prot · G409131 · 1980-12-31 00:00:00 — Detta är märkligt, då marginalskatterna under tidigarehögkonjunkturer har stigit. Så skedde t. ex. på finansminister fid. Dåvar stigande marginalskatter väl förenliga med ökad aktivitet i näringslivetoch ökad arbetslust, alltså tvärtemot vad sade. Det gick tydligenbra ändå. Bortsett från detta: På vilket sätt kan sänktamarginalskatter leda till ökad produkfion och ökad arbetsvilja? Det är ju baraen liten del av den totala skattebördan som beräknas progressivt, dvs. Större delen av skattebördan - def gäller framför allt för de småinkomsttagarna - är ju regressiv, vilket kan uttryckas som en marginalskatt inegativ riktning. Jag har dessutom litet svårt att förstå hur det praktisktskall fungera att folk plötsligt skall jobba så förtvivlat mycket mer, ommarginalskatten går ner några procent. Det kan ju bara handla om ett relativtlitet utslag på den totala inkomsten, eftersom den samlade skattebördan, somjag sade tidigare, inte är beräknad efter någon progressiv skala. Hur blir det med de offentliganställda? Jobbar jag somoffentligansfälld mer, om jag får litet lägre marginalskatt? Om jag står vid enmaskin som bestämmer arbetstakten, inte jobbar jag då mer om jag får litetlägre Det gäller i synnerhet om jag i stället fårhögre indirekt skatt, så aft det hela ändå går jämnt ihop för mig. Om jag voreackordsarbetare, är det tänkbart att jag skulle prestera mera. Men i de flestafall är ackorden inom industrin inte längre stigande ackord utan uttömdasådana, dvs. man har nått så långt man kan med ökad arbetsprestation. Här finnssåledes infe heller något motiv. Hur går detta ihop, ? 73 () replik: beklagar såvitt jag kan förståatt vi moderater har drivit marginalskattefrågan så länge som vi har gjort, ochkanske ännu mer atf vi så till vida har nått framgång atf andra partier hartagit upp kravet på en sänkning av marginalskatterna. befaradeatt denna smittat, o. m. hade spritt sig fill socialdemokraterna. Jag är intehelt säker på det, men jag skulle bli glad om så verkligen var fallet och jagkunde finna tydliga tecken på att ett omtänkande har skett. Den enkla förklaringen till detta genomslag för vårt kravär, , att det motsvarar vad medborgarna önskar, nämligen ettstörre utrymme för egna beslut och eget handlande. De vill helt enkelt kunnadisponera över en större del av ersättningen för sina arbetsinsatser. Def är nu inte bara marginalskatterna som vi moderatertalar om. Vi kräver lägre skatter över huvud taget, därför aft vi tror attdetta har gynnsamma effekter för vår samhällsekonomi. För aff mycket enkelt ochkoncentrerat förklara hur detta skulle fungera vill jag återknyta till vad jagi mitt förra inlägg var inne på om en utbudsekonomisk ansats för den ekonomiskapolitiken. Det främsta medlet blir då att sänka skatterna. Det ökar viljan hosindivider och företag inte bara att arbeta utan också att spara, att investeraoch atf satsa på nya idéer och nya företag. Def skapar nya arbetstillfällen,och tillväxttakten i ekonomin ökar. Qm man för en sådan här incitamentsskapande politik inomden enskilda sektorn och kombinerar deffa med nedskärningar på denoffentliga utgiftssidan behöver inte denna stimulans från utbudssidan varainflationsdrivande. Tvärtom kan den genom aft skärpa konkurrensen och ökautbudet av nyftigheter verka återhållande på prisstegringstakten. Jag är säker på att inte accepterar dennabeskrivning. Det beror på aft och jag har vitt skildautgångspunkter för hur vi ser på ekonomin. Jag tror på marknadsekonomin, medanJörn fäster sin tillit till planhushållning. Vi har under senare århaft alldeles för mycket planhushållning här i landet. kommer, oavsettvilken regering som sitter framöver, aft tvingas återgå till ettmarknadsekonomiskt synsätt, på samma sätt som andra utvecklade industriländergör det runt om oss i västvärlden. 74JÖRN (vpk) replik; svarar på någonting som jaginte alls frågade om. nämligen hans allmänna polifiska åskådning och tro påmarknadsekonomi. Jag frågade: Hur verkar en sänkt marginalskatt i déf konkretafallet? Nr 131 Hur verkar den på industriarbetarenvars arbetstakt bestäms av maskiner. den " '"* '' f'8 " något merarbete eller mindre arbete?Den faktorn är 6 mai 1981 helt oberoende av hansmarginalskatt. Hur verkar det på den som har ett s. k. uttömt ackord, dvs. där arbetstakten har stigit så långt aft den har nått vad Fkonomisk-noli- °' ' "Mänsklig förmåga?Presterar den människan mer därför att han får tiskaåteärder " ynka litet belopp mer närmarginalskatten sänks? tas ifrånvederbörande genom ökad indirekt skatt, som ju alltid har varitentusiaster för i stället för direkta skatter. i störstaallmänhet därför att de får sänkt marginalskatt? Är det över huvud taget samhällsekonomiskt ochsocialmedicinskt vettigt atf människor skall jobba en massa mer övertid än deredan gör? Över 100 000 arbetslösa väntar otåligt på arbete.Hundratusentals kvinnor begär ingenting bättre än att få göra en självständigarbetsinsats och därmed befrämja sin egen sociala och ekonomiska frigörelse.Tiotusentals ungdomar står i kö och begär ingenting bättre än aff få jobb ochskulle gladeligen betala sin marginalskatt om de hade arbetet som kunde ge deminkomsterna med vilka de betalar skatten. Då går ut och säger attvi skall uppmuntra övertidsarbete för dem som redan har jobb. Det är precis sammanfattningen av er filosofi. Ni ser detcyniskt som någonting fullständigt naturligt att av mänskligheten idetta land står utanför arbetsmarknaden. Def är fullständigt orimligt att den relativt ringaeffekten i merinkomst, som en sänkt marginalskaft skulle ge för detöverväldigande flertalet inkomsttagare, skulle vara den väldiga hävstång förett ekonomiskt uppsving som ni talar om. Hur kan ni påstå någonfing sådant? Låtoss tänka efter vad effekten blir. En sänkt marginalskatt leder till att ett visst antalinkomsttagare får litet mera pengar i handen. De flesta får relativt litet, mennågra få får väldigt mycket. Vad gör de då med dessa pengar? Antingenkonsumerar de dem -och jag förstår inte hur det går ihop med tesen att manskall minska konsumtionen - eller också sparar de dem, och då är denaturligtvis tillgängliga för näringslivets investeringar i ett kreditväsende.Men för atf de verkligen skall bli använda för ett sådant här uppsving genomökade investeringar, så fordras det ju att def finns förväntningar hosföretagen om att dessa investeringar skall gå bra, och sådana finns f. n. infe.Jag förstår inte alls hur man kan påstå att detta skulle få den effekten, attdet skulle leda till ett sådant investeringsuppsving. 75 () replik: ställer frågan: Hur verkar ensänkt marginalskatt i det enskilda fallet? Han vill tydligen göra gällande atfen marginalskattesänkning inte skulle spela någon roll, att den inte skullepåverka människors uppträdande på arbetsmarknaden och i förvärvslivet. Jagförstår inte hur man kan kalla sig företrädare för det arbetande folket och varaså främmande för vanliga människors situation. Def är ändå ett 92 omvittnat förhållande att det storaflertalet medborgare runt om i samhället mer och mer har fallit för skattetänkände när de ställtsinför frågan om de är villiga att åta sig en arbetsuppgift. Hur många kan intevittna om att de, när de bett någon om hjälp med ett arbete på villan ellerbilen, har fått beskedet att storleken på ersättningen för den hjälpen beror påhuruvida den skall beskaffas eller ej? Def förekommer t. o. m. olikafaxesätfning, beroende på den saken. Def går inte aft göra gällande att dettafenomen inte existerar i sinnevärlden. säger att människor inte kan arbeta mera ochatt vi moderater är ute efter atf driva fram en orimlig övertid. Jag troremellertid att def finns många människor som faktiskt vill arbeta mera, sominte skulle känna sig tvingade eller misshandlade, om de bara fick någotrimligt utbyte av denna extrainsats. Men jag vill gärna medge atf det inte ärså att vi svenskar inte arbetar. Vi arbetar mycket här i landet. Meninriktningen har kommit att präglas av def stora marginalskatfefrycket på såsätt, att vi arbetar väldigt mycket åt oss själva eller att vi byter tjänstermed vänner och bekanta - allt i syfte atf undandra oss beskattning. Då kommervi ofta aft syssla med sådant som vi inte är specialister på. Frånsamhällsekonomisk synpunkt är det negativt aft vi inte ägnar oss åt dearbetsuppgifter vi är förberedda och rustade för. Att exempelvis yrkesskickligatandläkare arbetar med det som de är utbildade för leder till en högre produktivitetän om de i stället mekar med bilar, för vilket de inte har någonyrkesskicklighet. De kanske dessutom berövar någon som är engagerad i denverksamheten ett sysselsättningsfill-fälle. Jag tror inte atf det är någon idé att jag ytterligareredovisar hur höga marginalskatter kan verka och vad det skulle kunna betyda omvi får en sänkning till stånd. och jag ser nämligen olika pådeffa. Jag tror atf en orsak fill aft vpk utgör en så liten andel av riksdagensledamöter är just att man vägrar att inse fakta och de verkliga förhållandenapå en punkt som denna. 76TORSTEN (): I praktiskt taget hela den industrialiseradevärlden har man problem med stagnerande marknader, växande underskott och enarbetslöshet som inom OECD-området kan komma att uppgå till över 25miljoner människor. Denna bistra verklighet i vår omvärld visar att defingalunda enbart är i vårt land och i den svenska ekonomin man återfinnerbalansbrister. Balansbristerna har hos oss mognat ut i underskott i bytesbalansoch statsbudget, i stigande priser och i en stagnerande industrisektor. Det råder i stort sett samstämmighet i bedömningen av detekonomiska läget för vårt lands vidkommande, vilka källor man än söker sigtill. Man kan nämna LO-ekonomernas vårrapport, regeringens finansplan frånjanuari. nu publicerade skrift läget ochbedömningarna i regeringens proposition 118, som behandlas i kammaren.Alla bedömningar som finns i dessa dokument är i långa stycken sammanfallande.Samtliga ger det dystra beskedet atf 1981 blir av minskatutrymme för privat konsumtion, växande budgetunderskott, fortsatt hög inflationoch risk för en ökad arbetslöshet under kommande höst och vinter, om intespeciella åtgärder sätts in. Regeringen har emellertid deklarerat atf denkommer att sätta in speciella åtgärder för aft minska arbetslösheten. Det ekonomiska läget är nu sådant att debatten om vemeller vilka som bär skulden för våra ekonomiska bekymmer borde tonas ner och istället avlösas av ett om möjligt konstruktivt samarbete över partigränserna. Idet stora hela tror vi i atf det är just detta som svenska folketi dag förväntar sig av oss politiker. Den stabiliseringspolifik som regeringspartierna har förtutgår från speciellt tre handlingslinjer. För det första måste en anpassning ske av efterfrågan påvaror och tjänster fill en nivå som vårt folkhushåll kan klara. Detta gällergivetvis såväl den privata som den offentliga konsumtionen. För det andra måste större resurser avdelas förinvesteringar i näringslivet så att produktion och export kan bära upp vårkonsumtion. Det kan de inte , som vi alla vet. För det tredje måste vi driva en kraftfull energipolitik somkan minska vårt oljeberoende. För att nödvändiga åtgärder skall fas emot med förståelseav vårt folk är tvä förutsättningar grundläggande: atf man slår vakt omsysselsättningen och att man för en socialt rimlig fördelningspolitik. Regeringen har ingalunda varit overksam.Besparingsproposifionen om 6,3 miljarder i helårseffekt, denrestriktiva utgiftsprövningen i budgetarbetet och de besparingsförslag som vinu behandlar visar regeringspartiernas beslutsamhet att angripa kostnadssidan.Trots detta är åtgärderna i detta avseende inte tillräckliga. I den nuframlagda kompletteringspropositionen aviseras ytterligare besparingsförslag ikommande budgetproposition . Det bör emellertid betonas -och jag tycker att det starkt har framhållits av utskottets ordförande -aft besparingsförslagen och greppet på kostnadssidan har kompletterats medoffensiva satsningar i olika avseenden med sikte på att vårt folk skall arbetasig ur krisen. Den ekonomiska politik som regeringen har förthar också i en rad avseenden givit resultat. Handelsbalansen har förbättrats,vilket kommer att minska det internationella lånebehovet jämfört medde bedömningar som har gjorts. Orderingångentill den svenska exportindustrin har, trots den djupa internationellalågkonjunkturen, inte gått ned så kraftigt so"m näringslivets bedömaretidigare hade fruktat. Akfiemarknaden har vitaliserats. Underlag har därigenomskapats för nyemissioner och för nytt riskvilligt kapital som kan slussas in iproduktiva investeringar. Sysselsättningen är fortfarande hög i vårt land ijämförelse med förhållandena i vår omvärld. Det står emellertid klart atf i en marknadsekonomi avsvensk typ kan statsmakterna inte ensamma säkerställa en positivframtidsutveckling i ekonomin.Arbetsmarknadens parter har sålunda ett avgörande inflytande Nr 131 på lönebildningen och på vår internationellakonkurrenskraft. Lönerna utgör , , av förädlingsvärdet inom industrin. prispolitiken viktig roll när det gäller att behålla och öka marknadsandelarna. Denkommunala sektorns dispositioner kan inte direkt påverkas av statsmakterna.Slutsatsen blir atf allas insatser är nödvändiga för aff vi skall uppnåekonomisk balans. Det är emellertid av stor vikt atf statsmakterna gör vad somär möjligt för atf underlätta breda samförståndslösningar. I det betänkande som vi nu behandlar, därutskotfsmajoriteten godkänner inriktningen av det ekonomisk-politiska programsom regeringen har presenterat i proposition 118, visar socialdemokraternatvehågsenhet inför nödvändiga åtgärder. Till den arsenal av invändningar motolika regeringsförslag som tidigare kommit till användning har fogatsytterligare en metod att sätta käppar i hjulen - man tar inte ställning tillvissa förslag, man vill skjuta upp avgörandena. Utskoftsmajorifeten deklarerarför sin del att uppskov infe är möjliga. Nödvändiga anpassningsåfgärder måstevidtas nu och kan inte skjutas . När det gäller marginalskatfefrågan som har behandlats här- ganska ingående från visst håll - ser vi det från sida som enljuspunkt att def har gått atf komma till tals med socialdemokraterna. Denprincipöverenskommelse som nåtts i denna viktiga fråga öppnar nu möjlighetertill en bred parlamentarisk uppgörelse. Därmed har i varje fall två av regeringsparfiernauppfyllt sin del av regeringens i olika sammanhang uttalade målsättning attbedriva en politik i hela folkefs intresse. En garanti skapas för reformensgenomförande oavsett växlingarna i det parlamentariska läget. I ett avseende, herr talman, har det enligt min mening imassmedia förekommit vilseledande uppgifter, nämligen i fråga om rätten tillavdrag. Man har påstått att rätten fill avdrag även när det gäller rörelsegenerellt skulle minskas till . Det riktiga är att de begränsningar som kanbli aktuella beträffande de s. k. underskottsavdragen kommer att få en klartfördelningspolifisk profil och därmed ligga i de högre inkomstskikten. Vanligalöntagare, villaägare, småföretagare eller lantbrukare kommer över huvud tagetinte att beröras av dessa förändringar. Det gick alltså aft komma till fals med socialdemokraternai en stor och viktig fråga - man kan säga att socialdemokraterna åtminstonegläntade på dörren från vänster. Men se - då tågar utgenom dörren till höger. Det skall tydligen vara konfrontation till varje pris.Det är verkligen, tycker vi från , atf beklaga att moderaternalämnat regeringen. Enligt den uppfattning som själva gärna villbibringa medborgarna har ju skattefrågorna och särskilt då marginalskattefråganvarit en hjärtesak för moderata samlingspartiet. har också sagt sigvara varma anhängare av en borgerlig regeringsbildning och givetvis av landefsbästa. De frågor som måste ställas är: Underlättasgenomförandet av en marginalskattereform? Ökar möjligheterna till bildandet av icke-socialistiskaregeringar i fortsättningen? Gynnas vårt land och dess ekonomi av atf nulämnar regeringen? Svaren på dessa frågor kommer vi givetvis att få efterhand. Men just nu ter sig i varje fall för många beteendet från moderaternassida som mycket märkligt. Från sida beklagar vi handlingssätt. Jag yrkar bifall fill hemsfällan ifinansutskottets betänkande 30 på samtliga punkter. 77 () replik: Jag har några frågor att ställa. Den första gäller talet om offensiva insatser- vilka devar fick vi inte veta. Jag måste säga till : Ge några exempelpå offensiva insatser som ligger i den här propositionen eller i några andrapropositioner som vi har fått om den ekonomiska politiken! Och om det finnsnågra sådana insatser, är då nöjd med dessa? beräknar aft den öppna arbetslösheteni år kommer att växa med något sådant som 65 000-70 000. Den andra frågan gäller kommunernas ekonomi. Där fick jagveta att vi socialdemokrater hittat på en ny metod aff sätta käppar i hjulen -som det hette - för den rejält omkullcyklade trepartiregeringen, nämligen atfvi inte vill ta ställning. Men jag måste fråga: Hur klokt är det egentligen attnu driva igenom det beslut som ni vill atf skall fatta ochberöva kommunerna nära ? Vi har ju sett att effekten blir enbart denna: de pengarstaten sparar genom att dra in från kommunerna får staten betala ut igen förden arbetslöshet som växer. Hade det inte varit klokt att vänta och se tillsbedömningarna kom beträffande både den kommunala ekonomin och arbetsmarknaden,innan man låste sig? Det var fråga om att vänta . Jag har överhuvud taget inte fått något rimligt skäl till att måste ta det härbeslutet om kommunerna . Det går precis lika bra att göra det om fyraveckor. Till slut; konfrontafion. Jag ärförvånad över att en erfaren centerpartist nu visar något slags förvåning överatt inte kräver konfrontation. Det har ju varit så, om vi skallvara alldeles uppriktiga, att den enda förutsättningen för en trepartiregeringi det här landet är en hård konfrontation mot socialdemokratin ocharbetarrörelsen. Den enda luff som kan leva i och ha politisk makti är konfrontationens atmosfär. När ni centerpartister gjordegränsöverskridandet, då var det ni som släppte till makfen. Det varni som säkerställde att 1970-talef blev konfrontationens årtionde i svenskpolitik. Stå inte nu och var förvånade över vad ni har fått skörda, för det varni ärligen förtjänta av! 78TORSTEN () replik: efferiyste en förklaring -vilka offensiva åtgärder jag syftade på i mitt anförande. Jag gjorde ingenuppräkning, därför aff jag åberopade utskottets ordförande, som har varit innepå de frågorna. Men om nu nödvändigt vill ha en uppräkning såskall jag försöka åstadkomma något i den vägen. För def första: Vi väntar oss att den marginalskattereformsom det nu skall tas upp förhandlingar om mellan socialdemokraterna och deandra partierna skall föra med sig åtskilliga fördelar, i form av ökadarbetsvilja osv. För det andra: Vi åberopar nyrekryteringsstödet, som vi trorkommer att ge möjligheter för inte minst ungdomar att komma in i arbetslivet.För det tredje åberopar vi också flyttningsstödet, som görs skattefritt ochger möjligheter till veckopendling i större utsträckning än förut. För detfjärde: Skogsavverkningen har socialdemokraterna tagit upp upprepade gånger häri kammaren - och det med rätta, för def gäller ju att få fram virke. Här läggerregeringen fram förslag till vissa avdragsmöjligheter som betalas av skogsägarnasjälva. För det femte: Vi har alla lagt märke till att investeringsavdragenfinns när det gäller att satsa i industrin. För det sjätte;Investeringsfonderna är frisläppta. Jag är övertygad om att någon som är mera hemma på det härområdet än jag skulle kunna fortsätta uppräkningen, men jag vill stanna där. Sedan gällde det tvehågsenheten. Ja, men vad skall mankalla det, , när socialdemokraterna i det här betänkandetaccepterar besparingar på ca , går helt emot besparingar på1,och inte nu vill ta ställning till besparingar på ca 2,2miljarder kronor? som socialdemokraterna uppträder så i utskottetklagar de högljutt här i kammaren över def stora budgetunderskottet. Det måsteju finnas någon konsekvens. Så tog upp frågan om kommunerna. Jagtänkte infe gå in på den frågan, eftersom den behandlas i betänkandet 31, somkommer upp fill behandling . Frågan om man skall vänta sig något annat än konfrontationav - ja, det är en fråga som är svår att svara på. Men Kjell-OlofFeldt anklagar nu för aft ha åstadkommit konfrontationen genom aft geväljarnas utslag, som ändå gav ett mandat mera i denna kammare för de ickesocialistiska partierna, möjligheter att verkställas. Det är ju väljarna självasom har gett oss mandat i denna kammare. 79KJELL-OLOF () replik: Jaså, det där var de offensiva åtgärderna!Moderaterna skulle nog inte hålla med om att en marginalskattereform som inleds1983 kan göra särskilt mycket åt ekonomin och . Def där förstårjag inte. Nyrekryteringsstöd och flytfningsstöd är naturligtvis bra.Men det måste finnas någon som nyrekryterar, och det måste finnas några jobbatt flytta till. Sysselsättningen minskar f. n., . Vart skallfolk ta vägen med de stöd ni lämnar ut? Det finns ju ingenfing i detta som göratt sysselsättningen ökar. Det är här kommunerna kommer in - inte därför att vi skallha verksamhet för att skapa sysselsättning utan därför att det finnsstarka behov på detta område. Ni motiverar indragningarna med att staten skallspara pengar, men det kommer staten inte aft göra, eftersomstaten får ta hand om tiotusentals arbetslösa som kommer. När def gäller investeringsavdragen är det bara attkonstatera aft de inte hjälper. Industriinvesteringarna sjunker med 5 %trots alla avdrag, investeringsfonder och subventioner. Det fatfas någonfing iden borgerliga politiken, någonting som skapar vad vi kallar expansion. Det ärdet vi har efterlyst, och def är det vi försökt lägga fram förslag om, förslagsom den borgerliga majoriteten har avvisat. Sedan skall man väl ändå kalla en katt för en katt. Närman berövar kommunerna skatteintäkter kallar man det för besparingar. Men detär liktydigt med att kommunerna kommer atf tvingas aff höja sina skatter,eftersom man inte befriat dem från några av de plikter och åtaganden som liggerpå kommunerna. gör sig tydligen nu till ett viljelöst offer förväljarnas utslag; det var väljarnas fel atf fick komma in iregeringen, eftersom de borgerliga partierna fick ett mandat mer i riksdagen.Men måste man för den skull driva en så utpräglad högerpolitik som ochfolkpartiet har tillåtit de här åren. Jag tror att det i grunden är så att detvar detta regeringen sprack på. Till slut blev def för mycket för centerpartietoch att ha dessa övermodiga, stöddiga och framgångsrika moderater isamma vagn. Nästa gång skall ta ställning fill hur man skall arbeta isvensk politik, fundera då över vilken väg skall gå! Skall ni gå tillhöger eller mot mitten, där det gamla befann sig? 80 () replik: Vi kommer här in på mycket viktiga frågor.Kjell-Olof frågar om def finns några jobb att flytta till. Vi kan väländå gemensamt konstatera att sysselsättningsläget i är betydligtbättre än i vår omvärld. Jag tror atf jag tog upp det i mitt anförande. Här harvi en fråga som vi gemensamt måste försöka måna om, eftersom den är så oerhörtviktig. Jag vill också ge rätt i atf när vi nubegränsar kommunernas handlingsutrymme ekonomiskt, så är det viktigt atfnäringslivet verkligen sätter i gång och suger upp den arbetskraften. Fråganär då hur detta skall gå fill, och där har vi kanske infe riktigt sammauppfattning. Vi menar att näringslivet skall stimuleras till insatser, medanjag har uppfattat def så aft socialdemokraterna i vissa fall vill tillgripatvångsåtgärder. Vi hoppas och tror att vår metod skall vara den rätta. Investeringarna har ju heller inte varit så dåliga. Vi börpåminna oss, , atf industriinvesteringarna stegmed, jag vill minnas, . Att det pekar nedåt något nu är möjligt. Sedan tror jag inte att jag uttryckte mig så att jag ansågatt det var väljarnas fel atf den här regeringen kommit till. Jag vill infeheller säga att det var Det var valufslaget som gav basen för den regering som Nr 131 säger aft vi har fört högerpolitik.