prot · G4096 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är eleverna som skall lära sig hut och hyfs. Skolan skallfostra, och lag och ordning råda. En genomläsning av den tidning som ingår i paketet, som iövrigt består av tröjor, knappar, dekaler och klistermärken, samtliga pryddamed stålmannens tuffa bröst, ger intrycket av att våldet ökat och ökarexplosionsartat, att eleverna huvudsakligen tycks ägna sig åt att spöa uppvarandra eller lärarna och att detta snabbt kan minskas genom att vi pratar medvarandra. Våldet skall pratas bort. Stålmannen, med sin utstrålning av ensam är stark, skallenligt kampanjmaterialet kunna intala lärare, elever och annan skolpersonalatt bara du vill så skall du kunna bekämpa maktlöshet och utslagning. Våldet individualiseras, och en samhällsanalys saknastotalt. Därtill kommer det faktum att kampanjmaterialet helt utgår från dekommersiella koder i sina kulturpolitiska målsättningar sagt sigvilja motverka. Våld kan lika litet som någon annan samhällelig företeelsebehandlas i generella termer utan måste ses som en del av det samhälle som detuppträder i. Det är inte så att elever plötsligt får för sig attanvända våld i större utsträckning, eller att man plötsligt byter inställningtill våld i olika situationer. Våldet är, närhelst det uppträder, ett uttryckför specifika sociala förhållanden. Därför kan man inte diskutera psykiskteller fysiskt våld utan att som grund ha en analys av det strukturella våldmänniskor i utsätts för. Att bekämpa våldet måste vara en kollektiv åtgärd och inteen individuell. Det är symtomatiskt att stålmanspaketet kommer samtidigtsom regeringen presenterar sitt sparpaket, som kraffigt kommer att försämraskolornas ekonomi. Ett sparpaket som främst kommer att drabba redan hårtansträngda kommuner med många låginkomsttagare och invandrare. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefrågor till skolministern: Kan inte skolministernse några betänkligheter i att bekämpa våldet i skolorna med hjälp av enseriefigur som förknippas med våld? Anserskolministern att stålmanskampanjen överensstämmer med de av uppsattakulturpolitiska målen? 1980/81:17av Maj Bnit () till handelsministern om den svenska vapenexporten; Den internationella vapenhandeln ärett direkt krigshot. har vapenexporten i världen femdubblats.Den svenska vapenhandeln har tredubblats. som Sverigesrepresentant i FN deklarerar önskan om en minskning av den internationellavapenhandeln ökade vår egen vapenexport med eller !Förra året sålde vapen för och beräknas 1980komma över 2-miljarderstrecket, en föga meriterande statistik! intar en tolfte placering i SIPRLs statistiköver exportörer till tredje världen. Men denna statistik rymmer endast tyngrevapen, dvs. större kanoner och uppåt (av all vapenexport är tyngre), menräknar man in alla lättare vapen, ammunition, k-pistar m. m. och exporten tillövriga länder intar vi sjunde plats bland världens vapenexportörer. Hur kan detkomma sig att - välkänt aktivt i nedrustningssammanhang - vill riskerasitt internationella anseende genom att agera krämare pä den internationellavapenarenan? regler för vapenexport skulle vara mycketrestriktiva. "Som jag förut har anfört måste huvudregeln vara generelltförbud mot att exportera krigsmateriel utan tillstånd. 1 vissa fall föreliggerovillkorligt hinder mot krigsmaterielexport.Detta kan vara fallet på grund av internationella avtal, beslut av eller folkrättsliga regler om export frän neutral stat under krig-- Tillstånd bör inte beviljas för export till stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat,oavsett om krigsförklaring avgetts eller ej stat som är invecklad i internationell konflikt som kanbefaras leda till väpnad konflikt eller stat somhar inre väpnade oroligheter." Ur prop.1971:146, till vilken anslöt sig. var exporten förhållandevismåttlig, även om en del underliga vapenaffärer kom . Svenska vapen uppträder runt om i världen, där de inte börfinnas. Var finns då luckorna som gett möjlighet att gå vid sidan om lagensintentioner? De har uppstått dels på grund av brister i lagstiftningen - licenstillverkadesvenska vapen utomlands liksom reexport är inte underordnade svensklagsfiftning -, dels genom vidlyftiga tolkningar av luddiga begrepp som"defensiva vapen", dels genom avsaknad av parlamentarisk kontroll ochinsyn över-vapenexporten. Det är snarare via massmedia svenska medborgare ochriksdagen får vetskap om den dubbelroll det fredliga spelar. Iinternationella militärtidskrifter marknadsförs de i som fredligtbetecknade Supporter-planen som "utmärkta för gerillabekämpning",FFV;s splitterminor, torpeder och pansargevär erbjuds den latinamerikanskamarknaden, och erbjuder "A new Swede"-ubåten typ 45"fullt anpassbar till nya vapen och således konstruerad med tanke pämorgondagens krig". Vad menas med fullt anpassbar till nya vapen förmorgondagens krig? Är det kärnvapen man undviker att nämna? "Defensiva vapen" , som redan har kärnvapen, ärintresserat av att köpa ubåtar från Kockum - en affär om ca 1,5 miljarder - ochenligt uppgift kan kontraktsskrivning vara aktuell . Harregeringen givit tillstånd till detta och i så fall under vilken motivering?Har nu också ubåtar inlemmats i begreppet "defensiva vapen"? Uppskattningsvis tillverkas svenska vapen på licens i etttjugotal länder helt utanför vår vapenexportkontroll. Via licenstillverkningkunde t. ex. - som vid ett flertal förfrågningar om köp avBoforskanoner fått nej på grund av oroligheter i området - köpa sammaBoforskanoner via . Under kunde , som hadestridande trupper i , fritt köpa ammunition till svenska granatgevär föranvändning i kriget. I , , , ja även i , finnsBoforsvapen. I , och tillverkas Boforskanoner på licens.Fram till har kanoner också tillverkats i och pålicens. Denna produktion är helt okontrollerad, och vi vet inte vart dessavapen tar vägen. De finns inte heller med i statistiken över svenskvapenexport. För att motverka att svenska vapen kommer på avvägar och förhindrade stora privata vapenhandlarna att komma ät dem. tillåter man svenska företagatt sälja enbart till regeringar. Trots detta visar det sig att t. ex.Interarms i handlar med svenska vapen. Även reexporten kan och måsteregleras hårdare i den svenska lagstiftningen. Parlamentarisk insyn och kontroll är vapenhandeln i hemlig, vilket kanjämföras med , som öppet redovisar och i kongressen diskuterar och även ivissa fall beslutar om vapenhandeln. En särskild kommitté har där till uppgiftatt fatta beslut om vapenhandeln. sköts tillståndsgivningen i avkrigsmaterial-inspektören, underordnad handelsministern. Handeln med vapen ärhemlig även för . Med explosionsartad ökning av exporten under1970-talets senare del och allt fler rapporter om att svenska vapen uppträderdär de inte bör finnas måste kravet på en fullständig parlamentarisk kontrolloch öppen ärlig redovisning till tillgodoses. får i daginsyn tack vare massmedia. I offentlig handelsstatistik kan man finna exporten avreservdelar till vapen och den vägen möjligen dra slutsatser om att vapentidigare har exporterats. Sålunda framgår det att köptereservdelar till kanoner, kulsprutor och k-pistar till ett värde av närmare enhalv miljon kronor. Det kan tyda på att tidigare fått köpa dessavapen, som man nu köpte reservdelar till. Är ett land som uppfyllerkraven enligt beslut? Efter vilka regler i så fall? FN:s säkerhetsråds sanktioner mot om vapenexportgäller för del. Enligt för 1979-80 är tiominsvepare av s. k. Thornklass i flotta utrustade med Boforskanoner. 3 fregatter av Presidentklassen har vardera en och en Boforskanon. Hur har dessa Boforskanoner hamnat i flotta? Även pälandbacken använder sig av svenska kanoner, modell L70. Denfinns f. ö. bl. a. i . , , , , ochVenezuela. köpte direkt från reservdelartill svenska flygplan. Till vilka plan skall dessa reservdelar levereras? MFI 9eller Supporter för - som det heter i Saabs reklam-"gerillabekämpning"? Har fått köpa sådana plan frånSverige? Hur stämmer det med FN-sanktionen mot ? Det är mig väl bekant att en utredning nu arbetar medöversynen av vapenexporten. Tills fattat annat beslut gäller såledesfortfarande beslut. "Vägningen av skäl för och emot svenskkrigsmaterielexport leder enligt min mening till att huvudregeln av utrikes-och neutralitetspolitiska hänsyn bör vara att sådan export är förbjuden.Beredskapshänsynen bör emellertid medföra att export tillåts i sådana fall dåutrikes- och neutralitetspolitiskaskäl mot export saknas eller har ringa betydelse" (prop. 1971;]46). -r- I 1 Mot bakgrund av vad jag här anfört vill jag tillhandelsministern ställa i f,i,tp,i-,pr 108(1 följande frågor; Hur harsvenska Boforskanoner kunnat hamna i flotta? Har Sverigetillåtit export av flygplan till ? Hur stämmer det npUntinnpr medvår lagstiftning och FN-sanktionen mot ? köptereservdelar till kanoner, kulsprutor och k-pistar . Har Sydkoreatidigare fått köpa vapnen, till vilka man nu köpte reservdelar? UppfyllerSydkorea kraven enligt beslut? Har regeringengivit tillstånd för export till av ubåtar "fullt anpassbara tillnya vapen och konstruerade med tanke på morgondagens krig"? Är det möjligtbeträffande ubåtar att beteckna atomvapen som "defensiva vapen"? 20 § Kammaren åtskildes .