prot · G40919 · 1980-12-31 00:00:00 — 66BENGT SILFVERSTRAND (s): Nej, jordbruksministern, jag slår verkligeninte in några öppna dörrar. Låt oss konstatera att de här förhållandena - ochjag håller mig nu till katastrofsituationen i vad gäller skadorpå trädgårdsgrödor-var kända för regeringen åtminstone . Manhar alltså haft ungefär på sig att utarbeta detta förslag. Jagtycker del är litet orättvist när jordbruksministern försöker skjuta ifrån sigansvaret på och säger att del nu ankommer på alt se tillatt de drabbade trädgårdsodlarna får ut sina pengar. Då skall man alltså mot som regeringen haft på sig ställa de , inkl. motionstid,som kommer alt ha på sig för att klara av detta. Men låt oss intetvista om den frågan. Det viktiga är - det underströk jag mycket kraftigt,vilket jordbruksministern kanske uppmärksammade - alt handläggningen nu skersnabbt. Sedan blandade jag inte heller bort begreppen när delgällde behovsprövningen. Jag konstaterar alt det är något otillfredsställandeatt behovsprövning inte sker. Och tunga instanser som lanlbruksslyrelsen ochriksrevisionsverkel har precis samma uppfattning. Sedan tillåter jag mig att slå fast - eftersom jagnoggrant har studerat förhållandena i området - att del är problem meddikningen, vilken man kan säga ger både indirekt och i vissa fall direkt upphovtill skador. Då är det väl ändå väsentligt alt lantbruksnämnden och odlarnasegna organisationer ser till att sådana missförhållanden rättas till, så attdet inte betalas ut ersättning till personer som genom att sköta sin dikninghade kunnat undvika alt skador över huvud laget uppstått. Jag tror alt sådana psykologiska faktorer är myckelvikliga all plocka fram i situationer då det krävs av stora medborgargrupperalt de skall göra uppoffringar. Det här är alltså, , enrättvisefråga, och del tyckte jag var väsentligt att understryka. Sedankonstaterar jag med glädje att vi har samma uppfattning i princip om bristerna i det nuvarande skördeskadeskyddet. Jag är ocksåfullt medveten om att det inte går all hitta något system som germillimeterrältvisa. Men vi vet att det ofta är så att småbrukarna intefår någon ersättning alls. Jag har i tidigare sammanhang tagit upp exemplet medNordvästskåne 1976, och jag kan nämna det här igen. Då fick en stor grupplantbrukare inte någon ersättning alls, medan det betalades ut en kvarts miljonför arealer där det inte fanns någon skada alls. För att skördeskadeskyddssystemel skall kunna ge denenskilde jordbrukaren ett gott skydd mot ekonomiska svårigheter vid skördeskadamåste systemet bygga på uppgifter om skördeskadans storlek vid den enskildagården. Det måste vara grunden all utgå ifrån. Möjligheterna att göraindividuella skadebestämningar för varje särskilt företag är således avgörandeför skyddets effekfivilel. Om del är så att inte är nöjd med del förslagsom regeringen nu kommit med till när del gäller ersättning för skadori nordvästra föreslår jag att motionerar. Det är judet sätt som en riksdagsledamot har att påverka regeringens 68INGVAR (): Jag vill tacka jordbruksministern för svaretpå mina kompletterande frågor. Då det gäller åkerbönan vill jag konstatera alt det är enodling som just i fått ökad omfattning. Vi anseratt den är mycket betydelsefull och all den kanske kommer alt bli änbetydelsefullare . Det är en proleingröda som i viss mån kan ersättaimporterat oljekraftfoder. Därför anser vi den vara mycket viktig. Vi måste jupå allt sätt söka medverka till att begränsa vår import. Då kan, på det härområdet, dessa bönor ha viss betydelse. Jag vet inte om jag fattade jordbruksministern rätt, menjordbruksministern sade någonting om alt man måste ha en generell bedömningöver hela landet när del gäller åkerbönan. Jag tycker att del låter som omodlingen vidkommande kommer att slå helt vid sidan avskördeskadeberäk-ningen. Jag vill då komma med ytterligare en fråga: Skulle delinte vara möjligt att ta med denna odling på ungefär samma vis som för någonannan gröda, t. ex. korn eller spannmål, och göra bedömningen på likartat sätt?Det finns ju uppgift om arealerna. Del är en konlraklsbunden gröda, och därförvet vi hur stora odlingarna är. När det sedan gäller grönsaksodlarna vet vi att den fältmässigagrönsaksodlingen är en myckel dyrbar odling. Vi vet också alt ett misslyckandesom årets, som närmast är en väldig skördekalastrof, innebär att vissa odlare-även mindre sådana - som har specialiserat sig på dessa grödor har drabbatsfruktansvärt hårt. En 20-årig strävan att bygga upp ett effektivt företag kannu komma att fullständigt omintetgöras. Därför vill jag föra fram de tankegångar som jag vet att odlarna i området har. De villsjälva medverka till att bygga upp någon form av speciellt skördeskadeskydd förgrönsaksodlingen. Man har då inriktat sig på alt del skulle ordnas med någonform av konto, som sedan successivt skulle byggas upp genom årligaavsättningar. Jag vill fråga jordbruksministern om han är beredd alt tainitiativ för att försöka tillmötesgå odlarna i delta hänseende. Jag hoppas altjordbruksministern, som i övrigt är positivt inställd till just odlarna, ocksåär positiv till dessa propåer. Kan man räkna med alt jordbruksministernframöver kommer med initiativ i dessa frågor? 69 (): Om jordbruksministern inte förstod migriktigt, är jag naturligtvis tacksam att få diskutera den här problemaliken vidett senare tillfälle. Hur som helst måste alla parter ha ett gemensamt intresseav alt den här dikningsproblemaliken reds ut och att lantbruksnämnderna fårnågot slags direktiv. Eftersom man har använt sig av katastrofanslag vidreglering och dränering av Emåns vattensystem, som ju hgger i ochmöjligen i , kanske vi i nordvästra kan få samma möjlighetnär det gäller att reglera ås vattensystem, även om det kanske har varitstörre och allvarligare översvämningar i Emåns vattensystem än i åsvattensystem. Vid en sådan katastrof som den som inträffade hadekanske myckel kunnat räddas, om delta vattensystem hade varit O. K. 70 (): Det är rätt anmärkningsvärt altjordbruksministern, som ändå måste ha kunskaper på delta område, till varjepris tycks vilja undvika en diskussion om de dikningsproblem som finns i bl. Del var alltså dessa problem som jag påtalade. Jag har sagt att jag är nöjd med katastrofskyddelskonstruktion. Av den anledningen har jag inga skäl att motionera i frågan. Jaghar mycket noga framhållit vad jag är nöjd med och pekat på vad jag anserbrister. Och härvidlag har också bekräftat vad jag sagt. Det är alltså regeringen och interiksdagen som har ansvaret för att utbetalningar sker där så är befogat. Viasina organ, exempelvis lantbruksnämnderna, har regeringen alt se till att inteersättning utgår i sådana fall där problemen beror på brister i de egnaanläggningarna, ty det är väl ändå inte så, att jordbruksministern anser skall ha ersättning, om man inte sköter sina anläggningar och därigenomvållar skador. 71Jordbruksministern : Herr talman! Med anledning av BengtSilfverslrands senaste inlägg vill jag säga att jag litar på de myndigheter somhar lämnat rapport om skördeskadorna i nordvästra . Jag tycker all dessamyndigheter har gjort ett bra arbete. Jag litar också på dem när de skallfördela de pengar som förhoppningsvis snart kommer att anslå. Det har inte varit praktisktmöjligt att arbeta fortare än vad som skett. Vi fick rapporten i september.Första tillfället att ta upp frågan i var i samband med behandlingenav tilläggsbudget I, vilket också skett. Del hade gått att göra det härfortare, men då hade vi varit tvungna alt avslå framställningen - och del varju inte avsikten. Jag tycker därför att den här kritiken är något orättfärdig.Jag diskuterar gärna dikningsproblem med , men diskuterarvi skördeskadeersättningarna, som i det här fallet utgår frånnaturkatastrofanslaget, och det är något annorlunda än den vanliga skördeskadeersältningen. Jag vill säga till alt milt uttalande omatt ersättning inte skall utgå för skador på åkerbönor inomnaturkatastrofområdet grundar sig på att jag tycker att det skulle ha varitdjupt orättvist om man skulle ha fått ersättning för åkerbönorna iöversvämningsområdet från nalurkatastrofanslagel, medan andra odlare i ,som kanske haft lika stora skador på just åkerbönor, inte hade fått någonersättning alls. Därför prövas den här frågan av skördeslatisliska nämnden. Detär möjligt att nämnden gör en framställning om ersättning, och i så fallkommer den att behandlas inom det vanliga skördeskadeskyddets ram. Men del ärinte rimligt att särbehandla odlare i så närbelägna områden som det här ärfråga om. 72INGVAR (): Jag delar givelvis jordbruksministernsuppfattning när del gäller åkerbönorna, och jag är tacksam att höra att man övervägeratt ta upp frågorna till behandling efter förslag från skördeslatisliskanämnden. Del är ett positivt besked. Men jag efterlyser svar frånjordbruksministern när det gäller mitt resonemang om ett eventuellt framtidaskördeskadeskydd, speciellt inriktat på de fältmässiga grönsaksodlingarna. 73 Jordbruksministern : Herr talman!Den frågan kommer jag alt ta ställning till i samband med alt vi ser över helaskördeskadeskyddssystemel. Det är naturligtvis möjligt alt lösa den frågan omman väljer det ena alternativet, nämligen låne- och bidragssystemet. 74 (): Jag lackar jordbruksministern för svaret ochkommer att följa denna utveckling med intresse. Jag hoppas att vi alla äröverens om att del skall gå alt nå en lösning vad gäller de här frågorna. Detkan inte vara acceptabelt med sådana förhållanden som råder , att enskildamänniskors intresserade satsningar på de här odlingarna kan spolieras . Jag noterar alt jordbruksministern är positiv, och jaghoppas att vi skall kunna få med oss i de här strävandena framöver. 10 § Svar på interpellation 1980/81:12 om inrikesflygetsutveckling har frågat mig dels om jag anseratt det svenska inrikesflygel har ett ansvar för en regionalpolitiskt välfungerande flygtrafik, dels om jag anser att inrikesflygets avveckling undersenare år av flygförbindelserna mellan t. ex. de fyra nordligaste länen äracceptabel, dels om jag överväger vidta åtgärder för att åstadkomma ettlågprisflyg som också kan utnyttjas av norrlänningar. Flygbolagen i svenskt inrikesflyg, i huvudsak () och (), skall täcka sina kostnader medintäkter från passagerarna. Bolagen kan därför i princip inte åläggas altupprätthålla en trafik eller en prisnivå som inte är företagsekonomisktmotiverad. Priserna i inrikesflygel skall godkännas avluftfartsverket. Verket har ställt regionalpolitisktmotiverade ändringar som villkor för godkännande. Detta har bl. a. lett tillatt bedriver viss trafik som inte helt läcker sina kostnader. a. de s. k. matarlinjerna , ,och Norrköping-Visby-Kalmar. har också tagit upp frågan om avvecklingen avflygförbindelserna mellan de fyra nordligaste länen. Det allmänt höjdakostnadsläget har inneburit att fått svårigheter att upprätthållaförbindelserna mellan några näraliggande stationer. hardärför viss trafik upphört. Avgörande för delta ställningslagande har ocksåvarit det mycket begränsade trafikunderlaget. Med något undantag var det imedeltal inte mer än en - jag understryker en - passagerare per tur närförbindelserna upphörde. Det kan inte vara rimligt alt upprätthålla trafik medett så begränsat trafikunderlag. Utvecklingen inom inrikesflyget har ,bl. a. som följd av lågprissatsningen, varit mycket positiv. Lågpriserna, somframför allt bygger på att öka kapacitetsutnyttjandet av flygplanen, dvs. ökadet använda antalet platser i flygplanen, för att tala vanlig svenska, har ihög grad positiva regionalpoliliska effekter. Möjligheterna för norrlänningarnaatt utnyttja lågprisflyget har också successivt förbättrats. Jag utgår från allluftfartsverket fortiöpande följer lågprissystemets utveckling. Jag vill slutligen erinra om den s. k.lufttransportutredningen. Utredningen har bl. a. till uppgift att belysaförutsättningarna för samhällsekonomiskt effektivare arbetsformer inomluftfarten, så att flygets speciella förutsättningar inom ramen för den totalatransportförsörjningen tas till vara. Utredningen kommer att avlämna ettbetänkande . 76ARNE (): Jag lackar för statsrådets svar på mininterpellation, men jag vill säga alt jag är besviken på innehållet. Jag får en känsla av all statsrådetförsöker gå runt de problem med vårt inrikesflyg som jag har tagit upp i minafrågor. Eller också har statsrådet inte klart för sig hur allvarliga de problemär som jag har redovisat. Jag vill inte tro att landets kommunikationsministerinte har några åsikter om hur vårt inrikesflyg bör fungera. Vad jag försökt redovisa i interpellationen är hur svensktinrikesflyg, i skuggan av PR-driver för lågpris och "hundralappen",nedrustals i direkt strid med de målsättningar för en bättre regional balans ivårt land som regering och riksdag har lagt fast. Del är djupt beklagligt att Linjeflyg under senare delenav 1970-talel har kunnat lägga ned ett 40-tal flygförbindelser inom Norrlandutan att statsmakterna har reagerat. Vårt inrikesflyg har under dessa ärövergått till att bli ett Stockholmsflyg - till och från huvudstaden. Och den häravvecklingen av inrikesflygel fortsätter. Det ger varje ny flygtabell frånLinjeflyg besked om. Hur fjärran från övrig samhällsutveckling denna förändringsker skall jag ge ett aktuellt exempel på. Statsrådet partivän och regeringskollega statsrådetElisabet avlämnade en proposition om den framtidaregionsjukvården. Där föreslår regeringen bl. a. att sjukvårdsregion skallbyggas ut genom att bl. a. skall få denna vård i . 1 har man reagerat mot att förbindelserna medUmeå är så dåliga, och man har ansett att de måste förbättras för att ettsjukvårdssamarbete med skall kunna fungera. Statsrådet har förståelse för detta och ger följandebesked i den proposition som behandlas i socialutskottet: "Del böremellelid inom gällande ramar för trafiknätet finnas möjligheter att förbättrakommunikationerna." Ungefär som detta löfte gavs från regeringenpresenterade Linjeflyg en ny flygtabell, där alla flygförbindelser Östersund-Umeåupphört från . Med delta exempel hoppas jag alt jag har klargjort förstatsrådet vad jag menar med mitt påstående alt Linjeflygs avveckling avNorrlandsflyget sker i strid med regeringens och vilja att skapabättre regional balans i vårt land. går det inte att flyga mellan och , omman inte tar vägen över för en reskostnad på . går det inte heller att flyga . Förnågra år sedan hade vi tre fyra dagliga flygförbindelser mellan de tvålänshuvudorlerna i . Efter årets tabelländringar finns det också bara en endadag som det går ett flygplan , kl. 7.10. Så sent som1976 hade vi två dagliga förbindelser på den sträckan. Det går inte heller att flyga mellan ochÖrnsköldsvik och inte heller mellan och . sedanhade vi två dagliga förbindelser på de sträckorna. Anser inte statsrådet att denna avveckling är så oroandeatt statsrådet borde reagera på annat sätt än all, som han gör iinterpellationssvaret, bara konstalera att "hardärför viss trafik upphört"? Jag vill påslå att praktiskt laget allinomnorrländsk flygtrafik har upphört . Altskylla detta på "begränsat irafikunderlag" är att ta väldigt lätt påfrågan. Sanningen är den, statsrådet , att flygtider och reskostnaderhar anpassats för att snabbt ta död på all lokaltrafik med flyg i vårt land. Jag skall ge ett exempel. kostar en enkel flygresaUmeå-Stockholm - en flygväg . Men det kostar nästan exakthalva det beloppet, eller . enligt LIN:s flygtabell, att flyga de 77kilometrarna mellan och . Med en jämlik flygkoslnad skullepriset för sträckan vara . Nuvarande priser innebär enflygkostnad av . per flygmil till och från men . Undrar statsrådet på alt man då får låg beläggning ochsvårigheter att upprätthålla flygtrafiken? Med en sådan prissättning är detnaturligt att flygandel avvecklas. Nej, herr statsråd, ta itu med att återställa vårtinrikesflyg i ! Anpassa flygkoslnader, flygplansstorlekar, flygtideroch korldistansflyg och ge Norrlandsflyget samma chans som vårt nuvarandeSlockholmsflyg, så lovar jag att del blir en godtagbar passagerarbeläggning. I interpellationen tar jag också upp detStockholmsinriktade lågpriset på Linjeflyg. tröstar oss statsrådet medföljande besked: "Möjligheterna för norrlänningar att utnyttjalågprisflyget har också successivt förbättrats." Jag måste be statsrådetAdelsohn om exempel på de förbättringarna. Verkligheten är den att det integår att flyga på lågpris till och från från , ,, , , m. fl. platser i , om man inteövernattar i . Och med en övernattning blir lågpriset ingen förmån avbetydelse. Med ett snabbärende kan man till nöds flyga från ochSundsvall till och från . Då har man bara två eller tretimmar på sig för en förrättning i . Men för stockholmare braall utnyttja lågpriset för att flyga till och från Norrlandscenlra över dagenmed 7-9 limmars tid för förrättning. Det går bra också till och åter,till och åter, till och åter. Jag vill påstå att inrikesflygels lågpris är anpassat förstockholmare men inte för norrlänningar. Kan statsrådet motsäga den uppgiften?Jag hoppas också att statsrådet kan ge besked om hur möjligheterna alt utnyttjalågprisflyget från har ökat - som statsrådet påstår isvaret att de har gjort. De exempel som jag här har utvecklat hoppas jag gerstatsrådet bevis för att vi har behov av all få vårt inrikesflygtillbaka. Den som borde vara pådrivande för en sådan utveckling ärvårt lands kommunikationsminister, men interpellationssvaret ger inget hopp omaktivt agerande av statsrådet. Visst är det bra all lufttransportutredningenlägger fram ett förslag om samhällsekonomiskt effektiva arbetsformer för luftfarten, men inte har jag förhoppningar om att denutredningen skall ta itu med de problem för inrikesflyget som jag här harredovisat. De problemen måste regering och riksdag reagera emot. Jag hoppas påen sådan reaktion från statsrådet i den fortsatta debatten. 77 (): Kommunikationsministern har i sitt svar tillArne en något för enkel förklaring till alt Linjeflyg fått svårigheteralt upprätthålla förbindelserna mellan näraliggande stationer. Han missarnämligen verkningarna av alt Linjeflyg gått över till allt störreflygplanstyper. Efter det att Fokkern insattes har vissa platser fått sämreförbindelser. Fokkern sattes ju in av driflekonomiska skäl, och det är klartatt större flygplan kräver längre sträckor för lönsamhet, och de skall vara iluften . Men del har ändå haft till följd att vissa"smärre" orter - de är i verkligheten inte så små - har fåll sämreförbindelser. Jag vill bara ge ett exempel på vad somhände för del. Efter att tidigare ha kunnat åka via tillGöteborgsområdet får man nu åka via , eller för attnå den regionen och vice versa. Del lar tid - det avskräcker många resenärer.Man tvingas från la flygel till och därifrån hyrbil. Jag vetall det förekommer, för man har företag under utveckling som kräver ettintensivt arbete och en intensiv kommunikation mellan de olikaindustrienheterna, så det är en faktisk situation . Situationen kanbli än svårare när ännu större flygplanstyper sätts in, och del är inte någotoverkligt med tanke på den proposition vi kommer att behandla här iriksdagen. Utvecklingen visar alltså att vi får allt större behov avmalarlinjer, typ Gällivare-Luleå-Kramfors-Sundsvall. Vi får inte behov av attlägga ner linjerna-vi får behov av alt utveckla dem. Och varför inte låtamatarflyget sammanbinda fler orter för alt göra linjerna mer lönsamma? Delborde gå snabbare att nå om man flyger från via Kramforsoch exempelvis och vice versa. Om därför Linjeflyg inte satsar på att upprätta ettfinmaskigare nät som komplement till de längre linjerna, så kommer mindretätbefolkade regioner alt utarmas på flygförbindelser. Låt därför, omutvecklingen går åt det hållet, konkurrerande företag få koncession påmalarlinjer som stöder varandra och därmed förbättrar underlaget för huvudlinjerna. , herr talman: utveckling ochomfattning är starkt avhängig av var inrikesflygel kommer alllokaliseras här i . Får vi behålla kan vi hoppas på enutveckling av del slag som jag skissat. Den som engagerar sig för förbättringarav inrikesflyget bör ha den här frågan i åtanke. Om en månad fattar vi beslut ifrågan, men det är värt alt påminna om delta i det här sammanhanget. 78Kommunikafionsministern : Herr talman! Jag är övertygad om all herrNygren är besviken på mitt svar. Jag tror att med utgångspunktskulle svaret ha gått ut på alt jag är beredd att återinföra alla linjer, jag är beredd attupprätta fler linjer, jag är beredd att utöka turtätheten, jag är beredd att bildaett statligt flygbolag som gör detta. Jag skulle naturligtvis inte ha nämntnågonting om kostnaderna, för det är onödigt. Då hade vi två varit överens omatt oberoende av kostnaderna skall pengar anslås av skattemedel - fårbetala. Då hade varit nöjd med milt svar, då hade det varit enkraftfull kommunikationsminister. Sedan hade 348 andra ledamöter i ställt sinafrågor och haft sina önskemål, och de hade varit lika nöjda med motsvarandekraftfulla svar från en kraftfull minister - till en kostnad av miljarder ochmiljarder och miljarder. Svensk politik när den är som bäst eller sämst,beroende på vilken utgångspunkt man har. Jag skulle vilja säga, , att hade vi haft allade linjer som talarom, då hade det inte funnits något svensktinrikesflyg , dvs. om inte skattebetalarna skulle ha skjutit till miljoneroch miljoner och åter miljoner, vilket - och del skall han ha etterkännande för - är beredd alt göra. Det är varje socialdemokrat i varjesituation, i varje oppositionsställning-däremot inte alltid i majoritet, deterkännandet skall ni ha. Jag tar mig orådel före, även om jag ärmycket tveksam, att försöka ge elementär kunskap om vad det innebäralt driva ett bolag i konkurrens - inte med statligt stöd, i hängmatta, medsäkerhet i skattebetalarnas miljoner, utan det skall drivas för att gå ihop.Lågprisflyget innebar att man på två sätt skulle försöka få mer passagerare påplan som hade få passagerare. Det ena var att man skulle stimulera människoratt åka mer, och del andra var att man skulle få dem att åka dåde annars inte åkte. Detta var grundtanken med lågpriset. har fått glädje av lågpriset därför att man harfått en 25-procentig sänkning på linjerna. Men del skall erkännas alt man intekan flyga fram och tillbaka . Vad beror det på att man inte kan flyga fram och tillbakapå ? Ett företag som är utsatt för konkurrens är i alla situationerberett att ge service när man får betalt för detta. Får man inte betalt fördet, då har man inte någon service. Det fungerar så när man måste tjänapengarna själv, inte hämta sin lön och sina utgifter från skattebetalarna. Mangör allting, , när man kan få betalt för sin tjänst. Man sänker t.ex. priserna därför alt man kan ge fler passagerare möjlighet att åka med - ochdärför alt man får betalt för del, därför att del lönar sig och verksamheteninte går med förlust. Alla skall veta att Linjeflyg balanserar så att säga påkanten av all ändå gå med förlust. Och det blir inga andra än skattebetalarnasom skall fram med pengarna då, . Det är klart att vi kan diskutera flyg på allehandalinjer. Jag kommer inte ihåg alla dem som nämnde-jag hann inteanteckna dem. Men vi kan se på och . Det har gått linjerdit-med 0,4, 0,6 och 0,8 passagerare per plan. Vem tror alt man kan få affärergenom att flyga ett flygplan med en passagerare? Men angehur myckel vi skall skjuta till per flygfrakt av skattemedel! Väck enmotion om detta i ! Det vore ett kraftfullt initiativ av . Ställ inte frågor till mig rakt ut i luften, utan angevarenda gång hur det skall finansieras! Vi flyger ju nu med NordkalollflygetVasa-Sundsvall-Öslersund-Trond-heim. Vet hur många passagerare detär på de planen? Och vet hur mycket vi betalar i kostnad för dem?Nej, säkert inte. Däremot håller jag faktiskt med , när hansäger att man skall försöka vara betydligt mer flexibel när del gällermatarlinjerna. I lufttrans-porlutredningen kommer, hoppas jag, också förslag omdetta.