prot · G409104 · 1980-12-31 00:00:00 — Och det sägs vidare: "Ieft längre perspektiv kan tänkas en mer problemfri ålderdom med bättre hälsaoch därmed bättre möjligheter fill en meningsfull tillvaro somålderspensionär," Skulle def inte vara bra om man hade kunnat erbjuda demöjligheterna på den nivå som ursprungligen fastställts? Tycker def är stötande kompensationsnivå inom delpensioneringen men inteinom någon annan pensioneringsform? Just denna pensionsform, som hade varatfrån 1977, var man beredd aft kasta sig över, kortsiktigt och ogenomtänkt. Låt mig fill slut få fråga; Det låter litet oroväckandeatf regeringen skall följa den här frågan med största uppmärksamhet. Kommer defatt innebära ytterligare nedfrappningar när vi fär se eft förslag på riksdagensbord nästa gång? 63 (vpk): Jag behöver infe upprepa vad härhar sagt. Jag vill bara tillägga atf den borgerliga regeringen måste dömasefter sina gärningar, och där finns det ju tillräckligt med svikna löften atfpeka på. 64 (); Människorna är oroliga för hur def kommer aftbli, sade bl. Jag tror atf människor, åtminstone utanför den härkammaren, i hög grad är på det klara med att det behöver vidtas åtskilligaåtgärder för aft komma fill rätta med ekonomi. Jag tror atf ävendelpensionärerna hyser den uppfattningen. Vi är alla helt överens om att vi skall slå vakt om degrupper som har det sämst. I det här fallet gäller det de äldre och dearbetsfrötfa. Men jag anser inte, och utskottets majoritet anser infe, att detförhållandet att vi har sänkt kompensationsnivån inom delpensioneringen innebären social nedrustning på något sätt. handlar def om en godkompensafionsnivå inom socialförsäkringen, 65 (vpk); Det är ganska märkligt atf man ständigtupprepar aft man skall slä vakt om de svaga i samhället när man gör precistvärtemot. Vad hela den här politiken går ut på är ju aft det just är de svagasom drabbas, hjälper inte att man ständigt upprepar att manskall slå vakt om dem när man gör tvärtom. 66GULLAN (); Jag begär infe att skall hanågot begrepp om nödvändigheten av ekonomiska besparingar. 5 protokoll 1980/81:104-105 67 (): Man kanske ändå kunde begära att GullanLindblad infe bara skulle tro att människor uppfattar deffa som en ickeväsentlig nedskärning. Det räcker infe att sitta i slutna rum och tro. Manmåste nog träffa människorna för atf uppleva deras verklighet och lyssna påderas bekymmer och deras oro. Def går infe heller att stå här, vare sig man ärsocialminister eller företrädare för socialförsäkringsutskoftet, och lägga framförslag om nedskärningar och försöka konststycket atf från riksdagenstalarstol få dem att framstå som reformer. Det konststycket är genomskådat. Jag trodde verkligen, , att utskottetstalesman skulle ha mer i sak aft säga i denna viktiga fråga än vad som skett.Protokollet kommer att bli avslöjande. 68GULLAN (): Låt oss slå fast att vi har olikauppfattningar, som har redovisats i utskoftsbetänkandet. Jag befinner mig i samma verklighet som närjag inte är i denna kammare, och av rapporter från en försäkringskassa vet jagatf delpensionärerna fortfarande anser sig ha en god kompensation, 69 (): Def är väl bara aft kort och gott konstateraaft vi har olika syn på människor och deras berättigade behov när def gällersocialförsäkring- Vid votering genom rösträkningavgavs 139 röster för utskottets hemsfällan och 139 röster för reservationenav m, fl, 2 ledamöter avstod från aft rösta. Kammaren beslöt med 140 röster att ärendet skulle avgörasomedelbart genom lottning, 138 röster avgavs för aft ärendet skulleåterförvisas till utskottet, 2 ledamöter avstod från atf rösta. Sedan tredje vice talmannen lagt ned en ja-sedel och ennej-sedel i rösfurnan drog () ja-sedeln. Kammaren hade alltsåfattat beslut i enlighet med ja-propositionen och bifallit utskottetshemsfällan, 10 § Kammaren beslöt atfförhandlingarna skulle fortsättas vid eft senare sammanträde, 11 § Anmäldes och bordladesPropositionerna 1980/81:163om fortsatt valutareglering /81:174 om vissa anslag ur kyrkofonden, m, m. 12 § Återkallelse av motion 70 TREDJE VICE TALMANNEN: Iskrivelse har m, fl, återkallat den av demväckta motionen 1980/81:1861 om höjning av skogsvårdsavgiffen. Jag har därföravskrivit denna motion. Skrivelsen lades fill handlingarna, 13 § Anmäldes och bordlades Mofionerna 1980/81:2099av och med anledning av proposifion 1980/81:117om utbildning för uppdrag i u-land m. m. 1980/81:2100 av och /81:2101 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:141 om ökade exporffrämjande åtgärder 14 § Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellafioner som ingivits fill kammarkansliet 1980/81:122 av (vpk) till statsministern omplanerna på uranbrytning i : har efter genomfördprovbrytning i Pleutajokk gått fill regeringen med ansökan om atf få startaverklig brytning av ca uran per är. Def beräknas aft tillgångarna dåskulle räcka . tänkbare köpare är Svensk KärnbränsleförsörjningAB (SKBF), eftersom den låga uranhalten i Pleutajokk kommer att ge eft pris somligger långt över det som gäller på världsmarknaden. Denna prisrelafion kommeraft gälla åtminstone fram enligt alla bedömningar, dvs. sålänge brytningen i Pleutajokk beräknas pågå. SKBF har dessutom nu begärtkompletterande borrningar av . eftersom man infe anser sig ha fåttfillräckliga garanfier för fyndighetens storlek och lokalisering. Uranbrytning är en verksamhet som möts med allt störremotstånd överallt där den förekommer på grund av de risker och allvarligamiljöpåverkningar den medför. Protesterna kommer från fackföreningar, lokalaopinioner och lokala och nationella myndigheter. I , som är en av destora uranproducenterna i världen, har regeringen förbjudit all prospekteringoch brytning av uranmalm i delstaten under denärmaste sju åren. Skälet är framför allt hälsorisker, främst för gruvarbetarnamen också för de kringboende. Också på andra platser där uran har brutits enlängre fid har allvarliga hälso- och miljöeffekter uppstått, säger sig nu kunna garantera att brytningen iPleutajokk infe skall få några sådana effekter vare sig för arbetarna eller förmiljön och befolkningen i , Def som i efterhand framkommit om bolagetshandläggning och redovisning av provbrytningen ger emellertid anledning tillstort tvivel om de lämnade uppgifternas trovärdighet. Obekväma och avslöjandefakta har förtigits, provbrytningen har genomförts på ett sätt som integaranterar att brytning i stor skala kan utföras ufan skadeverkningar, ochredan avfallet från provbrytningen betraktas av flera geologer och andraexperter som en föroreningsrisk, har infe på eft trovärdigt sätt kunnatbemöta den kritik som riktats mof bolaget, Folkomröstningsresultafet och det därpå följanderiksdagsbeslutet fastslår att högst tolv reaktorer skall komma fillanvändning i och aft a//kärnkraft skall vara avvecklad i landet år2010. Det är lätt att räkna ut bränslebehovef för de svenska reaktorerna, ochdet har också gjorts och redovisats- senast i regeringens energiproposition förnågra veckor sedan. Tillgången på uran i världen är sådan att inte harnågra som helst svårigheter att skaffa vad som behövs till vårt begränsadeprogram. Def kan också göras till ett pris som undersfiger allt vad kanerbjuda från fyndigheten i Pleutajokk, Det är fullt möjligt aft redan nu köpain allt bränsle som behövs för det svenska programmet och lagra det här hemma. Mot bakgrund av vad jag här framfört är det en gåta att såmycket pengar och arbete satsas på att få till stånd en uranbryfning iPleutajokk. Det finns inga rationella skäl, vare sig ekonomiska eller andra,för att skall fa upp en egen brytning av uran. Jag villdärför fråga stafsministern: Hur bedömer regeringen pris ochtillgång på uran på världsmarknaden för den period som de svenska reaktorernaskall vara i drift? Hur bedömer regeringen riskerna viduranbrytning med ledning av de internationella erfarenheter som redovisas iallt snabbare takt? Avser regeringen att vidta några åtgärder medanledning av de uppenbara felaktigheter och den felinformafion som provborrning ar i Pleutajokk givit upphov till? Varför drivs prospektering och krav pä brytning av uranmed sådan intensitet här i landet, när det inte finns några rafionella skäl för en sådan verksamhet? bostadsministern om reglerna för 1980/81:123 av () till beräkning avbostadsbidrag, m. m.: För atf erhålla statliga ochkommunala bostadsbidrag måste man göra en beräkning av detkommande årets inkomster. Reglerna innebär att om inkomsterna med ett visstbelopp överstiger de beräknade föreligger skyldighet aft anmäladetta och i förekommande fall återbetala det belopp man erhållit för mycket.Det har vid granskning visat sig att många inte anmält ökade inkomster ochdärigenom gjort sig skyldiga till bedrägeri. I vissa fall har det lett fillåtal. Det kan vara svårt att beräkna sin inkomst. Inkomsternakan variera från fill ett annat, och dét är lätt gjort att glömma bortatt skyldighet att anmäla ändrade inkomster föreligger. Att beräkna kommandeårs inkomster är synnerligen svårt för många småföretagare, såsom jordbrukare,fiskare och liknande, för vilka både inkomsterna och utgifterna kan varierakraftigt och ofta styras av omständigheter varöver man inte råder. Det föreligger återbetalningsskyldighet om inkomsternaökar, men enligt vad som upplysts om finns ingen möjlighet aft retroaktivt fåut berättigat bidrag om inkomsterna understiger de beräknade. Detta är en storbrist och måste vara eft fel i systemet, liksom def är fel aft vissa människorkan tillskansa sig för höga bostadsbidrag. Det finns en möjlighet att enkelt komma till rätta medbåda dessa problem. Låt medborgarnas uppgifter till omberäknad inkomst ligga fill grund för beräkningen av ett preliminärtbostadsbidrag. Genom en slutlig prövning av bostadsbidraget i samband med denårliga inkomsttaxeringen skulle de lämnade uppgifterna kunna kontrolleras ochen rättvisare bedömning av reglerna kunna ske. Ett för högt utbetalt bidragskulle påföras skattsedeln som restskatt, medan för lågt utbetalt bidrag skullege återbäring, I anledning av det anförda anhåller jag om kammarensfillstånd aft till bostadsministern få ställa följande frågor: 1, Ärbosfadsministern beredd att låta de till lämnade uppgifternaom beräknad inkomst ligga fill grund för beräkning av bostadsbidragen? 2, Delarbostadsministern min uppfattning att en slutlig avräkning av bidraget bör ske isamband med fastställandet av slutskattesedeln? 1980/81:124 av i (fp) fill statsrådet ombehandlingen av kristna flykfingar från : De första syrianska kristna(assyriska) flykfingarna kom till . hörsammade då en vädjanfrån Kyrkornas världsråd och FN:s flykfingkommissarie om att ta emot en grupppå 200 assyrier från krigefs . sänds människor ur samma folkgrupp och med sammabakgrund tillbaka till krigefs . attityd mot desyrianska kristna flyktingarna har drastiskt skärpts. fattade den tvåunika beslut. Regerirgen beslöt att samtliga kristna från var attbefrakta som s. k. B-flyktingar. Detta innebar att den svenska regeringenbedömde läget i sådant att de kristna var så utsatta atf de normaltskulle beviljas i . Denna uppfattning är fortfaranderegeringens. fattade regeringen det andra beslutet; Av"särskilda skäl" skulle B-flyktingparagrafen infe fillämpas päkristna flykfingar från efter . Båda besluten var orimliga. Atf betrakta hela denassyriska flyktinggruppen som B-flyktingar är en otillåten generalisering. Detfinns bland de syrianska kristna ocksä människor som inte utsatts förförföljelse eller har anledning att frukta förföljelse. Det finns i gruppenmänniskor som har klara A-flyktingskäl, dvs. som är direkt förföljda för sintros eller politiska uppfattnings skull. Beslutet atf fillämpa de särskilda skälen innebär att denassyriska/ syrianska folkgruppen behandlas annorlunda än alla andraflyktinggrupper. De utsätts för en negativ särbehandling, som både skadatgruppens relafioner fill svenskarna och orsakat svåra personliga tragedier. I praktiken har särbehandlingen lett till bristanderättssäkerhet för syrianska kristna flyktingar. Deras fall har blivitbehandlade summariskt och i former som gjort att de inte fått juridiskt biträdeeller rätt att överklaga- protesterade 20 läkare mot regeringens - som manskrev -"brutala flykfingpolifik" gentemot assyrier/syrianer ochfrämst mot atf läkarintyg om svårt psykiskt lidande direkt nonchalerades av regeringenoch invandrarmyndigheten. Särbehandlingen omfattar enligt regeringsbeslutet endastkristna flyktingar från . I praktiken tycks det dock som om liknandebedömningar görs också för assyrier/syrianer från och . Någonannan förklaring finns inte fill att kristna flykfingar nu sänds tillbaka tillkrigsskådeplatsen i . Läget i har ytterligare förvärrats sedanregeringen fattade sitt särbehandlingsbeslut i nvoember 1976. I stora delar avöstra har kristna kyrkor, kloster och skolor helt övergivits. Denkristna befolkningen har snabbt decimerats. De syrianska kristna tvingas ha sin religionstillhörighetinskriven i identitetshandlingarna. De får inte inneha offentlig tjänst. De fårinte ge sina barn undervisning i det egna språket och i den egna kulfuren. Iöstra utsätts syrianska kristna för svåra förföljelser som den turkiskaregeringen inte på något sätt ingriper mot. Efter militärkuppen i haren ny lagstiftning införts som innebär att den som söker politisk asyl i ettannat land - vilket de flesta av de assyrier som avvisas vid gräns gör- kan dömas fill hårda fängelsestraff. Invandrarministern har påsistone uttryckt olust inför särbehandlingen av assyrier/syrianer. Det är enfullt begriplig olust. Viden frägedebatt i medgav invandrarministern"atf diskriminering av gruppen kristna från förekommer". Omett svenskt statsråd medger atf vårt land öppet diskriminerar en vissflyktinggrupp - i detta fall syrianska kristna - förefaller det rimligt atfanta att regeringen avser att se fill att diskrimineringen upphör. Mot bakgrund av detta villjag fråga statsrådet : Näravser regeringen att upphöra med diskrimineringen av kristna flyktingar frånTurkiet? 15§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:343av Per () till statsrådet om villkorligfastställelse av stadsplan; Vid fastställelse av stadsplaner förekommer attlänsstyrelsen under rubriken "beslut" anger: "beslut grundar sig påförutsättningen att sfadsplanebe-stämmelserna revideras" "förutsätter att byggnadsnämndeni samband med byggnadslovsprövningenbevakar aft de bullerdämpande åtgärder som redovisats i ärendet utförs och att nybebyggelse anpassas till den befintliga, kulturhistoriskt värdefullamiljön", "länsstyrelsenförutsätter att området kommer att bebyggas enligt den fill plankarfan fogade illustrafionsplanen med hänsynstagande till omgivande miljö". Villkorligafastställelser av den typ som angetts kan ge upphov fill osäkerhet om beslutensinnehåll, och tolkningssvårigheter kan förutses. Jag vill därför frågastatsrådet: Vill statsrådet medverka till att stadsplaner intefastställs med villkor och förutsättningar som kan medföra osäkerhet ominnebörden av fastställelse-beslutet? 1980/81:344 av OskarLindkvist (s) till handelsministern om etableringskontroll för spelhallar m.m.; har bifallit ett förslag i ettbetänkande från näringsufskottet beträffande kontroll av spelhallar ochdiskotek. Beslutet innebär att uttalat som sin mening att regeringenskyndsamt skall lägga fram eft lagförslag rörande spelhallar och andrakommersiella miljöer som är olämpliga för ungdom. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga: När avser regeringen atf lägga fram eff lagförslag ienlighet med riksdagsbeslutet som kommer att innebära en uttrycklig vetorätteller etableringskontroll för kommunerna beträffande kommersiella och olämpligaungdomsmiljöer inom fritids- och nöjessektorn? 1980/81:345 av (vpk) tillutrikesministern om regeringsåtgärder med anledning av de politiskaförhållandena i ; I har ledare för denDemokrafiska fronten mof repression (FDCR) i arresterats, anklagadeför subversiv verksamhet. De arresterade är , en avledarna för Arbetarnas centralorganisation (CNT), och , f. d.facklig ledare pä fabriker i . Båda två ingick i dendelegation som för en fid sedan besökte och träffade representanter förregeringen och olika svenska organisationer. Def inträffade är ett bevis för det ökade förtrycket iMellanamerika efter president tillträde. Regeringen i intarnu en alltmer hårdnande atfityd mot polifiska flyktningar frän och ElSalvador. Ocksä den tidigare positiva inställningen fill kampen i harförändrats i negafiv riktning. Jag villdärför fråga utrikesministern; Tänker regeringen fill presidenten i framföraden kritik som majoriteten av svenska folket riktar mof utvecklingen iMellanamerika? 1980/81:346 av () till statsrådet om invandrarpolitiken: fillbaka existeraren särskild invandrarkvot för flyktingar, som f. n. lär uppgå fill omkring 1200. Denna sägs särskilt vara avsedd för latinamerikanska flykfingar under detatf jag kunnat konstatera aft flyktingar från , exempelvisTjeckoslovakien, endast i ytterst begränsad omfattning kan fåuppehållstillstånd inom denna kvot. Med anledning av det anförda vill jag fråga statsrådet:Skulle det inte vara naturligare atf politiska flyktingar från oss närliggandeländer hade åtminstone lika stora möjligheter som andra aft finna en iSverige? 1980/81:347av () fill utrikesministern om regeringens syn på viss resolutionav de s. k. alliansfria staterna: Vid de s. k. alliansfria staternasmöte i antogs i sista stund en särskild resolutionspunktenligt vilken konferensen krävde atf deltagarstaterna vid möten inom FN ochdess speciella organisafioner icke skulle acceptera de israeliska ombudensfullmakter. Jag vill med anledning härav fråga utrikesministern hursvenska regeringen ser på denna resolutionspunkt. 1980/81:348 av Bo Finnkvist (s) till utrikesministern omvissa besparingar inom FOA: Enligt direktiven iutrikesdepartementefs budget skall FOA redovisa effekterna av en real minskningmed under budgetåren 1982/83-1985/86. FOA föreslår att nämnda besparing bl. a. skall avse denseismologiska mulfipelstationen i . Denna stations synnerligen godakapacitet är av avgörande betydelse för upptäckt av exempelvis kärnvapenprovmed svaga laddningar. Den planerade automatiseringen innebär att en del sådanaprov inte kommer att upptäckas i framfiden. Avser statsrådet atf låta besparingsåtgärderna drabba ävendenna internafionellt viktiga kärnvapenprovsövervakande verksamhet? 1980/81:349 av () till utbildningsministern omkostnadsansvaret för undersökningar av fornlämningar: Kulfurufskoffet förordade i sittbetänkande 1979/80:12 aft regeringen skulle låta företa en översyn av frågan omkostnadsansvaret för undersökningar m. m. av fornlämningar enligt 9 §fornminneslagen. , som följde utskottets förslag, har vid flerafillfällen behandlat frågan. Utskottetsställningstagande, som def kom fill uttryck i nämnda betänkande, var föranlettav åtta motioner. Ingen av motionerna syftade fill att minska skyddet förfornlämningarna, ufan uttryckte önskemål om ändring av kostnadsansvaret, somdet är reglerat enligt 9 § fornminneslagen, Mofionärerna menade aftkostnadsansvaret - helt eller delvis - borde överfas av staten, I den fråganfog utskottet ingen ställning, men fann likväl skäl aft förorda en översyn avgällande lagsfiftning. Med hänsyn till att en sådan översyn enligt min meningär synnerligen motiverad och önskvärd finner jag det beklagligt aft regeringenännu infe vidtagit några åtgärder i frågan, Med hänvisningfill det anförda vill jag fråga utbildningsministern; Hur och när avser statsrådet atffillgodose beslut om översyn av frågan om kostnadsansvaret förundersökningar m, m, av fornlämningar enligt 9 § fornminneslagen? 1980/81:350av () till statsrådet om anslaget till hemresor förelever i specialskola; SÖ har meddelat specialskolorna aftanslaget Specialskolan m, m,: Resor för elever jämte ledsagare enligtbudgetdepartemenfets direkfiv inte får överskridas, SÖ har också tryckt på atfspecialskolorna skall av andra anslag täcka uppkomna överskridanden. Beslutet bedöms av berörda som helt orealistiskt av fleraskäl: Anslaget är ett förslagsanslag; resp, skolas styrelse har atf självbesluta om omfattningen av elevernas resor; anslagsframställningarna är eft ochett halvt år gamla; om annan ordning skall gälla måste bestämmelserna arbetasom. Nr 104 Med anledning av ovanstående villjag därför fråga skolministern: TnrsHaoenden '" statsrådet klarlägga fråganom specialskolelevernas hemreseanslag, så 76 mars1981 ' '" möjligheterna fillhemresor omöjliggörs? Meddelande om Kammaren åtskildes kl, 16,57. frågor