prot · G40916 · 1980-12-31 00:00:00 — Jagerkänner alltså att i sådana här frågor gör konstitutionen det i och för sigmer eller mindre omöjhgt för både riksdag och regering att ingripa, och det ären tingens ordning som förvånar en gammal kommunalman. , som kanmer än jag om det här, har kanske tips om hur vi skall angripa den frågan pågemensam front. Anf.33 (): Först ber jag att få tacka kommunikationsministern för detkompletterande svaret beträffande utbildningen av lokförare och vilkaöverväganden man gör. Jag har aldrig tänkt mig annat än att man har djupafunderingar kring de här spörsmålen både på SJ och i departementet. När detgäller den konsfitutionella delen hade jag väl aldrig kunnat drömma om att minfråga skulle kunna få någonting i rullning även på det planet, men jag tackarkommunikationsministern också för det. 8 § Föredrogs ochhänvisades Propositionerna och skrivelse 1980/81:28 till konstitutionsutskottet1980/81:29 fill trafikutskottet /81:32 och 34 till skatteutskottet1980/81:36 till näringsutskottet /81:38 fill justitieutskottet /81:42och 50 till skatteutskottet /81:53 fill arbetsmarknadsutskottet /81:54fill justitieutskottet /81:60 till skatteutskottet 9 § Föredrogs ochhänvisades 1980/81:54 tillcivilutskottet 10 § Föredrogs menbordlades åter betänkanden /81:1 - 9 Kulturutskottetsbetänkanden /81:1 - 9 betänkanden /81:1 och 2Arbetsmarknadsutskottets betänkanden /81:1 och 2 betänkande1980/81:1 11 § Föredrogs och biföllsInterpellationsframställningarna 1980/81:23 12 §Anmäldes och bordlades Propositionerna 1980/81:21 om ändring ilagen (1976:206) om felparkeringsavgift 1980/81:35 ominternordiska konkurser 1980/81:39 om stimulans avaktiesparandet 1980/81:41 om förmånligkreditgivning till 1980/81:46 om vissföljdlagstiftning till socialtjänstlagen m. m. 1980/81:47 om ändring ikonsumentförsäkringslagen (1980:38) 1980/81:49 om stöd föråtgärder för att ersätta olja, m. m. 1980/81:51 med förslagtill ändrade riktlinjer för Norrlandsfondens fortsatta 1980/81:52 om bidrag till Internationella utvecklingsfonden1980/81:55 om tilläggsprotokoll till frihandelsavtal med dels den Europeiska ekonomiskagemenskapen, dels den Europeiska kol- och 13 §Anmäldes och bordlades Motion 1980/81:55 av EivorNilson med anledning av proposition 1980/81:26 omöverenskommelse angående Sölvbackaströmmarna 14§ Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1980/81:30 av BerntNilsson (s) till industriministern om sysselsättningen vid : "Statsrådslöften, går dom att lita på längre?Detta är en fråga vi i södra ställer oss efterregeringsbeslutet att inte stödja Varv, trots att . Åslinguttryckhgen lovat statligt stöd till (i södra län.) "Vemljuger om Varv? Industriminister . Åsling förklarade attanledningen till att regeringen inte ansåg sig kunna tillskjuta pengar tillKalmar Varv var, att en av uppgörelsens privata intressenter inte förmåddeuppfylla sin del av LennartKihiberg förnekar riktigheten av Åslings påstående.Han säger sig fortfarande vara beredd att uppfylla sin del av överenskommelsen. " Dessa citat är hämtade från den proteststorm som utbrötefter det att regeringen meddelat att något stöd inte skullelämnas till . Regeringens beslut innebär att varvet går i konkurs och de320 anställda kommer att mista sina anställningar. Varv råkade undersommaren 1980 i likviditetssvårigheter. Förhandlingar med staten upptogs dåunder ledning av . var en förhandlingslösning klar somaccepterades av industridepartementet. Industriminister meddelade imassmedia att staten skulle stödja Varv. Uppgörelsen innebar att staten skulle tillskjuta 30 milj.kr. under förutsättning att ägaren och andra intressentertillsköt samma belopp. Dessutom innebar uppgörelsen att staten omedelbartskulle ge ett fillfälligt lån på 15 milj. kr. Till saken hör att Varvfidigare endast fått s. k. beställarstöd. Regeringens beslut att inte fullfölja uppgörelsen harskapat en proteststorm och stor förvirring, där uppgift står mot uppgift. Detmåste med hänsyn härfill vara angeläget att regeringen lämnar en förklaring tillde turer som förekommit kring Varv. Detta är viktigt med hänsyn till attägaren, de 320 anställda och underleverantörer m. fl. känner sig lurade ochsvikna av regeringen. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefrågor till industriministern: Villindustriministern ange det verkliga skälet till att regeringen sade nej fillatt stödja enligt överenskommelsen från ? Vilka åtgärderkommer regeringen att vidta för att ordna sysselsättning för de ca 320anställda? Kan därvid någon form av rekonstruktion vara tänkbar? Är detindustriministerns uppfattning att ägaren, , inte fullföljt sindel av överenskommelsen? Kommerregeringen att kompensera de underleverantörer, entreprenörer m. fl. som ansersig ha blivit lurade av de vilseledande uppgifterna om statligt stöd tillvarvet? 1980/81:31av () till industriministern om stöd till kvinnor förnyetablering av företag: - -beslutade om 3 milj. kr. fill en kampanj för nyetablering av företag.I höst - först senare - gick startskottet för eget. Störreoch etablerade företag har inte alltid förmågan att assimilera nya idéer ellerens duktigt folk. Nyetablering av företag är därför en viktig bit i enmarknadsekonomi och i synnerhet i ett läge som då behöver alla godaidéer och krafter. Det är också angeläget att statsmakterna ger sittuttryckliga stöd fill "småföretagarandan". Attstarta eget företag har för många människor genom tiderna varit den endamöjligheten att få jobb Hksom också enda möjligheten att få ett arbete medansvar. Under olika perioder i har därför småföretagarrörelsen haftstor betydelse för framför allt kvinnor. strukturrationaliseringarslogs dock mycket av kvinnors företagande sönder. Men det betyder inte attnyetablering och småföretagande har mist sin betydelse för kvinnor. Tvärtom hardetta långt större betydelse . Kvinnors utbildningsnivå harhöjts liksom beredskapen att ta ett ansvar för sin och andras försörjning -även om detta senare inte gäller kvinnor generellt liksom inte heller mängenerellt. Arbetsmarknaden - den privata långt mindre än den offentliga - harännu inte accepterat kvinnor på arbetsuppgifter som kräver ansvar. Det finnsdärför anledning att tro att det just bland kvinnorna finns mycket outnyttjadkreativitet, kunskap och ansvarsvilja som en skulle kunnafånga upp. Tyvärr har kampanjen - om än väl genomtänkt i övrigt - fått ettväldigt "manligt" ansikte. Tyvärrfinns det också kvinnor som i sina kontakter med utvecklingsfonderna interiktigt funnit förståelse för att också de kan ha idéer och kunskaper förföretagande. Uppenbarligen finns det stora risker för att utvecklingsfondernasinriktning på kampanjen inte fångar upp den potential som kvinnorna har - ellerens har möjlighet att ge erforderlig service om de kommer. Därför borde nuutvecklingsfonderna få erforderliga kunskaper och utbildning att aktivera ocksåkvinnor kring företagande. Mot bakgrund av detta villjag fråga industriministern: Vilkaåtgärder ämnar industriministern vidta för att öka utveckUngsfon-dernasförutsättningar att aktivera kvinnor med nyetableringskampanjen? Hurvill industriministern öka utvecklingsfondernas förutsättningar att också gekvinnor erforderlig service för nyetablering och småföretagande? 15 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:69 av () fillutbildningsministern om närradions framtid: Enligt uppgifter i massmedia harnärradiokommitténs arbete försenats, och något utredningsförslag förväntas inteföre valet . I en nyligen framlagd proposition har utbildningsministernföreslagit att försöksperioden med närradiosändningar skall förlängas till den1 . Han har också hävdat att kommittén har för avsikt att i februari1981 avlämna ett betänkande, varför frågan om närradions framtid skulle kunnaprövas . När förväntas förslag från närradiokommittén om närradionsframtid föreligga? Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga därest denursprungliga tidsplanen för kommitténs arbete icke skulle hållas? 1980/81:70 av () till socialministernom åtgärder för att minska personalomsättningen inom barnomsorgen: Den allra viktigaste - om än ickeden enda - kvalitetsfrågan i barnomsorgen är kontinuiteten när det gällerpersonal och barn. I främst storstadsregionerna har personalomsättningen pådaghemmen men också på fritidshemmen varit särskilt stor. Goda arbetsmiljöeroch tillräckliga resurser har varit några av medlen för att minskapersonalomsättningen, men detta är uppenbarligen inte nog. I en undersökninggjord i och refererad i massmedia visades på hur många vårdare ettbarn möter på daghemmen. Undersökningen visar att ett barn kan möta100 vårdare under sin dagistid. Resultatet kan diskuteras, men personalomsättningenär likväl hög. Barnomsorgen har också fått fylla många andra syften,såsom placering av ungdomar med anpassningssvårigheter på arbetsmarknaden,tjänstgöringsställen för vapenfria osv. Barnomsorgen bör klara också dessauppgifter men bara under förutsättning att den ordinarie personalen är stabil.Det finns starka skäl att ta itu med personalomsättningsfrågorna på allvar. Motbakgrund av detta vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att minskapersonalomsättningen i barnomsorgen? 6 protokoll 1980/81:15-17 1980/81:71 av IrisMårtensson (s) till kommunikationsministern om åtgärder mot mörkerolyckor: Alltför ofta får man i pressen läsa ommörkerolyckor som inträffar genom att bilar och motorredskap som framförs påallmän väg kolliderar. I motion 1977/78:772 aktualiserades frågan attmotorredskap och traktor skall ha tänd lykta. Riksdagenbeslutade att avvakta resultatet av en utredning gjord av en särskildarbetsgrupp i Nordiska trafiksäkerhetsrådet. lämnade arbetsgruppensin , motorredskap, mopeder, långa fordon,där man förordade en lösning med tänd fordonsbelysning och obligatoriskanvändning av LGF-skylt. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga tillkommunikationsministern: Näravser statsrådet att komma med förslag i syfte att begränsa mörkerolyckorna därmotorredskap ingår? 1980/81:72av i (s) till kommunikationsministern om färjetrafikenvid Bjursundsström: Enligt kommunikafionsdepartementets skrivelse tillvägverket skall utredning ske om indragningar av turtäthet och jourtjänst m.m. vid färjeförbindelser i landet. Blandde förbindelser som berörs är färjeförbindelsen vid Bjursundsström i H län. Enligtuppgifter föreslår i H län en inskränkning i färjedriften vidBjursundsström . Alternativförbindelse med Loftahammarsområdet är väg 874, som har mycket låg standard. Eninskränkning enligt förslaget skulle innebära en allvarlig försämring för allade människor som bor i . a. uppstå mycket allvarliga säkerhetsrisker, då väg 874 är besvärligatt hålla framkomlig. Vägverketmåste förändra sin beredskapsplan med större insatser och kostnader som följd. Anser kommunikationsministern att det ärförsvarbart att vidta föreslagen inskränkning i färjedriften vid Bjursundsströmmed tanke på en förhållandevis liten besparing och de stora negativa konsekvensersom blir följden för i första hand befolkningen i ? 1980/81:73 av GullanLindblad (m) till jordbruksministern om handläggningen av visstkoncessionsärende: 1975 fastställde dåvarande regering ett åtagandefrån att låta Skoghallsverkens kloralkalifabrik övergå till heltkvicksilverfri process före utgången av 1980. 1978ansökte om uppskov med ifrågavarande åtgärd till utgången av 1986.Denna begäran har senare vidhållits av Billerud. , skrivelser och uppvaktningar i Nr 16 ärendet har förekommit,men inom kemirörelsen har man ännu inte fått Tisdaeen den något besked, trots att1980 års utgång närmar sig. Såväl de ca 400 anställda 4november 1980 som företagsledningenupplever stor ovisshet och oroar sig inför framti- Jag anhåller om atttill jordbruksministern få ställa följande fråga: fråeor När kan kemirörelsen vidSkoghallsverken vänta ett besked i frågan rörande eventuella uppskovmed övergång till kvicksilverfri process? 16§ Kammaren åtskildes .