prot · G40947 · 1980-12-31 00:00:00 — Men det index som i fortsättningen kommer attanvändas skulle ha stigit med . Innebörden är attför skulle en folkpensionär ha förlorat av sinstandard eller omkring fem veckors pension. Analyser av det här slaget saknas helt i propositionen.Del är allvarligt sett ur den enskilde pensionärens synpunkt. En sådan analyshar ansetts vara värd endast en sida i regeringsförslaget. Det aren nonchalansmot , herr talman. Avsikten är ju all vi skall få balans i vår ekonomi genomde här åtgärderna. De föreslås utan att man försöker analysera de ekonomiskaeffekterna. Om vi ser litet närmare på hur det index som regeringen nubeställt skulle ha verkat , så finner vi all del totaltskulle ha blivit en kraftig försämring av köpkraftsgarantin. Under tre av årenskulle det ha blivit större kompensation relativt sett än enligtkonsumentprisindex. Fem av åren skulle däremot ha gett en mycket sämre kompensation. Del finns här alltså två problem. Del saknas praktiskttagel en teknisk analys av förslagen. Det innebär enligt vårt sett att se sakenen allvarlig nonchalans gentemot , och del försämrar dess möjligheteratt ta ställning. Det är ekonomiskt farligt alt genomföra reformer sä illagenomtänkta som den som den borgerliga majoriteten nu är i färd med att ställasig bakom. Det är konstitutionellt oförsvarligt alt man såsom härsker nonchalerar behov av underlagsmaterial. En grundlig konstitutionellgranskning av den borgerliga regeringens s. k. besparingsproposition skullesannolikt leda till att denna måste betraktas som stridande mot den berördahuvudprincipen i vår grundlag. Till delta får vi, herr talman, kanskeåterkomma. Jag yrkar bifall till samtliga de socialdemokratiskareservationerna som är fogade vid utskottets betänkande. Punkt 2(ändring av beräkningsunderlaget för basbeloppet) Utskottets hemställan biföllsmed 155 röster mot 153 för reservation 1 av m. fl. 1 ledamotavstod från alt rösta. Punkt 3 (inkomslprövningsreglerna m. Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 153 förreservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från all rösta. Punkt 4(ändrad kompensationsnivå inom delpensionsförsäkringen) Utskottets hemställanbifölls med 155 röster mot 153 för reservation 3 av m. fl. 1ledamot avstod frän alt rösta. Mom. 1(sjukpenningkommitténs arbete) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 152 förreservation 4 av m. fl. I ledamot avstod frän att rösta. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Mom. 2(administrationen av sjukpenningförsäkringen) Utskottets hemställan bifölls med292 röster mot 17 för motion 103 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 1(ersättning för förebyggande tandvård) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservation 5 av m. fl. Mom. 2 (ändringar i tandvårdstaxan) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 17 förmotion 103 av m. fl. i motsvarande del. Punkt 7 (karensbeloppen inom sjukreseförordningen) I enförberedande votering biträddes reservation 6 av m. fl. med 142röster mot 17 för motion 103 av m. fl. 148ledamöter avstod från alt rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 155 röster mot 153 för reservation6 av m. fl. Mom. 1(höjning av palienlavgifien vid läkemedelsinköp m. Bifalltill eller avslag på rcgeringeris förslag otu ändring i lagen otn kostnadsfria och prisnedsattaläkemedel Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 för reservation7 av SvenAspling m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 (höjning av patientavgifterna vid sjukvård)Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 17 för motion 103 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Punkt 9 (överföring tillstatsbudgeten av besparingar inom socialförsäkringen) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 17 förmotion 103 av m. fl. i motsvarande del. Besparingar i statsverksamheten m. m. 2 §Besparingar i statsverksamheten m. m. betänkande 1980/81:15 om besparingar istatsverksamheten m. m. såvitt avser studiestöd (prop. 1980/ 81:20). 125 (): Det tredje avsnittet i regeringens s. k.sparproposition som kammaren har att behandla är studiestödsområdet. Den största uppmärksamheten när del gäller regeringensspariver har på det området ägnats vuxenstudiestödel. Helt i linje med vårnuvarande regerings övriga handlande är det studiestöd, som främst är riktaltill löntagargrupperna, mest intressant då del gäller sparåtgärder. Närriksdagen efter många års utredande och en omsorgsfull beredning beslutade ominförande av vuxenulbildningsavgifter stod det klart för alla att dessa ihuvudsak skulle användas till utbildning av tidigare lågutbildade löntagare. Nuär utbildningsministern för tredje, kanske fjärde gången ute och snattar medelfrån vuxenulbildningsavgifterna till andra ändamål än vad de egentligen äravsedda för. Jag återkommer senare till detta ämne. I det andra studieslödsavsniltet i den s. k.sparpropositionen, rubricerat Studiehjälp, förebådar regeringen alt den i denkommande budgetpropositionen skall föreslå att studiemedel betraktas somintjänad lön vid inkomstprövning för erhållande av statliga och stalskommunalabostadsbidrag. Från socialdemokratiskt håll har vi ingen anledning att la upp en stor debatt om dessa förebud. Vi väntar till dess attpropositionen föreligger. Men för egen del har jag inte alls svårt alt förståstuderandeorganisalionernas oro, rädsla och ilska inför den ovissa framliden.Brev och telefonsamtal från uppbragda studerandeorganisationer sköljer överutskottets ledamöter. Det tredje området på studiestödssidan som regeringen nuangriper är studiemedelsområdet. En kvarts sida, eller älta rader, har manägnat det området. Del här ger sken av all studiemedelstagarna skulle klarasig lindrigt undan regeringens sparåtgärder. Verkligheten är en helt annan. Pä annat håll i propositionen, där regeringen diskuterarden förödande ändringen av basbeloppet, sägs all även studiemedlen"torde" påverkas av basbeloppsförändringen. Den passusen i propositionen kan vi hålla med om.Studiemedlen inte bara "torde" påverkas av basbeloppsförändringen -förmodligen kommer förutsättningarna för gemene man all fortsättastudierna efter gymnasiet att väsentligt ändras. Socialdemokratiska representanter försocialförsäkringsutskoltet har tidigare här med en förkrossandeargumentering redovisat och klargjort hur ogenomtänkt och omöjlig den avregeringen och utskottsmajoriteten föreslagna basbeloppsförändringen är. Jag skallinte nu upprepa argumenten, även om det äv frestande. bara varmtrekommendera till ytterligare genomläsning de utomordentligt välskrivna och välunderbyggda socialdemokratiska reservationer som är fogade tillsocialförsäkringsulskotlets behandlade belänkande nr 14 och tilldet belänkande vi nu behandlar, nr 15. Jag vågar påstå atf det förmodligen är studiemedelstagarnasom först kommer att drabbas av basbeloppsförändringen och att det förmodligenockså blir de som drabbas hårdast. Ingen - eller skall jag säga nästan ingen?-kan påstå att de studerande som skall försörja sig på studiemedel, har det braekonomiskt. Endast bostadsministern lär vara av annanuppfattning, detta enligt tidningsuppgifter från en uppvaktning . Ivarje fall tycker hon att de studerande genom tillfredsställelsen att inhämtakunskaper kan kompensera de ekonomiska bristerna. Låt mig ställa en direkt fråga till utskottets talesman:Var del regeringens innersta åsikter som då redovisade? Anserregeringen och utskottsmajoriteten att de ekonomiska förutsättningarna för vårahögskolestuderande egentligen är ganska tillfredsställande? Från socialdemokratiskt håll anser vi inte att dehögskolestuderande som nödgas försörja sig på enbart studiemedel har detekonomiskt bra. Vi har från socialdemokratiskt håll - det skall jagvilligt erkänna - vid ett flertal tillfällen före regeringsskiftet avekonomiska skäl varit nödsakade säga nej till höjningar av studiestöden, storahöjningar av bl. a. studiemedlen som de borgerliga partierna då årligenföreslog. Från socialdemokratiskt håll föredrog vi då all lätta på problemenför de studerande som hade det svårast genom att förbättra exempelvis barnbidragenoch bostadssubventionerna. Just bostadsområdet är nu ett av de områden där denborgerliga regeringen förebådar besparingsåtgärder. De i samhället som har delsvårast skall sättas åt, ännu mer. Vi kan alltså konstatera att samma borgerligariksdagsledamöter och samma borgerliga partier som tidigare motioneradeom ekonomiska förbättringar för de studerande - lät vara att de gjorde del utanekonomisk täckning - nu medverkar till klara försämringar för dessa grupper,med undantag för dem med familjeinkomster . ; jag återkommer tilldet . Samma borgerliga riksdagsledamöter, representanter församma borgerliga partier, som tidigare i debattinlägg här i och ivalpropagandan utlovade bättre studiehjälp, högre studiemedel med större andelstudiebidrag, medverkar nu till köpkraftsmässigt lägre studiemedel och lägrestudiebidrag. Sensmoralen är given! Jag skall för ögonblicket bespara kammarens ledamöterytterligare förnedrande avslöjanden av borgerligt dubbelspel. Listan skulleannars kunna göras mycket lång. Jag övergår nu till att kommentera de socialdemokratiskareservationer som fogals till utskottsbetänkandet. De borgerliga trepartiregeririgarna i har gjortsig kända för att ha stora svårigheter alt komma överens. Det verkar varamycket sällsynt att 10 protokoll 1980/81:46-47 Besparingar i statsverksamheten m. m. Besparingar i statsverksamheten m. m. frågor somregeringen behandlar undgårsamordningskansliernas långdragna genomgångar. Åtgärder som innebär all man stramar ät för löntagarna undgårtydligen . Ett kärt område för den borgerliga regeringensnedrusiningsiver är vuxenutbildningsavgiflens användning. Som jag sade tidigare infördes vuxenulbildningsavgiflenför att ge förut lågutbildade löntagare möjligheter till fortbildning. Avgifteninfördes i samråd med de fackliga parterna på arbetsmarknaden och avräknadesvid den kommande lönerörelsen. Under de år vi haft borgerliga regeringar harriksdagsmajorilelen nu beslutat att använda dessa pengar till utbildning avmedlemmar av företagarorganisationerna, till dessa organisationers uppsökandeverksam-.hel och till grundutbildning för vuxna. Dessutom tillförsbeskattningen av vuxenstudiestödel inte längre vuxenulbildningsavgiflen. Nuföreslår regeringen att ytterligare 70 milj. kr. av vuxenulbildningsavgiflenskall användas till andra ändamål än vad de är avsedda. Utskottets socialdemokrater anser detta otillständigt ochyrkar avslag på förslaget. Allt det här måste rättas till i framtiden.Vuxenulbildningsavgiflen måste återigen få användas till de ändamål den äravsedd. Det är tyvärr inte möjligt att återgå till detta riktigaförhållande. Därför kräver vi nu alt en plan för vuxenutbildningsavgiftensframlida användning läggs fram. Jag yrkarbifall till reservation nr 1. För studerande i eftergymnasial utbildning infördes på1960-talet ett speciellt, mycket fördelaktigt lånesystem, studiemedel.Studiemedlen har under de borgerliga regeringarnas tid inte genomgått några störreförändringar, endast ett område har prioriterats. Den s. k. äktamakeprövningenhar avskaffats. Studerande med familjeinkomster på 90 OOO-IOO ochdäröver har fått möjligheter att utnyttja delta fördelaktiga lånesys-lem. Vi tycker inte att det är på de här grupperna vi skallsatsa samhällets små resurser. Därför föreslår vi alt äktamakeprövningenåterinförs. Det här skulle ge en inte föraktlig inbesparing för statskassan.Utskottsmajoriteten avstyrker förslaget enbart av jämlikhetsskäl. Nog är väldet ändå en mager motivering? Får jag fråga utskottets talesman: i dessaåtstramningens tider verkligen jämlikhetsprinciper motivera denna prioriteringav höginkomsttagare? Det gäller i vissa fall personer med extremt hög inkomst. Bifalltill reservation nr 2! Vi har också från socialdemokraternas sida i ulskolleipekat på fler åtgärder att dra in pengar till statskassan och föreslår ireservation nr 3 all tilläggsavgifterna för kvarstående avgifter vidåterbetalning av studiemedel skall höjas från nuvarande till perkrona, en höjning som myckel väl motiveras av de höga räntekostnaderna. Vi föreslår också att regeringen positivt prövar centralastudieslödsnämn-dens förslag om effektiva åtgärder för alt inom de nordiskaländerna driva in obetalda studiemedelsavgifter. Här finns ganska myckel pengaralt driva in tillstatskassan, men utskottsmajoriteten har inte visat minsta tendens till ettkonstruktivt resonemang kring frågorna. Man har till fullo levt upp till denborgerliga devisen; Här diskuterar vi inte, här voterar vi. Får jag fråga utskottsmajoriteten: Är det verkligen så altni inte har regeringens mandat till att med minoriteten ens diskuteraomedelbara sparåtgärder? Kan vi från oppositionens sida bereda oss på sammaoresonliga bemötande ända fram till nästkommande val? Jag yrkarbifall även till reservation nr 3. Utskottets ledamöter har fått en skrivelsefrån samtliga fackliga organisationer som är verksamma inom skolans område. Denär undertecknad av ordförandena för elevers centralorganisation,. ,folkhögskoleelevers förbund. , ,och för vuxenstuderande. I skrivelsen kräver man att säger nej tillkortsiktiga besparingar på skolområdet. Skrivelsen inleds med en oomlvistad sanning som jag villcitera: "Utbildningen är vår viktigaste investering . Högutbildningskvalité är ett måste, för att föra ut ur de ekonomiskasvårigheterna." Med tanke på att regeringen i den s. k.besparingspropositionen sagt att det är viktigt att salsa är detytterligt förvånande att man både öppet och litet i smyg försämrar deekonomiska förutsättningarna för studerande. Ena året motionerar de borgerliga partierna för höjningarav studiestöden. Andra året, eller därefter, sänker samma partierdessa studiestöd. Från socialdemokratiskt håll tror vi attärlighet och konsekvent handlande häller bäst i längden. Slutligen skall jag citera avslutningen avfackorganisationernas skrivelse: "Ungdomen är samhällets viktigaste resurs ochutbildning en investering i landets framtid. Därför bör säga nej tillkortsiktiga besparingar på skolområdet." har regeringen försämrat ungdomensmöjligheter att få beredskapsarbete. Lågkonjunkturen gör att det är nästanogörligt för ungdomar alt få arbete på den reguljära marknaden. drarregeringen, genom försämrade studiestöd och indragna utbildningslinjer, inungdomens möjligheter att alternativt välja fortsatt utbildning. Jag yrkar bifall till de tresocialdemokratiska reservationerna. Till allra sist, parentetiskt, en stilla undran: Har decenterpartistiska och folkpartistiska ledamöterna i utskottet helt tappatintresset för studiestöds-frågorna? Efter det senaste valet har moderaternahelt fått tag över ansvaret Besparingar i statsverksamheten m. m. Nr 47 och debattinläggen både i kammarenoch i utskottet i dessa frågor. T -(Itop den ' ''''8 någon från eller påtalarlistan, 126 (vpk): Herr talman!Socialförsäkringsutskotlel skriver på s. 3 i betänkandet: statsverksamheten"Belastningen på anslaget för studiemedel är beroende av t SfU) ställningslagande till vilkendimensionering högskoleorganisationen skall ha. Detankommer inte på socialförsäkringsutskoltet utan på utbildningsutskottet attbereda denna fråga." Följaktligen avstyrker man det aktuella vpk-yrkandet. Om vi voterar om högskolans dimensionering,så blir - om regeringen har tur - formellt den gren avsågad som vpk-yrkandetsitter på i fråga om studiestöd. Det vore å andra sidan ologiskl om vpk skulleha försvarat högskolan mot nedskärningar i en del av motionen och sedan haunderlåtit att hålla fronten mot nedskärningar av studiemedlen. Sedan den övergripande principdebalten om sparplanen i sinhelhet har slutförts i kammaren lider ju hela denna debatt av snäv förenkling.I debatten om skolan sades det från högerhåll altalla som reagerar ute i samhället mot sparplanens många negativa följder gördet enkelt för sig genom all säga: "Spara gärna men inte på vårt område".Så kan ju regeringens och högerpolitikens apologeter i fråga efter fråga sällaskygglappar för den stora omfördelningen. Hela måste spara, sade t. ex. iulbildningsdebatten . På vad sätt måste militärenspara, och på vad sätt drabbar sparplanen intressenterna bakom delmilitärindustriella komplexet? Vad sparar aktieägarna, när vinstbeskattningenskall lindras? Vad sparar höginkomsttagare? Vad sparar oljebolagen, som slipperbetala skatt, osv. Här är det nu aktuellt alt spara 70 milj. kr., som annarsskulle ha gått till särskilda vuxenstudiestöd, studiepenning. Med en generös gest vill högerpolitikerna ge de härpengarna till den studiecirkelverksanihet som samma politiker redan harplundrat i andra avsnitt av sparplanen och i den budget som antogs . Ochde 70 miljonerna motsvarar minst 1 500 särskilda vuxensludiesiöd. Det är redani dag svårt att få särskilt vuxensludiesiöd. De flesta av dagens vuxenstuderande tvingastill stora personliga ekonomiska uppoffringar. Många andra som skulle behövastudera påbörjar aldrig vuxenstudier, därför att de inte tror sig klarastudierna ekonomiskt. Det särskilda vuxenstudiestödel går främst tillgrundskolesluderande. men bland dem är det bara hälften av de sökande som får stödet. Det särskilda vuxenstudiestödet tas av arbetsgivaravgiften. Och arbetsgivarav giften infördes en gång i liden på bekostnad av löntagares löneökningar. Sedan sänktes arbetsgivaravgiften av den borgerliga teten. Det är egentligen löntagarnas pengar som högerregeringen här vill ° spara på-och detta somsamma regering vill all landels aktieägare skall fåmindre skatt på sina arbetsfria inkomster. Landets vuxenstuderande, som nuskall vara med och betala för sparplanen, har tidigare som löntagare avståttfrån de miljoner som kapitalägarnas regering sitter och bollar med. Detlönar sig inte hur mycket än regeringens förespråkare i debatt efter debatt omsparplanens olika delar vädjar om förståelse för detta sparande. I sin helhetär sparplanen en del av en utmanande klasspolitik, där man lar från landetsfattiga och ger till dess rika. Jag yrkar bifall tillvpk-motionen. Besparingar i statsverksamheten m. m. 127GULLAN (): Jagskall först kommenterade frågeställningarsom utskottet direkt har haft att ta ställning till. Därefter kommer jag altnågot kommentera de frågeställningar som och hartagit upp. Socialförsäkringsutskoltet har alltså haft att laställning till förslaget i sparpropositionen att 70 milj. kr. av de medel somflyter in från vuxenutbildningsavgiften skall få användas till att finansieraandra vuxenut-bildningsändamäl än studiestöd och administration av dessa fr. o.m. Dessa 70 milj. kr. a. användas till attfinansiera studiecirkelverksamhel. Den föreslagna åtgärden är en av de mänga omfördelningaroch besparingar av samhällsutgifterna som är helt nödvändiga i det nuvarandeStatsfinansieUa lägel. Utskottets majoritet har ansett att en del avvuxenulbildningsavgiflen - i likhet med tidigare- kan användas till annatändamål än vuxenstudiestöd och dess administration. Detta inte minst med hänsyntill all de budgeterade medlen har underutnytijats. Socialdemokraterna har i sin reservation 1 yrkat bifalltill sin motion 1980/81:74 och avslag på propositionen. Utskottsminoriteten har också yrkat bifall till motionensyrkande 2, som innebär upprättandel av en plan om en successiv återgång tillprincipen att särskilt vuxensludiesiöd, timsludiestöd och dagstudiestöd samtadministrationen av dessa förmåner skall finansieras urvuxenutbildningsavgiften. Med hänsyn till det ekonomiska läget harulskottsmajoritelen inte ansett sig kunna gå motionärerna till mötes i dennafråga. Utskottets majoritet har heller inte ansett det möjligtalt förutsäga hur länge den föreslagna omfördelningen av vuxenulbildningsmedlenär nödvändig och har följaktligen inte heller kunnat ställa sig bakommotionärernas begäran om en plan års budgetproposition. Utskottet utgår ifrån alt de vuxenstudiestöd som beviljasi år för studier inte skall beröras av ändringarna avstimulansbidraget inom arbetsmarknadsutbildningen. Utskottet förutsätter ocksåatt regeringen återkommer till med förslag omvuxenstu-diestödels fortsatta nivå. I den socialdemokratiska reservationen 2 förordas att manåterinför äktamakeprövningen vid tilldelning av studiemedel i den omfattningsom Besparingar i statsverksamheten m. m. Det sista stegel mot avskaffande av äktamakeprövningentogs så sent som innevarande budgetår. Utskottets majoritet anser sig intekunna medverka till att regler om äktamakeprövning återinförs - delta främst avjämlikhetsskäl. I den tredje socialdemokratiska reservationen yrkas alttilläggs- och påminnelseavgifterna höjs för kvarstående avgifter vidåterbetalning av studiemedel. Vidare har förordats en prövning av centralastudiestödsnämndens förslag om ändringar i del nordiska avtalet omhandräckning i skatteärenden, så att även obetalda sludiemedelsavgifter skullekunna omfattas av överenskommelsen. Utskottsmajoriteten anser att det ligger en hel delpositivt i dessa förslag, men vi har inte ansett att någon åtgärd ärpåkallad i frågan. Vi har utgått från att regeringen i budgetarbetet prövarlämpligheten av de förslag som har framförts om ändring av tilläggsavgiften försludiemedelsavgift och att det sker en effektivare indrivning av sådanaavgifter. Vad sedan gäller vpk-motionens yrkande om avslag påpropositionens förslag om "minskade anslag till studiemedel" harutskottet hänvisat till utbildningsutskottels behandling av frågan, då den iförsta hand hänför sig till högskolans dimensionering. Med det anförda yrkar jag alltså bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter. Jag övergår nu till att kommentera de frågor som harställts. Jag bryr mig då inte om att kommentera alla de överord som har sagtsäven i den här debatten. Det har, herr talman, som påpekats tidigare underdebatten, sagts en hel del överord i denna långa dags färd . Jag trorinte att sakfrågan vinner på detta, men jag hoppas att vi kan diskutera dettaseriöst. frågade mig om regeringen anser att deekonomiska förutsättningarna är tillfredsställande för de studerande. Jag skallinte här tala pä regeringens vägnar, men jag föreställer mig att varkenregeringen eller de borgerliga riksdagsledamöterna anser att de ekonomiskaförutsättningarna är tillfredsställande. Så långt är vi helt överens. Tyvärrär det ekonomiska läget synnerligen bekymmersamt, som själv har sagt. Och del torde vara mycket svårt alt kunna åstadkommanågra väsentliga förbättringar på det här området. När det gäller äktamakeprövningen frågade jämlikhetsskälet verkligen är ett tillräckligt tungt vägande skäl i detradande ekonomiska läget. Ja, vi i utskottsmajoriteten anser det. Jag tycker detär synd att nu skall behöva framstå som en mullig mansgris påsocialdemokratins vägnar. Det har sagts myckel om olika honnörsord i den härkammaren. Man har talat om fördelningspolitiska aspekter, jämlikhetssträvandenoch annat. Och jag anser all frågan om jämlikhet är så pass viktig att det ärhelt motiverat att vi inte efter några månaders prövning av ett nyttsystem skall återinföra ett gammalt. Det har talats om fördelningspolitiska aspekter, och jagvill säga till att det framför allt finns många kvinnor sområkar vara gifta med höginkomsttagare.Men vet lika väl som jag, att efter den progressivabeskattningen är inte den reala inkomsten särskilt myckel högre inom degrupperna. Det finns väldigt många hemmafruar som har hindrats frånatt vidareutbilda sig därför att de helt enkelt inte haft råd. Därför är dennareform som jag ser del en av de viktigare som genomförts under den borgerliga regeringstiden. Jag fick ytterligare en fråga av . Dengällde om vi i utskottet i fortsättningen skall agera efter principen: härdiskuterar vi inte, här voterar vi. Jag tycker vi har diskuterat ganska flitigti utskottet, , och vi har naturligtvis inte något absolut krav påoss från regeringens sida att vi direkt skall gå till votering. Men vi i denicke-socialistiska ulskottsmajoritelen har ansett att det ekonomiska läget är så bekymmersamt all vi inte har kunnat frångå regeringens förslag pånågon punkt. Vi har ansett att förslagen är väl motiverade.