prot · G40976 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:76 Om polisens befogenheteratt ingripa mot viss brottslighet Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 2 innevarande månad. 2 § vice talmannen meddelade aft ansökan om ledighet från uppdraget som 'riksdagsledamot inkommit dels från tiden den 23 februari-den 12 april, dels från för tiden den10 mars-den 30 april, och dels från för tiden den 18 mars-den30 april. Kammaren biföll dessa ansökningar. vice falmannenanmälde atf följande ersättare skulle tjänstgöra i stället för resp, ledamöter,nämligen () för , () för HansLindblad och () för , 3 § Svar på fråga1980/81:241 om polisens befogenheter att ingripa mot viss brottslighet - mot bakgrund av en artikelserie i om illegala spelklubbar m,m, i - frågat mig om den lagliga kompetensen för polis och kommunalamyndigheter enligt min uppfattning är tillräcklig för att stävja denbrottslighet som enligt artiklarna har uppdagats i , För den händelsesvaret på denna fråga är nej, har frågat om jag är beredd att tainitiativ till erforderliga lagändringar. artiklar som hänvisar till uppges att en omfattandebrottslighet i form av illegalt spel, olaga spritutskänkning, narkotikaförsäljning,häleri, koppleri och t, o. m. mord har uppdagats i olika lokaler i Om polisens befogenheter att ingripa mot viss brottslighet såsombiljardhallar, pubar, restauranger, kaféer och privata lägenheter. Mot sådanallvarlig kriminalitet har polisen givetvis långtgående befogenheter aftingripa. Det är emellertid tydligt atf kampen mot sådana skiftande former avbrott delvis måste föras med olika metoder. Som bekant har polisen i utfört ettstort antal razzior mof sprit-, spel- och narkofikaklubbar. Polisensbefogenheter har därvid, enligt vad jag har inhämtat från polisstyrelsen, visatsig vara fullt fillräckliga för att beivra de brott som har förknippats medklubbarnas olagliga verksamhet. Ett samarbete har etablerats mellanpolisen och olika kommunala instanser som socialnämnd, hälsovårdsnämnd,byggnadsnämnd, brandkår och industriverk. Samarbetet uppges vara gott och harockså gett resultat. Sammanfattningsvis anser polisen att den har en godkontroll över den klubbverksamhet som bedrivs i . De aktuellatidningsartiklarna är -för att citera polisstyrelsen - "någotöverdramatiserade". Polisen avser emellertid aft fortsätta med sinövervakning av och sina razzior mof de illegala klubbarna med målet att såsmåningom kunna helt befria polisdistriktet från dessa. Ett problem som man från polishåll har pekat på är desvårigheter som hitfills har förelegat när det har gällt atf förhindra att spelklubbarsom har stängts efter en polisrazzia uppstår på nytt i samma lokal. Det varjust i syfte att komma fill rätta med det problemet som regeringen på minföredragning lade fram förslag fill ytterligare åtgärder för aftmotverka dobbleriet. Den skärpta lagstiftningen har antagits av ochträdde i kraft nu . Även beträffande en del andra brott som uttryckligen nämnsi frågan vill jag erinra om att lagstiftningsarbete pågår eller haravslutats. Sålunda beslutade på regeringens förslag omskärpt hälerilag-sfiftning, som trädde i kraft . Bland olikaåtgärder i kampen mot narkotikabrottsligheten kan nämnas aft en proposifion(1980/81:76) har lämnats med förslag fill höjning av straffminimum förgrovt narkotikabrott m. m. Vidare övervägs f. n. rikspolisstyrelsensframställning rörande nya spaningsmetoder när det gäller narkotikabrott. Jagvill också peka på det arbete som bedrivs inom prostifutionsufredningen (S1977:01) och sexualbrottskommitté (Ju 1977:03). 2ULLA TILLÄNDER (c): Jag vill tacka justitieministern för svaret på min fråga. I då def talas mycket om åtstramning och behovet avatf dra åf svångremmen och defta drabbar människor med starkt begränsadeinkomster, är det inte underligt aft människor blir chockade och besförta,vreda och upprörda, då de öppet kan konstatera hur en lönsam olaglig kriminellverksamhet kan grassera med stora pengar i omlopp utan att myndigheterna tycksha verkliga möjligheter att stoppa det. Underloppet av har tidningen haft en stor reporfageserie,och det är den som har föranlett min fråga. Statsrådet säger i svaret aftpolisstyrelsen anser att artiklarna är "något överdramatiserade".Självfallet vågar jag inte svära på varje siffra och påstående i artiklarna,men med rimliga krav pä bevisvärdet i undersökande journalistik är det helhetsintrycksom dessa reportage ger förskräckande - även om de skulle vara "någotöverdramatiserade". Def är sådant atf det inte kan vara på något sätt fillfyllest, om saken skulle vara avfärdad med en fråga här i och ettsvar från jusfifieministern. Tvärtom måste det anses vara de rättsvårdande ochbrottsförebyggande myndigheternas absoluta skyldighet aft ta del av den fräckahantering som mer eller mindre öppet kan fortsätta inför ögonen pä allmänhet,kommunala myndigheter och polis. Men detta är infe platsen aft redovisa alla deupprörande exempel som reportagen tagit fram. En illegal verksamhet som det här är fråga om - def kangälla försäljning av knark, illegalt spel eller prostitution - borde inte kunnafä gömma sig bakom oskyldiga fasader i form av försäljning av läsk ochwienerbröd. Det är alltför många oskyldiga människor som dras in i defta ochskadas. Det kan gälla unga flickor, det ökande knarkbrukets offer blandungdomar eller alla de invandrare som tar avstånd från detta men som tyvärrblir lidande. Jag skall fa ett exempel. En pizzeriaägare som dragit påsig . i skulder för obetald skatt, moms, arbetsgivaravgift, kilometerskaft och 54 felparkeringsavgiffer söks förgäves av kronofogden för delgivning, men har alltså inte kunnat nås. Det hindrar inte att samma person inregistrerar en ny pizzeriafirma. Något förbud mot att upprätta nytt näringsställe kan inte utfärdas förrän vederbörande försafts i konkurs, och det kan inte ske förrän efter delgivning. Verksamheten kan alltså fortgå, oberoende av de futtiga regler som bara tycks gälla de medborgare som inte sätter sig över dem. Det är i alla fall den demoraliserande slutsats som många drar. Här har alltså en tidning gjorf sitt för atf lyfta framdessa svarta skumraskaffärer och denna ekonomiska brottslighet, och dä mästedef vara en angelägen sak, för atf bevara känslan för rättstrygghet, rättvisaoch laglydnad, att se fill aft allt deffa infe får bedrivas ufan påföljd,vilket nu uppenbarligen sker i alltför många fall. Jag skulle till slut vilja fråga; Tror justifieministernsjälv att de åtgärder som redan nu går att vidta och de som aviseras är av denbeskaffenheten att de på ett effektivt sätt kan sätta stopp för den verksamhetsom jag här har tagit upp? Om polisens befogenheter att ingripa mot vissbrotts-Ughet Jag har i mitt svar pekat på en mängd åtgärder som vi harinitierat lagstiftningsvägen för att komma åt just de företeelser som UllaTilländer nämner. Här måste man sätta in åtgärder på många områden, både på dekriminalpolitiska och på de sociala områdena. Låt mig citera något mera av vad polisstyrelsen i Malmösäger, som ju närmast har att göra med de här problemen: Nr 76 "Under senare är har brottsspaningsrotelnspersonal utfört eft stort antal Tisdapenden klubbrazzior mot sprit-, spel- ochnarkofikaklubbar inom distriktet, var- 10fehrrrnri 1981 under den brottslighet somuppdagats rapporterats och lett till åtal. befogenheter för denna verksamhet har visat sig varafullt tillräckliga för n Isens hefo beivrandeav de brott som förknippas med klubbarnas olagliga verksam- het " genheter att ingri- la motviss brotts- slutet av skrivelsen påpekar polisstyrelsen att den har eftgott samarbete , ; med olika myndigheter, Samfiigaporrklubbar inom distriktet har genom brottsspaningsrotelnsmedverkan stängts helt. Personalen har blivit observant på klubbverksamheterav andra slag och koncentrerar sig nu på att stävja den olagliga verksamheten.Man säger slutligen att brottsspaningsroteln i kommer som tidigare attfortsätta med sina övervakningar och razzior mof de illegala klubbarna för atfförhoppningsvis kunna befria distriktet från dessa på samma sättsom man gjorde när man lyckades med porrklubbarna. På det här området lika litet som på andra kommer mannaturligtvis inte att kunna nå ända fram, dvs, att helt få bort brottsligheten,men det gäller ju att arbeta och atf inte ge tappt. Jag tycker attpolisen i har nått bra resultat, bl. a. på grund av det samarbete mellanpolis och andra instanser som sker. Av den skrivelse som jag citerade framgåratt man vill fortsätta det samarbetet. Jag hoppas därför atf jag skall kunnasvara ja på den fräga ställde. 4 (): Jag tackar justitieministern också för detkompletterande svaret. Jag kan instämma i atf mycket har gjorts från polisenssida i . Det är också bra med den målsättning polisen har, att fortsättamed övervakningen och med razziorna mot de illegala klubbarna för atf säsmåningom helt kunna befria polisdistriktet från den här verksamheten. Det finns eft utbrett medvetande om den ekonomiska kriseni värt land och om att det behövs kraftåtgärder för att komma till rätta medden. Detta medvetande har bibringats svenska folket uppifrån och ner. Även omdet har gjorts mycket för att komma till rätta med brottsligheten, har denutvecklats negativt inom många olika områden. Bland allmänheten finns ettutbrett medvetande också om den kris som råder där. Man kan helt enkelt inteundgå att läsa om den. Och att så många upplever den utvecklingen som krisartadtror jag beror på att den illegala verksamheten är så utbredd inom snart sagtalla skikt i samhället men också på atf den är en så god affär. Brott tycks julöna sig. Snatteri i en affär kan visserligen resultera i socialvanära, men när det gäller de riktigt stora hajarna är det infe fråga om sådant, och alldeles för många av dem kan tyvärr fritt och obehindrat fortsätta med sin verksamhet. Ju längre de kan göra det, desto lönsammare är det för dem. Ju mer ekonomisk makt de får, desto större blir hotet. Och ju större hot, desto större 40 insatser och vinster. Det är alltså infe underligt atf mänga människor hukar sigoch väljer att Nr 76 inte se. Det är inte underligt atf de resignerar. 4 §Svar på fråga 1980/81:245 om tidpunkten för förslag om ny namnlag har frågat mig när regeringen avser attlägga fram en proposition på grundval av namnlagsutredningens betänkande. Som har nämnt i sin fråga lades ettbetänkande med förslag till ny namnlag fram . Förslaget blevföremål för en omfattande remissbehandling, som avslutades i mitten av oktobersamma år. Remissutfallet var blandat. Åtskilliga delar av förslaget utsattesför krifik. Det framlagda lagförslaget har alltså visat sig varakontroversiellt i flera avseenden. Förslaget rör ju ocksä känsliga frågor, somhar betydelse för många människor. Härfill kommer att ämnesområdet är teknisktkomplicerat. Det har vidare visat sig svårt atf bryta ut vissa av frågornafill särskild behandling. Med hänsyn till de anförda omständigheterna har det krävtsspeciella överväganden vid ärendets beredning i . Vi harockså haft överläggningar beträffande namnlagstiftningen med departementen i deandra nordiska länderna. Def är ju här fråga om ett ämnesområde där det är avstort intresse att nä fram till nordisk enighet. Arbetet på namnlagsfiftningens område inom i övrigtär ännu inte avslutat. Def finns enligt min mening skäl aft ytterligare följautvecklingen i de andra nordiska länderna, innan vi i far slutligställning till hur en lagsfiftning bör vara utformad. Vad jag nu har sagt gör atf jag för dagen inte kan säganågot bestämt om när en proposifion i ämnet kan läggas fram. Om tidpunkten för förslag om ny namnlag Anf.6 (); Jag tackarjustitieministern för svaret på min fräga. När namnlagsufredningen i början av 1970-falet fillsattesangavs det redan i direkfiven aft arbetet skulle bedrivas i nordiskt samarbete.Så har också gjorts i den här utredningen, och vi kan konstatera atf det päutredningsnivå föreligger stor samstämmighet mellan de nordiska länderna.Hittills har det lett fram till att man i redan har beslutat i dennafråga och att det i folkefinget i kommer aft behandlas enproposifion i det här ämnet. Men av någon anledning har den svenska riksdagenännu inte fått någon proposition. Jag har funderat mycket över anledningen till det, och detär detta som är bakgrunden fill aft jag har ställt frågan tilljustitieministern. befinner vi oss alltså i den situationen att det ärSverige som håller på att komma på Om tidpunkten för förslag om ny namnlag efterkälkenoch försena samarbetet pä det nordiska lagsfiffningsområdet när det gäller denhär frågan. Formuleringen i svaret "Vi har också haftöverläggningar beträffande namnlagstiftningen med departementen i de andranordiska länderna" ger intryck av att det skulle finnas svårigheter pådefta område. Jag har svårt aft förstå vari dessa svårigheter består. Tvä av denordiska länderna har ändå kommit mycket långt med lagstiftningsarbetet i denaktuella frågan. Kvar är i första hand och . Vi vet aftFinland avvaktar behandlingen i den svenska , men att skulleha någon principiell motvilja emot en reform på det här området har i varjefall infe jag hört. Mina farhågor för atf vi infe skulle få någon proposifionhar tyvärr besannats genom def svar som justitieministern gav . Jag kaninte se annat än att utskott och riksdag nu fär ta initiativ i denna fråga föraft försöka få fram beslut även i den svenska . Jag tror att drar litet väl långtgåendeslutsatser. Frågan gällde när en proposifion skall läggas fram. Jag sade aftjag för dagen infe är beredd att uttala mig om tidpunkten. Som LennartAndersson vet, och som jag sade i mitt svar, är det här en kontroversiellfräga. Remissutfallet är splittrat. Dessutom rör det sig om en teknisktkomplicerad lagsfiftning. Jag har ett önskemål om nordisk enhetlighet. Enligtmin bedömning har det därför funnits anledning atf något avvakta för att kunnata ställning till de olika delarna av förslaget. Def är riktigt att hargenomfört den här lagstiftningen, men det är bara ett land av fyra. Det pågårett lagstiftningsarbete i , men ingen lag har antagits. Vi harfortlöpande diskussioner med både danskar och finländare. diskuterar vialltså tidpunkten för framläggandet av en proposition, inte om det över huvudtaget skall läggas fram någon proposition. Jag är, som sagt, infe beredd attuttala mig exakt om när den kommer. Eftersom jag bara talar om tiden, fär välLennart ändå dra den slutsatsen atf def kommer en proposition. Detfinns också åtskilligt i förslaget som är okontroversiellt och som bör läggasfram. Vi har diskuterat om vi skulle bryta ut vissa frågor och ta dessa försig. Men än sä länge har vär bedömning varit den aft vi bör försöka se det helai eft sammanhang. Då betyder det också väldigt mycket vad de andra nordiskaländerna kommer fram till. Har majoriteten av de andra nordiska länderna enannan inställning, finns det ju sä mycket större skäl för oss att ta hänsynhärtill än om sä inte är fallet. Anf.8 (): När det gäller tidpunkten hade jag hoppats på en någotbättre precisering från jusfitieministerns sida. Om det infe är möjligt attlägga fram en proposition , hade jag ändå hoppats attjustitieministern skulle ha kunnat ge oss ett klart besked om att detkommer aft läggas fram en proposifion . Men svaret på fråganinnehåller inte ens den preciseringen.Det står bara atf jusfitieministern för dagen infe kan avgöra när det kommer enproposition till . Dä drog jag slutsatsen att def kommer atf dröjalänge, innan en proposifion läggs fram i den svenska . 5§ Svar på fråga 1980/81:249 om det planerade nyapolishuset i Om det planerade nya polishuset i har frågat mig när det nya polishuseti beräknas vara klart. Regeringen uppdrog åt byggnadsstyrelsenatt projektera en förvaltningsbyggnad för polismyndigheten och andramyndigheter i . I beslutet föreskrevs bl. a. att projektet skulle ingå ibyggnadsstyrelsens projektreserv och således kunna utföras när behovföreligger med hänsyn till sysselsättningsläget. Projekteringen är avslutad,och har i skrivelse till regeringen hemställtom byggnadsuppdrag. I besparingspropositionen (1980/81:20) har regeringen motbakgrund av det rådande ekonomiska läget förordat en omprövning av de behov sombyggnadsstyrelsen har anmält av omfattande byggnadsinvesteringar förpolisväsendet. En utgångspunkt bör vara aft endast lokalförändringar som bedömssom oundgängligen nödvändiga för verksamheten kan komma i fråga. Någrainvändningar häremot gjordes inte frän sida (JuU 1980/81:17). Jag är medveten om aft polisenslokaler i är dåliga och aft ett nytt polishus är angeläget. Mofbakgrund av det ekonomiska läget måste dock även mycket angelägnabyggnadsinvesteringar noggrant prövas. Jag ser ingen möjlighet för regeringenatf nu ge klartecken för byggstart. Följaktligen kan jag heller inte säga närpolishuset kan vara klart. vill jag erinra om aft behovet avkonjunktur- och arbetsmarknadsåtgärder fortlöpande övervägs inomregeringskansliet. 10KARL-ERIK SVARTBERG (s); Jag ber aft få tacka justitieministern försvaret även om jag av förklarliga skäl inte är nöjd med det. Till att börja med vill jag ge en kompletterandebeskrivning av förhållandena i , och jag gör det med hjälp avnågra citat ur länsläkarens inspektionsrapport . Där sägs omintaget: "Fortfarandeär intaget ej insynsskyddat och såväl den tränga trappan som garageporfeninnebär olycksfallsrisker för säväl de omhändertagna som Beträffanderastgården sägs det: "Liksomtidigare utgörs rastgården av en smal bakgård som är Om det planerade nya polishuset i förvaringsplatsför cyklar m m och uppställningsplats för soptunnor. Rastgården har numera takoch har härigenom blivit insynsskyddad. Å andra sidan har anordningen medförtatt möjligheter till sol och utsikt helt försvunnit och fill frisk luftrninimerats. Den oerhört trista och beklämmande miljön förbättras inte precisav att utrymmet också är eft kärt tillhåll för stora råtfor. Vidinspekfionstillfället var rättgiff utlagt. Varken intag eller rastplats kan sägas vara mot de mest elementärakrav pä mänsklig anständighet visavi omhändertagna eller acceptabel arbetsmiljöför personalen." Jag skulle kunna fortsätta atf läsa ur den härinspektionsrapporten om duschrum för personal, som är placerade iarrestavdelningen; det är alltså ombyggda arrestrum. Jag skulle kunna läsa omarresflokalerna med pufsskador på väggarna, dålig luff, dålig ventilation överhuvud taget och avloppsbrunnar som inte fungerar, ljudisolering som är så dåligatt de intagna kan kommunicera med varandra mellan cellerna. Länsläkaren slutar sitt brev till , somrapporten var fogad till, med atf framhålla att eft nytf polishus "måsteges högsta prioritet av hänsyn till såväl arrestanfer som tjänstgörandepersonal". Behovet av eft nytf polishus i är alltså klartdokumenterat, och med anledning av det vill jag fråga justitieministern: Anser infe justitieministern atf nya lokaler är, som detstår i svaret, oundgängligen nödvändiga? Till detta kommer en annan vikfig faktor.Byggarbetsmarknaden i kommer att drabbas av eft ras underandra om inte särskilda åtgärder vidtas. Också av det skäletfinns det anledning atf driva på det här bygget, och jag vill hajustitieministerns kommentar till det. Behovet av ett nytt polishus iMölndal tror jag inte vi behöver diskutera. Jag känner till att lokalerna ärmycket dåliga. Vid ett besök i hade jag tillfälle atfbese det här polishuset, och jag har gått igenom de olika lokaler som finnsdär. Def är klart atf angelägenhetsgraden här är mycket hög. Def torde väl varaeft av de polishus som det är mest angeläget aft byta uf mot ett nytf. Men deffordras också pengar för atf kunna bygga def. Det fordras pengar förinvesteringen. Jag kan säga till att regeringen under dennavår kommer atf fa ställning till behovet av tidigareläggning av byggnadsarbeteninför /82. Dä får denna fråga prövas igen. 12KARL-ERIK SVARTBERG (s): Det var bra att justitieministern har varitpå platsen och själv kunnat se hur illa det är ställt där. Behovet är sä klartdokumenterat nu atf def som sagt infe råder någon tvekan om det. Men är det den andra vikfiga faktorn också, nämligenbyggarbetsmarknaden i . Alla rapporter pekar pä def ras somkommer underandra , om man inte vidtar särskilda åtgärder. Polishuset iMölndal är av den storleksordningen att def bygget kan betyda mycket förstabiliteten på byggarbefsmarknaden, när sysselsättningen i övrigt svikfar.Enligt länsarbetsnämnden skulle en byggstart /kunna gesysselsättning under de två följande vintrarna. Vi vet ju aft det är vintrarna1981/82 och 1982/83 som är de stora problemen. Utöver det att polishuset är oundgängligen nödvändigt, medhänsyn till både personalen som arbetar där och dem som tas om hand där, kommeralltså denna viktiga faktor att byggarbetsskäl talar för att bygget bör kommafill stånd. hoppas jag verkligen aft justitieministern utnyttjarsina kontakter i regeringen och ser fill att def här bygget verkligen blir av -att det kommer i gång , för man skall ju inte vänta tills krisen är inne,utan försöka avvärja krisen. Jag hoppas att justitieministern är på samma linjesom jag i det avseendet. Om nya riktlinjer för den pågående fastighetstaxeringen 68 Svar på frågorna 1980/81:235, 237 och 238 om nya riktlinjer för den pågåendefastighetstaxeringen Per Stenmarck har frågat mig om jag mot bakgrund avsjunkande fastighetspriser och stigande räntekostnader ni. m. anser att detfinns skäl till förändringar i den pågående fastighetstaxeringen. Jag vill till en början framhålla aft man kan hävda atfdet principiellt riktiga skulle vara atf fastigheter, liksom t. ex.börsnoterade aktier, redovisas fill värden som motsvarar det aktuellamarknadsvärdet. Det är emellerfid inte möjligt att göra en så exakt värderingav fastigheterna. För att en tillfredsställande säkerhetsmarginal motövertaxering skall finnas har man i lagstiftningen bestämt att taxeringsvärdetskall motsvara av det marknadsvärde som beräknas med ledning avköpeskillingsstatistiken. Framtagningen och bearbetningen av den omfattandeköpeskillingsstatistiken tar tid, och def är därför nödvändigt atf utgå frånmarknadsvärdena som ligger något före den allmännafastighetstaxeringen. Man har bestämt att taxeringsvärdena skall grundas päprisnivån tvä år före den allmänna fastighetstaxeringen. Detta innebär aft dennu pågående taxeringen baseras fastighetspriser. Enligt ensärskild övergångsbestämmelse skall dock priser tillämpas vidtaxeringen av jordbruksfastigheter. Systemet är sä uppbyggt att def knappastär möjligt att beakta omständigheter som inträffar efter utgången av de nuangivna tidpunkterna. Jag vill även framhålla att fastighetstaxeringsnämndernasarbete i det närmaste är slutfört. Det är således inte nu möjligt att ändrareglerna för den pågående fasfighetstaxeringen. Tillgängligt material rörandeförsäljningar efter är 1979 visar infe heller aft den allmänna prisnivån förfasfigheter förskjutits pä ett sådant sätt att förutsättningarna kan anses haändrats i väsentlig mån. Om nya rikdinjer för den pågående fastighetstaxeringen har frågat mig vilka åtgärder jag villvidta för aft undvika aft taxeringsnämnderna tolkar anvisningarna förfastighetstaxeringen pä ett sådant sätt att fritidsfomter som hyrs ut mof enringa avgift åsätts orimliga taxeringsvärden. Jag vill här erinra om att man vid fastighetstaxeringensedan lång tid fillbaka har bortsett frän andra privafräftsliga förpliktelserän sädana som gäller enligt servitut och liknande. Ett viktigt skäl till i regel skall bortse från privafräftsliga förpliktelser är atf möjligheterannars skulle finnas atf disponera över fastigheternas marknadsvärde, t. ex.genom transaktioner mellan närstående. Vid allmänna fastighetstaxeringgäller den nyheten atf även förpliktelser enligt tomfräffskonfrakt skallbeaktas. Anledningen till aft denna regel införts är att tomfrätfshavaren blirbunden av bestämmelser som han saknar möjlighet aft påverka. Vidare kantoniträttskonfrakfen sägas ha en offentligrättslig prägel.