prot · G40951 · 1980-12-31 00:00:00 — Villabeskattningen, m. m. Villabeskattningen, m. m. I motionen 1980/81:132 har vi framhållit att starka skälnu talar för att skärpa skatten på större förmögenheter. Vi anser att när mannu, med hänvisning till vårt lands ekonomiska läge, kräver uppoffringar frånmedborgarna, så måste också ägarna av större förmögenheter ta sin del avbördorna. Vårt förslag till förmögenhetsskatteskala innebär attförmögenheter som överstiger 1 milj. kr. drabbas av skärpt beskattning. För dendel av förmögenheten som överstiger 2 milj. kr. föreslår vi att en ny högstaskattesats om införs. Vi har i det här sammanhanget tagit upp problematiken medatt förmögenhetsskatten slår olika på skilda typer av förmögenhetsobjekt. Vissavärden, t. ex. fastigheter, bostadsrättslägenheter och företag beskattas endasttill en del av det egentliga värdet. Den här särbehandlingen anser vi orättvis,och den missgynnar exempelvis den som sparar i bank. För att skapa en något merrättvis behandling av förmögenhetsobjekt som beskattas till sitt fullavärde, föreslär vi att ett särskilt fribelopp om högst . införs vidförmögenhetsbeskattningen för den del av förmögenheten som utgörs av bankmedel,aktier, obligationer, länereverser o. d. Fribeloppet skall dock endast kunnautnyttjas i de fall denna del av förmögenheten utgörs av ett positivtnettosparande. När det gäller värdering av bostadsrätter vidkapitalbeskattningen föreslås att värdet skall tas upp till ett belopp sommotsvarar medlemmens andel i föreningsförmögenheten, beräknad med utgångspunkti taxeringsvärdet pä föreningsfastigheten. Vi har frän socialdemokratiskt hällinte kunnat acceptera förslaget, då vi anser att man stadfäster regler som påett orimligt sätt undervärderar bostadsrätternas egentliga värde. Vi förordaratt man gör en översyn av reglerna för att få fram ett mer rättvist förslag. Utskottet har också haft att ta ställning till hurförmögenheter i form av fastigheter skall beräknas vid fastställande avkommunala bostadstillägg till pensionärer. Utan att gå in på detaljerna iförslaget kan jag nöja mig med att redovisa att vi på socialdemokratiskt hållinte har kunnat godta förslaget med hänvisning till att vi motsätter oss denförsämring av de sociala förmånerna för folkpensionärer med låga inkomster somregeringsförslaget innebär. Med hänvisning till det anförda ber jag att få yrka bifalltill de reservationer som fogats till skatteutskottets betänkande av ErikWärnberg m. fl. 19TOMMY (vpk): har tidigare i debatten i dagmycket klart och tydligt redogjort för kommunisternas krav påhur en bostadspolitik skall föras. Han har också påvisat regeringens brist påen social bostadspolitik. En bostadspolitisk debatt innehåller som bekant mängaolika områden, och beskattningsformerna utgör en del därav. Beskattningen aven- och tvåfamiljsfastigheter har i regeringens proposition kopplats ihop medförmögenhetsbeskattningen. Denutveckling som har förekommit när det gäller egnahemsboendet har underårens lopp inte gagnat de boendes intressen. Spekulationen på småhus haronödigtvis drivit upp priserna, så att segregationen därigenom ytterligaretilltagit, som boendekostnaderna också skjutit i höjden. Spekulationen har, framför allt i de expansiva delarna avlandet, medfört att priserna på vanliga villor och radhus ökat mer än dubbeltjämfört med ökningen på konsumentpriserna i övrigt. Detta har givetvis singrund även i den rekordhöga inflationstakten. har kostnaderna för boendet ökatkraftigt, och framför allt då senare hälft. Det här gällerfrämst hyresboendet i flerfamiljshus. En utjämning av orättvisorna i boendetmåste till. Ägandet av bostaden får inte medföra förmåner på bekostnad av demsom hyr bostad eller bor med bostadsrätt. Ägande av bostad har genom den höga inflationen ocksåmedfört kraftiga förmögenhetsökningar av ett, som vi ser det, inte önskvärtslag. För dem som innehaft ett småhus har spekulationsverksamhetenytterligare spätt på denna förmögenhetsökning. Spekulationen i mark ochfastigheter är i kombination med högräntepolitik och inflation en av degrundläggande Orsakerna till de ökande boendekostnaderna. Regeringen har när det gäller att komma till rätta medinflationen visat en oerhört stor flathet, som främst har gått ut över de sämstställda i samhället, inte bara när det gäller boendet. Också de åtgärder somregeringen har vidtagit beträffande skatterna har haft en sådanomfördelande effekt att personer med höga inkomster och kapitalinkomster hargynnats på de breda gruppernas bekostnad. Det är lönarbetarna, pensionärerna ochbarnfamiljerna i de vanliga inkomstlägena som har fått betala den borgerligaregeringens kalas. Sä är fallet också när det gäller bostadspolitiken. Regeringspropositionens förslag om ändrade regler förvillabeskattningen m. m. innebär i sak inte några större förändringar i det härförhållandet. Regeringens motivering fill ändringarna är att taxeringsvärdenaför fastigheter beräknas bli kraftigt höjda 1981. För villorna beräknashöjningarna uppgå till och för fritidsfastigheterna till . Låt mig först beklaga att bostadsministern har flytt frånkammaren och inte vill stanna kvar tills hela debatten om bostadspolitiken ochkostnaderna för boendet är färdig. Låt mig ändå med anledning av BirgitFriggebos inledning, där hon tog upp realisationsvinstbeskattningen som eningrediens i debatten om boendekostnader säga, att hon sedan missade attutveckla vad en ordentlig realisationsvinstbeskattning skulle kunna innebäraför boendekostnaderna. Det förslag till realisationsvinstbeskattning vidfastighetsavyttringar m.m. som regeringen har lagt fram och som ocksåantagits av motverkar i sig inte nämnvärt tendenser till fortsattspekulation och därmed inte heller ökningar av marknadsvärdena. Först med enrealisationsvinstbeskattning enligt den modell som vänsterpartietkommunisterna föreslår, där indexberäkning skulle komma i fråga endast av egetinsatt kapital, skulle man kunna säga, att realisationsvinstbeskattningenskulle medföra en uppbroms-ning av spekulationen med och ökningen avmarknadsvärdena pä småhus och Villabeskattningen, m. m. Villabeskattningen, m. m. därigenomockså förhindra en del av höjningarna av boendekostnaderna i normala småhus. Låt mig också ta ett exempel med anledning av dediskussioner som har förts om spekulerandet i småhusfastigheter och samtidigtgöra en jämförelse med banksparandet! har ju varit inne påtanken att vissa lättnader för banksparande borde införas, och jag skall senareåterkomma till det. Anta att en person köpte ett hus för ca 300 000kr. och 1980, alltså , säljer detsamma för , vilket ären ganska sannolik prisökning ! Kontantinsatsen vid det härtillfället kanske var . En insats på . har, med dengamla realisationsvinstbeskattningen, blivit en vinst på . Den som satte in . på bank vid samma tillfälle har efterden gångna femårsperioden fått ut . Det är alltså enkraftig skillnad i förmögenhetsökningen. Med det regeringsförslag som trumfades igenom beträffandereavinstbeskattningen skulle slutsumman i stället för att stanna vid 170 000landa någonstans , efter beskattning. Detta är naturligtvishelt beroende av hur stora ränteavdrag vederbörande har i övrigt och vilketinkomstskikt som kommer i fråga. Man kan ändå konstatera att kontentan av dettablir att småhusaffären ger dubbelt eller mer i avkastning jämfört medbanksparandet. Därmed inte sagt att banksparandet skall särställas. Jag måste dessutom ställa mig frågan varförbostadsministern endast ansåg att förslaget kring villaboendet skulle innehållavillabeskattning, reavinstbeskattning, räntebidrag och underhållslän.Regeringen har faktiskt också i sin proposifion tagit med frågan omförmögenhetsbeskattningen, arvs- och gåvobeskattningen. Den är naturligtvisinte heller ointressant när det gäller den totala kostnaden för boendet i ettsmåhus. Regeringen tar de ökade värdena på småhus och fritidshussom förevändning att sänka kapitalskatterna på ett ur vår synpunkt inteacceptabelt sätt. En ökad förmögenhetsskatt skall enligt vpk:s mening ocksåmedföra en skärpt beskattning. Det är inte acceptabelt, som regeringenföreslår, att lätta på beskattningstrycket främst i de högaförmögenhetsskikten. kommunisterna kräver i stället attbeskattningen på förmögenheter skärps. Men givetvis skall också hänsyn tas tillde fall där förmögenheten är att hänföra till en villa, ett radhus eller ett s.k. bostadsjordbruk som ägaren själv bebor och när den boende har en relativtlåg skatteförmåga. Detta bör gälla dels för folkpensionärer, som kommer i frågaför extra avdrag, dels för inkomsttagare med förhållandevis låg arbetsinkomst.Vpk anser däremot att andra förmögenheter skall beskattas och inte medges delättnader regeringspropositionen innehåller. Den socialdemokratiska inställningen - här återkommer jagtill inlägg- att förmögenhet i form av bankmedel, aktier,obligationer, lånereverser m. m. skall väga lättare i beskattningshänseendeanser vi strida mot de gruppers intressen som socialdemokraterna normalt brukarsäga sig slå vakt om. Jag måste ställa frågan till : Är intedetta ettförslag med sådan omfördelande effekt att det i stället borde ha lagts fram avekonomiministern ? I varje fall tycker jag mig se en viss likhetmellan det socialdemokratiska förslaget och de olika förslag till lättnader förspekulation och sparande i aktier som regeringen föreslagit och i vissa fallgenomfört. Tycker verkligen inte och socialdemokraterna attlättnaderna i kapitalbeskattningen har blivit tillräckligt stora såsom de hargenomtrumfats av regering och riksdagsmajoritet? Det måste dessutom vara ganskastora förmögenheter för att också socialdemokraterna skall anse att bekattningenav dem bör skärpas i förhållande till vad som föreslås iregeringspropositionen. Det har tydligen blivit högt i tak inomsocialdemokratin även beträffande förmögenhetsbeskattning. Att arvs- och gåvobeskattningen inte skall lindras i sammamån som regeringen föreslär beträffande förmögenheter anser vi för vår del varakonsekvent, och vi har därför tagit upp det i vår motion. Frågan om villabeskattningen kan inte ses isolerad från demycket förmänliga reglerna om ränteavdrag vid inkomsttaxeringen. Tidigare i daghörde vi hur här i kammaren i svepande formuleringar och utanatt kunna ange några exempel beskyllde vpk för att inte ha gjort någon analys.Det stämmer inte. Vpk har faktiskt gjort en analys, och det är utifrån den somvi har lagt fram förslaget om skärpningar av reglerna för intäktsschablonerjämfört med regeringens förslag. Enligt vpk:s mening bör reglerna för intäktsschablonenskärpas i förhållande till vad regeringen föreslagit. Regeringens förslaggrundar sig på fastighetstaxeringskommitténs betänkande och utgår från attkostnaderna kommer att öka med . , beroende påvilken inkomst man har och var någonstans i landet fastigheten är belägen.Denna kostnadsökning kan anses vara väl låg i förhållande fillkostnadsförändringarna i övrigt i samhället. Därför föreslår vpk attintäktsschablonen i de högsta skikten inte sänks i förhållande till nuvaranderegler och att en anpassning sker i de lägre skikten. Det skulle medföra, somTore sade tidigare i en replik till bostadsministern, att kostnadernaför en normal villafastighet eller ett radhus enligt vårt förslag skulle blimaximalt . högre än enligt regeringens förslag. Däremot skullenaturligtvis kostnaderna öka för en del lyxbetonade villor. Utöverregeringsförslagets ökning på . skulle vpk:s förslaginnebära ytterligare . Vi anser inte som regeringen att enökning av villabeskattningen när det gäller lyxboende skall ligga inom samma begränsningarsom när det gäller vanligt normalboende. Därför har vi helt konsekvent och ienlighet med vår politik föreslagit en väsentlig skärpning av beskattningen avlyxboendet i förhållande till vad både regeringen och socialdemokratinföreslagit. Vi är inte rädda för att våra föreslagna höjningar får, för attcitera regeringens direktiv till fastighetstaxeringskommittén, "ekonomisktoch socialt allvarliga konsekvenser" för de boende i dessa villor. Tvärtombrukar det lyxbetonade boendet i villa falla tillbaka på stora lån med högaränteavdrag, som ägarna har höga inkomster. Däremotmenar vpk att de vanliga normalfallen inte skall drabbas av några Villabeskattningen, m. m. Villabeskatt- ' ningen, m. m. väsentligahöjningar av boendekostnaderna i förhållande till penningvärdeförsämringenfrän 1976, dä den förra fastighetstaxeringen slog igenom. De kraftiga kostnadsökningarsom förekommit för uppvärmningen har ju i lika hög grad om inte ännumer drabbat boende i hyreslägenheter och bör därför inte vägas in i någon form,av jämförelser. Det är väl känt att underskottsavdragen och dånaturligtvis främst ränteavdragen för egnahemsboende kraftigt tilltagit under1970-talet. Det är naturligtvis inte någon tillfällighet. harinflationen medverkat till att priserna på småhus - och därmed ocksålånebehoven -kraftigt ökat. Men givetvis har också regeringens högräntepolitikbäddat för sådana räntenivåer. Räntorna kan i många fall betecknas som renaockerräntor. På grund av denna politik har också ränteavdragen kraftigtökat. Vpk;s uppfattning - den tror jag är väl känd - är att detta äroacceptabelt. Ränteavdragen måste maximeras. Ränteavdragen måste dessutom - detär inte minst viktigt - omvandlas till att bli en reduktion direkt fränskatten. Vi anser inte att det är rimligt att boendekostnaderna itvå likvärdiga, intill varandra liggande radhus blir olika, beroende på vilkeninkomst de boende har. Att effekten dessutom blir att de med de högainkomsterna bor billigare än de med de lägre inkomsterna bara understrykersystemets orimlighet! Jag ber att få yrka bifall till de ibetänkandena behandlade vpk-motionerna. 20RUNE CARLSTEIN (s) replik; ställde en direkt fråga tillmig. Jag tycker att det är angeläget att vi klarar ut den omgående. anförde ett räkneexempel som var ganskabelysande. Han räknade ut hur mycket som skilde mellan att sätta sina pengar ien fastighet och att spara på bank. Det visade att det gav betydligt störreutdelning att placera pengarna i fast egendom. När man förmögenhetsmässigt deklarerar de pengar man har ifast egendom behöver man bara ta upp en del av det värde som egendomenrepresenterar. Man tar upp taxeringsvärdet på fastigheten exempelvis. Ochtaxeringsvärdet på en fastighet skall motsvara av vad en vettig köpare kanberäknas ge för fastigheten. Bankspararen däremot måste ta upp sin förmögenhet till och får hela det beloppet beskattat. Det är då ett rättvisekrav att vi iförmögenhetshänseende behandlar banksparande . på ett sättsom är någorlunda likvärdigt det sätt på vilket vi behandlar penningplaceringari fast egendom. Detta går inte alls att jämföra med skattesparandet, somär ett premierat sparande, eller aktiesparandet, som också givits extrafavörer-det har vi från socialdemokratiskt håll motsatt oss. Detta är någontinghelt annat, och det borde kunna förstå om han studerar det. Vitycker att banksparande och det som är placerat i fasta värden någorlunda skall Med värt förslag får man en rättvisare beskattning avdem som sparar i bank. 21 (vpk) replik: Låt mig ta upp hela det förslag fillförmögenhetsbeskattning som socialdemokraterna framlägger! Det innehållertyvärr inte bara förslag om en skärpning av skatten på förmögenheter över 1milj. Det har också som ett andra moment ett fribelopp på högst 50 000 kr.Hade socialdemokraterna nöjt sig med att i detta sammanhang tala ombanksparandet hade man kanske kunnat svälja det. Men när man också tar infrågan om aktieförmögenheter tycker vi att man har gått för långt. Då vill viinte längre vara med och äta av kompotten. Hade socialdemokraterna i sin reservation nöjt sig med skärpningeni fråga om förmögenheter över en miljon, hade vi i andra hand kunnat rösta förreservationen. Men med utgångspunkt i att man vill göra ytterligare lättnader ikapitalbeskattningshänseende kommer vi vid den punkten att avstå. Det finns naturligtvis skäl för att göra en viss utjämningmellan de här s, k. sparformerna - det kan diskuteras om det är rena sparformereller inte, för det finns spekulation med i bägge. Men vi tycker nog att dethade varit bättre att gå den andra vägen och, som vi har föreslagit, skärpabeskattningen på villafastigheter m. m. i stället för att lätta påbeskattningen av andra förmögenhetsobjekt. Villabeskattningen, m. m. 22 BOLUNDGREN (m): Som har sagts i debatten, kommer1981 års allmänna fastighetstaxering att leda till kraftiga höjningar avtaxeringsvärdena för flertalet fastighetstyper. Detta leder i och för sig intetill några negativa konsekvenser för de enskilda fastighetsägarna. Det som kanskapa problem är att utformningen av skattelagstiftningen i vissa fall utgårfrån taxeringsvärdena. Vissa skatteregler skulle, bl, a, genom en progressivutformning, ge näst intill förödande verkningar om inga ändringar företogs. Jag vill alltså betona att fasfighetstaxeringen i sigsjälv inte skapar några problem: Man kan emellertid fundera över om detomfattande regelsystemet och den mycket stora organisationen egentligen ärnödvändiga för att uppfylla de grundläggande krav man kan ställa påfastighetstaxeringen. Det finns, såvitt jag ser det, all anledning att omprövavissa skattereglers anknytning till taxeringsvärdena och därmed ocksåmöjliggöra en förenklad fastighetstaxering. I den proposition som behandlas föreslås ändringar påflera områden. Det gäller villabeskattningen, förmögenhetsbeskattningen, arvs-och gävo-beskattningen samt reglerna för folkpensionärernas extra avdrag ochförmögenhetsprövningen av kommunala bostadsfillägg m. m. Mot bakgrund av de principiella resonemang kringbostadspolitiken som förts här i debatten måste det betonas att det vi nudiskuterar alltså också gäller pensionärernas skattesituation, jordbruketslönsamhet och andra vikfiga frågor. Det är inte enbart en bostadspolitisk frågavi nu diskute- Villabeskattningen,m. Det är bra att regeringen har lagt fram förslag iså god tid innan reglerna träder i kraft att människor får möjlighet attanpassa sig till den verklighet de kommer att leva i. Jag kan mycket väl förståmänga människors oro pä flera områden i samband med de resultatfastighetstaxeringen kommer att ge. Detråder väl ingen tvekan om att av de uppräknade skattereglerna är detvillabeskattningen som tilldragit sig det största intresset. Genom atttaxeringsutfallet för villor förefaller att ge en fördubbling av de nu gällandetaxeringsvärdena skulle en oförändrad skala för beräkning av den intäkt envillaägare måste ta upp till beskattning leda fill orimliga och oacceptablakonsekvenser. förslag till ändrade schablonreglerhar, efter sedvanlig remissbehandling, legat till grund för regeringensförslag. Detta innebär att den lägsta skiktgränsen vid beräkningen av intäktenför den villa höjs från . Intäktsprocenten i detlägsta skiktet sänks från tre till tvä som det s. k. extra avdragethöjs med . Ettstort problem vid utformningen av en schablon är de, ofta mycket stora,regionala skillnaderna i taxeringsvärdenivå för likadana småhus. Samma hus somi en mindre ort har ett taxeringsvärde på låt oss säga . kan i expansivastorstadsområden ha taxeringsvärden pä upp emot det dubbla. Denna skillnadskulle förstärkas i samband med allmänna fastighetstaxering. Problemetkan i lika hög grad finnas i områden där efterfrågan på fritidsfastigheter ärmycket stark. Man kan exempelvis nämna och skärgårdsområdena. arbete diskuterades därför om man skulle förordaen s. k. differentierad villaschablon. I en sådan skulle de olikaskiktgränserna bli beroende av var i landet villan låg. Bortsett från de"krångelproblem" som skulle uppstå bedömde kommittén underlaget föratt utforma en sådan schablon vara alltför svagt. Manförordade alltså en för hela landet enhetlig schablon. Genom lindring avprogressiviteten och den mer än fördubblade lägsta skiktgränsen har en del avproblemen med de regionala skillnaderna i taxeringsvärden minskat. Utgångspunktenför förslaget till villaschablon är att de enskilda villaägarna inte skalldrabbas av de höjda taxeringsvärdena indirekt så att orimliga ekonomiska ellersociala konsekvenser uppkommer. Man har då bl. a. jämfört medkapitalkostnadsökningen för hyreslägenheter. Dessa kostnader har ökat med 1 januari 1978-31 december 1980. kanprisstegringarna beräknas ligga på . Det senare innebär att omkostnadsökningarna - till följd av fastighetstaxeringens utfall och de nyavillabeskattningsreglerna - skulle ligga pä , betalar villaägaren realtsett samma skatt som . Låtmig ge två exempel pä vilka ökningar det kan komma att röra sig om.Förutsättningen för exemplen är en villaägare marginalskatt, effektivkommunal garantibeskattning och bosatt i en kommun med . En villaägare med ett småhus som är taxerat till . skulle vid en fördubbling av taxeringsvärdet få en kostnadsökning påungefär . Det skulle innebära en procentuell ökning avkostnaderna med . En villaägare med ett småhus som har taxeringsvärdet150 . skulle vid en fördubbling få en ökning av månadskostnaden med ca 87kr. Detta motsvarar en procentuell ökning . Jag har valt de här två fallen som ganska representativaför landet i stort. av alla småhus har ett taxeringsvärde somligger . Socialdemokraterna har, sade , accepteratförslaget till nya villabeskattningsregler trots den bristfälliga utformningsystemet i sig självt tydligen har. Det skulle vara intressant att höra vilkabrister socialdemokraterna anser att systemet har. Per talade tidigare i debatten om attsocialdemokraterna var tvungna att ifrågasätta ränteavdragen på ett eller annatsätt. Det talade även om, och han sade t. o. m. att man inte harfid att avvakta utredningar om detta, utan att det snabbt måste göras enöversyn. Det är konsfigt att säga att man inte kan avvakta enutredning men att en översyn behöver göras. Om man inte kan avvakta enutredning, borde man kunna tala om vilka ändringar som skall företas. Jagskulle direkt vilja fråga : Vilka förändringar för villaägare irätten att göra ränteavdrag kommer ni att förorda? återstår emellertid frågan om hurvillabeskattningen bör utformas bl. a. med tanke på de regionalaskillnaderna i taxeringsvärde. Ursprungligen var motivet för intäktsberäkningen främstatt beskatta en beräknad avkastning på det i fastigheten nedlagda kapitalet.Fastighetstaxeringskommittén konstaterade för sin del att de senasteändringarna av villaschablonen får anses ha inneburit att man numera frångåtttanken på en mer direkt anknytning av schablonen fill det allmänna ränteläget. Det kan i så fall te sig betydligt mera rimligt att somhuvudmotiv för intäktsberäkningen ha tanken på att beskatta förmånen av självaboendet. Pä så vis kan man naturligtvis lättare anknyta intäktsberäkningen tillandra typer av ägda lägenheter och även hyreslägenheter. Med en sådan utgångspunkt skulle det även i fortsättningenbli skillnad i beskattningen beroende på var i landet likadana villor ärbelägna. Dessa skillnader skulle emellertid bli rimligare och mer anknyta fillskillnaderna i hyresläget i stort. En tänkbar lösning skulle kunna vara att man heltfrikopplar intäktsberäkningen frän taxeringsvärdet. Taxeringsvärdet kannämligen inte anses mäta något annat än ett rent förmögenhetsvärde påfastigheten. Förmögenhetsvärdet beror i sin tur inte enbart på efterfrågan avboende, utan också på förväntningar om prisutveckling och annat.Intäktsberäkningen skulle kunna ske med utgångspunkt i ett beräknat värde påsjälva boendeförmånen. Det finnsockså möjligheter att bibehålla taxeringsvärdena som grund för Villabeskattningen, m. m. Villabeskattningen, m. m. intäktsberäkningenmen med en annan teknik. I vissa av våra grannländer beräknas villaskattenproportionellt. Det skulle vidare kunna vara tänkbart att med ett betydligtbättre underlag införa ett system med s. k. flytande skiktgränser, även omsannolikt de praktiska problemen skulle bli för svåra. Man skulle också kunna överväga att grunda enintäktsberäkning enbart på de taxerade byggnadsvärdena. En stor del av deregionala skillnaderna i taxeringsvärdet torde nämligen kunna återföras på justmarkvärdet.