prot · G40932 · 1980-12-31 00:00:00 — Men även enavveckling kommer att ställa mycket stora krav påhushållningsåtgärder, på att ta fram förnybara energikällor och på vår förmågaatt minska vårt oljeberoende som vi skall avveckla kärnkraften. Dettaär stora och svåra uppgifter, och jag har ställt mina frågor därför att jag ärorolig för att regeringen inte tillräckligt snabbt och kraftfullt angriperdessa problem och långsiktigt arbetar med dem. Det är detta och ingenting annatsom är bakgrunden till att jag också tagit upp organisationsfrågorna. Det ärdärför ytterligt märkligt att använde huvuddelen av sinainlägg till att attackera mig som företrädare för linje 2. Tänk om jag istället försökte driva , som jag samarbetade med i linje 2, framförmig och påminna dem om folkomröstningen, och tänk om drevsina vänner från folkomröstningen, , framför sig-då skulle vi kunna göranytta. Men är så fast i det gamla att han inte kan tänka sigatt man här skulle kunna åstadkomma något positivt tillsammans. Därmed skalljag inte ödsla fler ord på . Jag konstaterar att det som har gjort mig kanske allramest oroad är det totala misslyckandet på hushållningsområdet. Bostadsstyrelsenvisar att hälften av de belopp som satsats i bidrag till energisparandeåtgärder varit bortkastade pengar. själv sade i 1976 årsvalrörelse att det bara var att spara, så skulle vi kunna stoppakärnkraften. Detta har ju visat sig vara totalt oriktigt, och därför gäller detatt angripa problemen på bred front, med en lång rad olika åtgärder - åtgärdersom regeringen nu måste ha kraft att ta fram. Mot den bakgrunden är det fantastiskt att bådestatsministern och frågar om socialdemokraterna har uppfattningenatt elöverskottet är så stort att vi inte behöver det tolfte aggregatet. Vi haralltså en regering som för lagt fram en proposition som utgårfrån att de tolv aggregaten skall byggas. Utifrån detta besked planerarsamtliga berörda parter. Då är det ju regeringens sak, och intesocialdemokratins som är i opposition, att redovisa för om man inomregeringen har kommit fram till en annan uppfattning. Jag måste återigen rikta den uppmaningen till regeringen -inte minst eftersom ytterligare en partiledare har kommit in i plenisalen -att, om man vill ändra sin proposition , lägga fram en nyproposition. HerrUllsten skakar på huvudet, och det tar jag som ett svar. Är det så att man inte har uppfattningen att propositionenskall ändras, är uttalandena av , frågan från mig och inlägget av fullständigt meningslösa. Det måste vara någon ordning och reda i svensk politik.Den oreda som breder ut sig inom energipolitiken, skogspolitiken osv., ärdjupt olycklig i ett skede då skulle behöva en långsiktig ochgenomtänkt politik. Det som man är rädd för beträffandeenergipolitiken är ju att det skall bli som i den gamla historien om mannen somförsökte klippa grisen: mycket skrik men litet ull. Det är sådant som alltförmycket har fått prägla energipolitiken: en väldig mängd vackra ord men väldigtlitet av handling, och det är egentligen det som var bakgrunden till mininterpellation. Jag hoppas att vi i fortsättningen skall kunna få mer avlångsiktighet och genomtänkthet på detta område. 12 (vpk): Bara en kort kommentar om hetvattenledningaroch uranbrytning. Jag oroar mig verkligen för detta problem. Vi vet ju attVattenfall och STOSEB, energiaktiebolag, i stort sett har kommitöverens om att det kan vara ytterligt lämpligt att transportera Forsmarkshetvatten hit för användning här. Det finns alltså många starka påtryckningsgrupper bakomdet här. I min hemkommun har energiverkschefen gjort en mycket ambitiösoch mycket förnämlig utredning om vad det skulle innebära för kommunatt ansluta sig. Han har mycket tydligt visat att det skulle betyda en renförlust för kommun att gå med på det här projektet och att vi skulleklara oss mycket bättre med vårt eget förnämliga kraftvärmeverk, som kanförbättras och utbyggas. Ändå fortsätter påtryckningarna. Energiministern, somsitter här, har ju fått resultaten av kommittéuppdrag och utredningarsom alla pekar i den riktningen. Faran, som jag anser är mycket stor, är alltså inteavvärjd. Det blir en bindning till ett stort energisystem. Det börjar medkärnkraft, men sedan måste det bli kol. sägs det också rent ut, att närkärnkraftverken läggs ned, skall det i Forsmark byggas kolkraftverk i stället.Därför bör inte den här hetvattenledningen komma till stånd. Jag hoppas att regeringen,och statsministern, verkligen arbetar hårt mot etableringen av hetvattenledningen.Denna är ingen framtidslösning. När det gäller uranbrytning pågår likaledes mycket oroandesaker. prospekterar för fullt och är snart färdigt i Pleutajokk uppe ifjällkedjan. Man kommer kanske att begära koncession, och kanskefår man den också beviljad. Jag skall själv till , där manhåller på att borra efter uranfyndigheterna i gamla kommun. Det finnsmånga andra ställen i där intressenterna på det här området är ute föratt få underlag för exploatering av uran. Skall vi inte ha uran till våra egnareaktorer är det ju bra om det inte blir någon igångsättning. Det var skönt atthöra statsministern säga att det inte är någon mening med detta och att vi inteskall etablera oss som något slags exportörer av uran. Men då skall vi inteheller låta intressenter i fortsätta borra och söka efteruranfyndig-heter för att sedan begära koncession. Slutligen fill : Jag skall, för min del,inte ägna mera debattid åt er. Men, som sagt, det vore ju bra om IngvarCarlsson tog tag i folkpartisterna och drev igenom linje 2, eftersomsocialdemokraterna i motsats till andra sade att linje 2 har majoritet i riksdagen.Det har ni fortfarande, ni kan tillsammans direkt driva igenom allt vad somstår på linje 2:s valsedel. Under folkomröstningskampanjen sade ni också att niskulle Nr 32 göra detta. Vi har aldrig sagtdetta, eftersom vi visste att det bakom linje 3:s Måndagenden propåer stod olika partier. Men nigick ut och sade att ni bildade en enhet och 24november 1980 hade möjlighet att genomdriva erlinje. Varför gör ni inte detta då? _ mycket som var bra i den linjen. Driv folkpartietföre er och se till att Omenergipoliti- avvecklingsprogrammet påbörjas. Inte heller jag skall förlänga debatten. Jagskall bara summera. När det gäller hushållningen med energi, nödvändigheten avatt introducera de förnybara energikällorna och behovet avkraftfulla insatser för att minska oljeberoendet har jag gett utförliga beskedi interpellationssvaret. Även organisationsfrågan har satts in i sammanhanget. Det finns emellertid en sak som det är värt att påminnaom. tog i sitt senaste anförande upp påståendet att pengarnaskulle ha använts felaktigt när det gällde energisparinsatserna. Ni vill intemedge att det var något fel på den socialdemokratiska regeringens prognoservare sig beträffande elanvändningens utveckling eller den totalaenergianvändningens utveckling. Men jämför då, , den användningsom vi faktiskt har , 1980, med den utveckling som ni beskrev i eraprognoser och kalkyler. Då finner ni att skillnaden är mycket stor. Detta måstei stor utsträckning vara ett resultat av de spar- och hushållsinsatser somgjorts. Men, som sagt, detta räcker inte, utan vi måste verka för ytterligarehushållning - det tjänar alla på. När begärde folkomröstning och närfolkomröstningen hade genomförts förklarade vi att vi respekterar folkomröstningen.Beträffande de tre partier som hade formuleringen "högst tolv" harbeskeden kommit, och då är det inte mer att säga om det. Jag medger att ni somhade denna formulering också har tolkningsföreträde. Den här debatten har fylltsin uppgift. vet vi att de tre partierna inte vill vara med om en sådan härgranskning. Vi noterar detta som ett faktum. Folkomröstningsresultatet skall viemellertid respektera. 14 (): Bara en kort kommentar. Då statsministernåberopade den lägre energiförbrukningen , jämfört med prognoserna 1975,måste jag helt kort säga, att om denna lägre energiförbrukning hade varit ettresultat av medvetna hushållnings- och sparåtgärder, skulle jag ha gratuleratstatsministern. Tyvärr förhåller det sig så, att denna lägre energiförbrukningär resultatet av att vi producerar alldeles för litet i det här landet. Orsakenär alltså den ekonomiska kris som vi har. Det är således en mycket tristförklaring till denna lägre energiförbrukning. Jag vill ha detta noterat tillprotokollet. 15PÄR (): Enligt den redovisning som SIND gjort förelanvändningskommittén är en huvudanledning till den lägre prognosen enminskning av elbehovet inom övrigsektorn. Det är alltså inte bara fråga om enminskning inom industrin. Det är givetvis rikfigt, som statsministern sade, attbesparingsinsatser inom övrigsektorn har haft effekt. 3 § Svar på fråga 1980/81:85 om ståndpunkt tillde politiska förhållandena i Om ståndpunkt till de politiska förhållandena iÖstra i har medhänvisning till att avstått från att rösta i frågan om mig vilka motiven är till förändrade ståndpunkt. Sedan trupper 1975 invaderade , somen övergivits av , har FN antagitresolutioner, som kräver självbestämmanderätt för området och tillbakadragandeav trupperna. Med beklagande måste konstateras att FN:s försök attåstadkomma en politisk förändring på har misslyckats. I en röstförklaring till fjolårets FN-resolution erkändeSverige att det i råder en faktisk situation till vilken vi intekan se något realistiskt alternativ. Vi underströk då också att de humanitäraövervägandena måste ges företräde. Detta gäller oförändrat . Situationen på har skapat stora hjälpbehov.Sedan förra året lämnar den humanitärt bistånd till områdetgenom Röda korset och . Vi kommer att fortsätta med det. Den internationella hjälpverksamheten på kanendast bedrivas i samarbete med de faktiska makthavarna på platsen. Sverigeunderströk i FN att vi förväntar oss att alla parter samarbetarfullt ut för att genomföra och utvidga denna verksamhet. Vidare måste garantierskapas för befolkningens kulturella egenart och flyktingproblem lösas genomfrihet att lämna eller återvända till området. röstning betyder inte att vi har godkäntIndonesiens annektering av . Tvärtom underströks i årets svenskaröstförklaring att vår uppfattning om invasion, om dess vägran atthörsamma FN:s uppmaningar och dess vägran att låta Östra Timors befolkningutöva sin självbestämmanderätt kvarstår oförändrad. Vad vi har gjort är att ta fasta påvad som är möjligt, att hjälpa humanitärt. 17HANS i (vpk): Fru talman! Att har förändrat sinställning till den fascistiska ockupationsmakten på anser jag varahelt klart i och med att har ändrat sitt ställningstagande i FN.Tidigare röstade man ju för en Om ståndpunkt till de politiska förhållandena iÖstra resolutionsom krävde självbestämmande för , men har man avstått från attrösta. Det tycker jag i klartext visar hur man nu står inför ockupationen.Detta sker som ökar sin vapenexport till , till förtryckarna. tidigare dubbla ansikte förändras nu till ettenkelt och tydligt ansikte, som speglar stöd till förtrycket på . måste samarbeta med förtryckarna för att få fram hjälp är ett mycketmärkligt påstående. Fretilin, den lagliga regeringen och motståndsrörelsen, harbegärt hjälp och kan ta emot hjälp - det vet - och vi har ocksåställt krav tidigare här i om att man skall föra fram sådan hjälp.Ola vet också, lika väl som jag, att den hjälp som går den andra vägen-över det indonesiska Röda korset - till stor del går åt till att hyra.transportmedel för att få fram olika förnödenheter till . Man hyralltså transportmedel av förtryckarna. Vi vet också att mycket av hjälpen finnspå den svarta marknaden i Dili, huvudstaden. , Fretilins utrikesminister, säger medanledning av ett besök här i : "För oss står det klart att försöker dödabefolkningen på genom att svälta ihjäl den. Det är en folkmordspolifik man för, och det gör man föratt kunna kolonisera ön med människor från . Redan nu planerar man att låta 20 000 personer frånhuvudön bosätta sig på ." Utrikesminister svar, att man skall få fram hjälpgenom förtryckarnas kanaler och därför har avstått från att rösta för ettsjälvbestämmande för , är en mycket dålig - och en avsevärt förändrad-politisk hållning. I Fretilin är man bestört över ändringen. Jag antar att deflesta stater i tredje världen och befrielserörelser världen runt nu har fåttklart för sig var står i utrikespolitiken. Menar - det måste jag fråga - att man inte kanfå fram hjälp till utan att ställa sig passiv inför ockupationen?Vari består hindren? skaffar fram motiv åtregeringen för dess röstning i FN. Det må nu vara hans rätt att göra det, menvi har därutöver våra egna motiv. Det är inte så att vi har ändrat votum i FNdärför att vi vill skapa ökade förutsättningar för att leverera vapen tillIndonesien. Det är inte heller så att vi har ändrat votum därför att vi menaratt det skulle vara det enda sättet att bedriva humanitär verksamhet på ÖstraTimor, utan vi har helt enkelt med beklagande accepterat att det råder en s. k.de facto-situation på . Vi har följt svensk praxis, som är att intestödja sådana förslag i FN som vi på förhand vet inte kommer att förverkligasoch som inte har stöd av länder i de områden som vi diskuterar. Det hör nu till bilden att det inte finns några länder iområdet som stöder den här resolutionen. Det hör också till bilden att helaVästeuropa, med undantagför , , och , som har speciella skäl att rösta somde gör, också avstår, precis som vi. Det hör-och det kanske kan ha någonbetydelse för - också till bilden att inte heller de östeuropeiskaländerna stöder den resolution som talar så varmt för. Vi tänker fortsätta att hävda vår princip om folkenssjälvbestämmanderätt. Vi tänker fortsätta att göra humanitära insatser där vikan göra dem, och vi har bibehållen respekt för både den principen och försvensk beredvillighet att göra en humanitär insats ute i världen. Om förvaring och upparbetning av kärnkraftsavfall, m. m. 19 HANS i (vpk): När det gäller skälen för att rösta si ellerså har jag min uppfattning oavsett vad de östeuropeiska länderna säger i denhär frågan. Jag anser att ockupationen av är kriminell och att denmåste motarbetas på varje plan. Att sedan springer i svansen på det övrigaVästeuropa och inte har förmåga att ta någon egen ställning får ju han självstå för. Men jag måste då fråga honom: Innebär den här nya linjen iutrikespolitiken att den humanitära hjälpen till i fortsättningen skallkanaliseras över , över förtryckarregeringen i , somSverige då kommer att ändra sin inställning i fråga om ockupation ellersjälvbestämmande för ? Är det det som är den nya Ullstendoktrinen? Sedan måste jag också fråga utrikesministern, om han intehar någon känsla för vad som faktiskt är möjligt att påverka när det gällervärldsopinionen, FN-omröstningen osv. Det är ju känt att nu stodinför ett ställningstagande, då man skulle ta nya initiativ för att försöka fånågon ordning när det gäller . - Man har tydligen drabbats av dåligtsamvete över sin 450-åriga ockupation av och hade nu tänkt sig att taett initiativ för att få en lösning av frågan. Men precis då byter fotoch ställer sig på den stödjande sidan. Jag anser att om man inte vågar sägaifrån om en ockupation, då stöder man den. 4§ Svar på interpellation 1980/81:25 om förvaring och upparbetning avkärnkraftsavfall, m. m. har i anslutning till det s.k. frågat statsministern: På vilka grunder och med vilka rekommendationergodkändes detta för så dåliga avtal av regeringen ? Hur mycket kommer den planerade upparbetningen av svenskt kärnkraftsavfall vid Cogémaatt kosta svenska staten? Hur skall vihantera och förvara det avfall i flytande form som Cogéma eventuellt kommer attsända tillbaka till oss? Hur skall viförvara det oupparbetade avfall och de delar av maskiner Om förvaring och upparbetning av kärnkraftsavfall, m. m. ochbyggnader som Cogéma likaledes kan tänkas sända tillbaka till oss? Skall etablera sig som försäljare avvapenplutonium på världsmarknaden? Interpellationenhar överlämnats till mig. ansökte omtillstånd enligt den s. k. villkorslagen (1977:140) om att få tillförareaktoranläggningen kärnbränsle. För att få Ullstånd fill dettakrävs enligt lagen bl. a. att reaktorns innehavare har företett avtal, som påett betryggande sätt tillgodoser behovet av upparbetning av använt kärnbränsle.Till stöd för sin ansökan åberopade vattenfallsverket bl. a. ett avtal träffatden mellan () och detfranska statliga företaget beträffande transport, lagring och upparbetningav använt kärnbränsle. Regeringen fann i beslut attupparbetningsav-talet stod i överensstämmelse med villkorslagens krav. är slutet med SKBF som svenskkontraktspart, och kostnaderna kommer att åvila kraftföretagen. Avtalet är hemligt. Jag är därför förhindrad att härdiskutera avtalets innehåll. Beträffande förvaring av använt kärnbränsle ochradioaktivt avfall vill jag allmänt säga att en metod som uppfyllervillkorslagens krav har anvisats i det s. k. projekt kärnbränslesäkerhet (KBS). Svaret på fråga, om skalletablera sig som försäljare av vapenplutonium på världsmarknaden, ärsjälvfallet nej. 21OSWALD (vpk): Jag vill först rikta en anmärkning mothandläggningen av min interpellation, därför att svaret, som energiministernhär har läst upp, fick jag i min hand , när jag komhit till huset. Det är inte så det skall gå till, utan jag borde ha haft dettidigare. gör det ingenting, därför att svaret var såintetsägande att det inte påverkar debatten vare sig hit eller dit, så det hadeinte varit mig till någon större hjälp. Men jagvill ta upp en diskussion om det här avtalet. Först vill jag vända mig mot vad som sägs iinterpellafionssvaret om att detta avtal fortfarande skulle vara hemligt.Handlingen har varit hemligstämplad i industridepartementet med d:nr 2835/77,men den finns nu enligt vad jag vet också som offentlig handling med d:nr2552/80, således utan H. Därför kan vi mycket väl diskutera avtalet ochnagelfara det; det är i högsta grad behövligt. Avtalet tecknade SKBF, Svensk Kärnbränsleförsörjning, den19 . KBS, som det också hänvisas till i svaret, gavs ut . KBS 1 har varit en mycket viktig handling i den svenskakärnkraftsdebatten. Det var nämligen denna handling som låg till grund förregeringens beslut att man skulle kunna ladda reaktorn och uppfyllavillkorslagens krav. Det förekommeräven andra märkligheter. Avtalet som tecknades av SKBF ochCogéma registreras tydligen inte på industridepartementet förrän idecember 1977. Det är ett ganska egendomligt faktum i sammanhanget. Vad innebär, nu när vi vet vad avtalet mellan SKBF ochCogéma innehåller, KBS 1 - upparbetningen och slutförvaringen av avfall frånden första reaktorn som skulle laddas enligt dessa premisser, alltså Ringhals3? Vi måste konstatera att det i avtalet inte finns något underlag för att mani KBS 1 skall kunna påstå att villkorslagen är uppfylld. Jag har tagit upp en mängd saker i min interpellation, ochjag vill också här beröra några av dem. För det första finns det enligt avtaletmöjligheter för Cogéma att inte alls upparbeta avfallet, om inte företaget villdet. Företaget kan skylla på, som det står i avtalet, tekniska hinder. Densvenske kunden har inte någon möjlighet att kontrollera om det föreligger någratekniska hinder, då Cogéma har försäkrat sig om att kunden inte kan få insyn ieller fillträde till anläggningen. För det andra kan Cogéma sända tillbaka sådant avfall somdet av tekniska skäl inte vill upparbeta. Och det skall betalas av kunden, dvs.av . Cogéma har för det tredje också rätt att till sändatillbaka delar av byggnader och annat som har blivit radioaktivt smittat. Ävendet skall göras på bekostnad. Och i händelse av ett utsläpp eller videxempelvis en ombyggnad skall vi ta emot byggnadsmaterial och annat frånrivningen för förvaring här i . Detta har jag också framfört i mininterpellation. måste för det fjärde ta tillbaka allt avfall efterupparbetningen. Här kommer vi in på den intressanta frågan hur detta avfallskall se ut. Det är här den stora skillnaden mellan avtalstexten och KBS 1kommer fram. I KBS 1, som kom ut , låg till grund förpropagandan att man skulle kunna ladda och användes som ett argumentför att villkorslagen var uppfylld, liar man talat om att avfalletskulle sändas tillbaka till i förglasad form. Vi kommer alla väl ihågdiskussionerria då det sades att vi skulle få tillbaka avfallet väl paketerat,hårdgjort. skulle vi här i gjuta in det i de omtaladebehållarna och sätta ner det i urberget. Men det finns ingenting i avtalet somgaranterar en förglasning av avfallet. Vi kan mycket väl få tillbakadet i flytande form i ståltankrar. Därför inställer sig frågan: Vad gör vi då?Det är också en av frågorna i min interpellation. Det finns tillägg till avtalet, men inte heller i dessatillägg finns det tydligt och klart utsagt att Cogéma på något sätt är skyldigtatt förglasa eller hårdgöra avfallet innan det sänds tillbaka till . Ioch med detta faller hela KBS 1-projektet platt till marken. Man kan ju integjuta in flytande avfall i behållare som skall stoppas ner för slutförvaring idet svenska urberget. En annan av mina frågor gällde plutoniumframställningen.Nu säger energiministern i interpellationssvaret att vi självfallet inte skalletablera oss som försäljare av plutonium. Men i avtalet står uttryckligen attCogéma bara behöver redovisa av det plutonium som - vilket man kan beräkna- kan arbetas fram ur avfallet från . Redan här är det alltså fråga omett Om förvaring och upparbetning av kärnkraftsavfall, m. m. Om förvaring och upparbetning av kärnkraftsavfall, m. m. svinn på som Cogéma kan ta hand om. Dessutom är Cogéma, vilket är mycket viktigare,enligt avtalet inte skyldigt att över huvud taget sända tillbaka något plutonium- bara företaget betalar för det plutonium man behåller. Det betyder, såvittjag kan se, att etablerar sig som storförsäljare av plutonium påmarknaden. För om Cogéma får behålla plutonium av vårt avfall utan att vi kangöra någonting åt det, så har vi medverkat här. Därför är det fel som det ståri svaret, att inte tänker etablera sig som försäljare av plutonium.Avtalet tillåter Cogéma att behålla hur mycket plutonium som helst, bara manbetalar. Nåväl - som jag har sagt byggde KBS 1 pådetta avtal. gick avtalet med de här förutsättningarna ut tillremissinstanser och andra här i . Avtalet var hemligt. Man fick barasammanfattningen av Cogéma, och jag måste säga att det på många punkter var enprodukt fylld av felaktigheter och även direkta lögner, bl. a. detta omförglasning. KBS 1 som gavs ut här i talar om förglasning avavfallet. I det avtal man bygger på finns inte garanterat någon förglasning.Det finns många skiljaktigheter mellan de här två handlingarna, men detta ärden viktigaste. Ingenting i övrigt var uppfyllt. 1977 var den fabrik somskall ta emot det svenska avfallet knappt påbörjad, och den är fortfarande intefärdig. Men man gick ut med detta avtal till institutioner,myndigheter, länsstyrelser och andra berörda här i och begärde remiss.Och det fick man, men många uttryckte tveksamhet och tyckte att det var fördåligt underlag m. m. Sedan sade man: har vi uppfyllt villkorslagens krav,och vi kan ordna slutförvaringen. Det är fullt klart med upparbetningen, vi kanfixa detta. - Och så gav man tillstånd till att i första hand ladda reaktornRinghals 3. Enligt vad jag kan se var inte de villkor uppfyllda somlagen kräver. Därför vill jag ställa några kompletterande frågor tillenergiministern. Som framhållits är energiministern en opolitisk minister. Menenergiministern sitter i regeringen och har fått i uppgift att svara på mininterpellation, och därför räknar jag med att det är regeringens syn som kommerfram här. För det första: Är regeringen villig att se till att dehär avtalen frisläpps och att man får en ordentlig genomgång och belysning avvad som verkligen stått i avtalen som SKBF har träffat med Cogéma - inte baradet första avtalet utan även de följande? För det andra: Finns det något otvetydigt avtal med Cogémasom garanterar förglasning, dvs. hårdgörning, av det svenska avfallet, eftersomKBS bygger hela sin argumentation om slutförvaring just på detta?