prot · G40946 · 1980-12-31 00:00:00 — På så sätt kan man i viss utsträckningkompensera bortfallet av statsbidraget på de platser som bäst behöver det. Utskottet har också visat på alt besparingar kan görasgenom återhållsamhet i fråga om att anordna sammagymnasieskoleutbildning inom gymnasieskola, vuxenutbildning ocharbetsmarknadsutbildning. Det finns naturligtvis utrymme för kommunalainitiativ när del gäller att lösa de problem som kan uppslå där det kan blinödvändigt med omprioriteringar av de samlade resurser som finns tillgängliga. I tider då den ekonomiska situationen tvingartill omprioriteringar av statsanslagen är det angeläget alt slå vakt omutbildningen. Vi har en god utbildningsstandard i vårt land och det kommer vialt ha också i fortsättningen även med de besparingar som föreslås, 222 miljonerpå en totalsumma av 15 miljarder. När initiativ i framliden skall las tillbesparingar i statsbudgeten är det dock angeläget alt man beaktar helautbildningssektorns vitala betydelse för att trygga ett gott samhälle. Jag yrkarhärmed bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. Under detta anförande överlog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 72 () replik; Det lät som om vi var överens, ,om det som vi har anfört i vår reservation. Om vi skall kunna spara måste vi seefter om det finns samma typ av utbildning på olika ställen. Där kan vi spara,om vi skall vara ärliga. Och vi har anfört i vår motion och i reservationen attvi tror all man kan göra rejäla besparingarom man visar god vilja och targemensamma tag. Det är nämligen fråga om en ambition ute i kommunerna hos demsom är ansvariga för gymnasieskolan, för KOMVUX osv. Var och en försöker görasin bil så stor som möjligt och utvidga sin verksamhet ulan alt se på de andra.Vi tror alltså att man bör styra, och vi tror att det finns möjligheter altgöra det. Det kunde kanske vara rätt ärligt all sägafrån er sida: O.K., här har ni rätt. Faktum är att vi har tänkt på samma sätt.Del verkar nämligen vara så. 73LINNEA HÖRLEN (fp) replik; Om anseratt vi är på samma linje, så skulle Tnrsriipen den jag föreslå honom alt yrka bifall till ulskollets hemställan. ... fip(.pmUpr 1980 74LENNART () replik: Så överens är vi inte, . Vi äröverens om översynen på utbildningsområdet - när det gäller de som behövs. 75 (): I mitt inlägg skall jag begränsa mig till afthelt kort beröra reservation 2 i ulskottsbetänkandet. Redan när vi fattade beslut om ny läroplan ,reserverade sig socialdemokraterna mot införande av hemkunskap påmellanstadiet. Det är naturligtvis följdriktigt all man nu för all spara villatt hemkunskap på lågstadiet skall slopas och alt kommuner som så önskar skallkunna befrias från alt anordna henikunskap på mellanstadiet. väckte vi i en partimotion där viförde fram krav på att hemkunskap skulle införas redan på lågstadiet.Utskottsmajoriteten ställde sig också bakom det kravet i läroplansbetänkandelvåren 1979. När man nu hör tala om vilka stora kostnaderdel skulle innebära för kommunerna när de anordnar hemkunskap, blir man litetförvånad. Man får lätt intrycket att inte har sett vad som slår iläroplanen om ämnet hemkunskap och allt vad det innebär av vardagskunskaper. Vi anser att det är viktigt att barn kontinuerligt gesinsikt i vad t. ex. kost. hygien och miljö betyder för hälsa och välbefinnande.Den vardagskunskap som vi alla har behov av måste vara en naturlig del avutbildningen på alla stadier. Redan i förskolan förekommer detta som en del avverksamheten. Den obligatoriska skolan måste fullfölja dessa intentioner. Hemkunskap lämpar sig också mycket bra för samverkan medandra ämnesområden, t. ex. slöjd, bild, samhällsorientering. Här kan elevernapå ett naturligt sätt omsätta praktiskt vad de lärt teoretiskt. Vad innebär då hemkunskap i dagens läge? Vad skall mansyssla med? När vi hör skulle vi kunna föreställa oss all ämnetinnebär att man i varje skola behöver ha ett kök med fullständig tekniskutrustning. Så är det ju inte alls. Det är faktiskt ganska länge sedanhemkunskap kunde översällas till "bakning och matlagning". Del ärfråga om många andra vardagskunskaper som man behöver ha på olika områden. Detär måltidsvanor och varje människas möjlighet att själv ta sin del avhemarbetet - det må gälla disk, tvätt eller städning. Det är enkla ekonomiskaplaneringar utifrån vars och ens resurser. Det är ansvar för den personligahygienen, för kläder och skor. Jag anser det vara mycket viktigt alt man på etttidigt stadium lär sig alt vara konsument. För barn och ungdom, som är såutsatta för del kommersiella utbudet på t. ex. modeområdet, är det viktigt altkritiskt granska vad som finns på marknaden. Jag villcitera ett avsnitt ur den nya läroplanen Lgr 80 under rubriken Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. "En förutsättning för jämställdhet i hemmet såväl somi arbetslivet är alt ansvaret för hemarbetet delas mellan kvinnor och män,vuxna och barn. Lika kunskaper om hemarbete ökar förmågan att delta somfullvärdiga medarbetare i hemmet. Eleverna bör skaffa sig kunskaper om vilkaarbetsuppgifterna är och i praktiskt arbete utföra dem. Flickor och pojkarskall arbeta tillsammans på lika villkor." Detta ligger helt i linje med de synpunkter somjämställdhetskommittén ställt sig bakom i sin handlingsplan, som heter Steg påväg. Jag vill även citera ett par rader ur den handlingsplanen: "Ämnet hemkunskap måste få en mer central roll iundervisningen genom att ingå obligatoriskt från lågstadiet och ända upp pågymnasial nivå. Ämnet bör huvudsakligen vara praktiskt orienterat men även laupp sex- och samlevnadsfrågor, jämställdhetsfrågor samt förberedandeföräldrautbildning." Till yttermera visso har jäinställdhelskommitlén i sillyttrande över förslaget till ny läroplan framhållit alt praktisk hemkunskapmåste starta redan på lågstadiet och fortsätta genom hela . Bakomdetta yttrande och bakom uttalandet i handlingsplanen står också de socialdemokratiskaledamöterna i jämstäUdhetskommittén. Dessa är tillika ledamöter av dennakammare. Skillnadenmellan ord och handling är här uppenbar. Jag yrkar bifall till utbildningsutskottetshemställan på samtliga punkter. 76LENNART () replik: Vi är nog egentligen rätt överens om att delbehövs en bred undervisning om de praktiska tingen i hemmets skötsel. Men vitycker inte all man i samband med den hårda nedskärning som sker skall börjamed någonting nytt. Är det inte bättre att ge den utbildning vi har ettbättre innehåll, och sedan - när vi får råd med det - införa någonting nytt? Vi har varit med om all bereda del här ärendet, men i denpruiningssi-tuation som vi befinner oss i har vi sagt att delta är ett områdesom får anslå till dess vi får råd. Jag är helt överens med att det ärviktigt att eleverna mycket tidigt får lära sig att klara de praktiska tingen iett hems skötsel, Jämställdhetsfrågorna skall genomsyra all undervisning ochalla ämnen inom skolan från första klassen till den sista,Jämställdhetsfrågorna kan man ta upp i alla sammanhang. Vi är helt överens när det gäller jämställdheten mellankvinnor och män. Men om detta begränsas till hemkunskapen blir det alltförsnävt - det bör komma in på alla områden. Jag känner väl till hemkunskapsämnel, både fackligt ochhur det fungerar i skolorna. Men, som sagt, i den sparsituation vi befinner ossi har vi ansett att delta får anstå t. v. 77KERSTIN () replik: Jag är glad över alt i likhetmed mig tycker att det här är en viktig bil ur jämställdhetssynpunkt. Det ärväl inte mer än sedan vi i den här kammaren diskuteradejämställdheten. Där redovisades de framsteg man gjort på många håll. Man varemellertid rörande enig om alt man inte lyckats förändra när del gälleransvaret för hem och barn. Det är fortfarande i helt övervägande grad kvinnansuppgift. Man betonade i den debatten hur viktigt det är att skolan tar sin delav ansvaret när det gäller den här frågan. Det här är ett myckel viktigtområde. tar man i förskolan upp de här frågorna som gällerpraktisk vardagskunskap, och det vore olyckligt om man därifrån och ända upptill högstadiet skulle få ett vakuum. Vi vet också att det är lätt alt motiverabarn i de här åldrarna att skaffa sig dessa kunskaper. De tycker helt enkeltatt del är roligt att syssla med sådana saker. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 78 () replik; Vi kan konstatera att kontakten mellan skolaoch hem är olika stark på olika stadier. På lågstadiet fungerar kontaktenmellan föräldrar och skola väl. Man har då ännu sammanfallande intressen. Jaganser också att detta bör föras in på skolans område, men vi har inte rådatt göra det. Men detta kompenseras av att det här finns ett fint samarbetemellan hem och skola. Föräldrarna tar del av barnens arbete i skolan. Vi vet också att detta samarbete efter hand trappas av. Juäldre eleverna blir, desto svårare blir del alt få föräldrarna att komma tillskolan för de kontakter som behövs. Jag menar dock att det finns möjligheteratt praktiskt tillgodose behovet av hemkunskapsundervisning under fortsattsamarbete. Vi behöver då inte förlora så mycket, trots att vi nu inte har rådatt satsa på alla områden. 79 () replik; Vi är naturligtvis ganska överens om hurvikliga dessa frågor är. Skillnaden är bara den all de ledamöter som jobbar medjämställdhet ser litet annoriunda på detta än vad tydligen gör. säger vidare alt detär väldigt myckel lättare all få eleverna motiverade för denna undervisning,något som också jag tog upp i mitt föregående inlägg. sade också,om jag förstod honom rätt, att man kunde utveckla det som ingår ivardagskunskapen, i anslutning till andra ämnen på schemat på de stadier somdel gäller. Det ligger i och för sig något positivt i detta, men jag tror attdel är myckel viktigt all vi slår fast alt hemkunskapsämnet skall ha en statuspå låg- och mellanstadierna, så alt eleverna vet att de skall syssla med defrågor som ämnet innefattar. Del gäller alldeles oavsett om dessa frågor kanläggas in också under andra ämnen. 80RAUL BLUCHER (vpk): När del gäller områdena högskola ochforskning innebär sparplanens förslag att möjligheterna till fria studievalytterligare begränsas. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Nya steglas mot en högskola helt underordnad privatkapitalistiska behov. De behoven ärkortsiktiga och snäva. De inkräktar också på samhälleliga behov när det gällerforskning. Sparplanen drabbar också de regionala högskolorna och motverkar dendecentralisering som för inte så länge sedan har genomfört. Jag skall här särskilt kommentera regeringens förslag altstoppa intagningen av studerande till arkitektutbildningen i från nästaår. Kraven på all olika grupper av medborgare skall kunna öva inflytande påsamhällsplaneringen växer sig allt starkare. Uppmärksamheten på energifrågornainför folkomröstningen pekade på det ökande behovet av hushållning medenergiresurser, och i andra sammanhang har också kraven på bättre hushållningmed mark och vatten gjort sig gällande. Det finns ett uttalat behov av att våraboendemiljöer förnyas, som vi också har en växande bostadsbrist ochdärmed behov av ökat bostadsbyggande. Arbetsmiljön är också ett område somkräver ökade insatser. På alla de områden jag här har räknat upp hararkitekterna en nyckelroll. Förslaget alt stoppa intagningen i skulle innebära endrastisk nedskärning. bedömer det som att man därmed skullepåbörja nedläggningen av arkitektutbildningen i . Detta kan vpk inteacceptera, och i den socialdemokratiska motionen har samma ställningstagandegjorts. Glädjande nog har yrkandet i fråga tillstyrkts av utskottet i mom. 15.Men sparplanen medför totalt att arkitektutbildningen minskas. och det beklagarvi. Den kommunala vuxenutbildningen angrips än en gång det häråret i samband med sparplanen. genomförde regeringspartierna limlaketför grundskoledelen av den kommunala vuxenutbildningen. Ungdomsskolan drabbas av samma 2-procentiga nedskärning avstatsbidragen som den kommunala vuxenutbildningen, men del förhållandel alldenna utbildning inte är en lagreglerad uppgift gör att del finns enrisk för att vuxenutbildningen i en del kommuner kommer alt drabbas ännuhårdare än ungdomsskolan, om sparplanen genomförs på del här området. Det är glädjande att vi även här har likalydande förslagfrån oppositionspartierna och i anslutning till reservation nr 13 kan följa engemensam linje. Det är bara att då vädja till borgerliga ledamöter som intedelar regeringens njugga syn på den kommunala vuxenutbildningen all rösta fördenna reservation. På samma sätt uppträder en enig opposition i kammarenbakom reservationerna 1 och 3. 1 vår iver att finna alternativa besparingar istatsverksamheten har vi inom vpk-gruppen satt in en slöt mot de privata ochenskilda skolorna och riksinternatskolorna. Vi menar alt del här ändå finns enmöjlighet för de privata finansiärerna att ta denna del av de bördor sombesparingarna tvingar oss till i hela samhället. Under moment 11 kommer vpkdärför all rösia för motionen. Del rör sig om 37,5 milj. kr. Ipropositionen anges inte några bestämda inskränkningar i studiecirkel- verksamheten.Det talas dock om att kommande förslag i en särskild proposition kan komma attinnebära inskränkningar till ett belopp av 130 milj. kr. Vi menar därför imotsats till utskottet att inte kan vänta, tills ett sådant merabestämt förslag kommer, med att markera att nu får det vara nog medbegränsningar för studieförbunden. Följaktligen kommer vi också alt under mom.40 föra fram vårt molionsförslag till kammarens prövning i en votering. Med det anförda yrkar jag bifall tillvpk-motionen -yrkandena 2 a, b och c vid mom. 11, yrkande 1 f vid mom. 13 ochyrkande I h /vid mom. 40 - samt i övrigt till reservation 13. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 81YLVA (): Socialdemokraterna yrkar i sin reservation nr6 att speciallärarutbildningen skall fortgå som utan någonförändring. Man menar att en reformering av speciallärarutbildningen bör ske isamband med en förändring av den grundläggande lärarutbildningen. I det besparingsarbele som måste till i vårt trängdaekonomiska läge kan högskolans område naturligtvis inte lämnas utanför. När delgäller lärarutbildningen ställs man då inför valet att spara på antingengrundutbildningen eller påbyggnadsutbildningen. I en situation då en mängdkommuner har ett stort antal obehöriga lärare i är det naturligtatt regeringen valt att göra besparingarna på påbyggnadsuibildningen. Riksdagsbeslutet som fattades med anledning avSIA-propositionen signalerade en förändring av arbetsuppgifterna för denspecialpedagogiskl utbildade läraren. Man uttalade att specialläraren i alltstörre utsträckning skulle komma att arbeta i vanliga undervisningsgrupper utanbegränsning till visst stadium och att man då skulle arbeta förebyggande, deltai lagarbete och ha ett speciellt ansvar för elever med svårigheter i skolan. De allra flesta lärare som genomgår utbildningen inom gren1 går tillbaka till sin gamla skola och ingår som en resurs i arbetsenhetereller klasser. Utbildningen inom gren 1 omfattar utbildning förundervisning av elever i särskolan, hjälpundervisning, observationsundervisning,undervisning av elever med läs- och skrivsvårigheter, undervisning avrörelsehindrade elever och undervisning av elever med synsvårigheler. Man kan fråga sig om utbildningen nu verkligen är relevanti förhållande till de uppgifter och problem som specialläraren i sitt dagligaarbete ställs inför. Vilka svårigheter är det då som är mest frekventa ivardagsarbetet i klassen eller arbetsenheten? Till övervägande del rör del sigom läs- och skrivsvårigheter, matematiksvårigheter eller anpassningsstörningarhos eleverna. Det är då rimligt alt i en sparsituation koncentrera den störstadelen av utbildningen på just detta. Regeringens förslag innebär därför att man förkortar endel av utbildningen och inriktar den på de elevproblem som är mest förekommandei vanliga klasser. Propositionen föreslår också ett oförändrat antalnybörjarplatser, 936 . Det är glädjande att kunna konstatera attsocialdemokraterna tagit sill förnuft till fånga och släppt motionskravet påatt man inte skulle göra Besparingar i statsverksamheten, m. m. någonintagning alls till speciallärarulbildningen /82, något som skulleha inneburit alt gymnasieskolan hade gått miste om ca 1 000 speciallärare. vill göra gällande alt en förkortning avspeciallärarutbildningen skulle helt förändra de specialmelodiska insatserna.Det är ju inte så att omsorgen om och insatserna för elever med speciellasvårigheter endast omfattar speciallärare. I SIA-propositionen ärspecialpedagogiska insatser definierade också som inslag i den reguljärafortbildningen. Det är material som är anpassat för elever med svårigheter. Detär en förstärkningsresurs som kan utnyttjas för gruppbildning och stöd i olikastora grupper, så alt individualiserande arbete underlättas. Det innebär ocksåalt lid avsätts för arbetsenhetens lärare så att de kan utarbeta åtgärdsprogramför elever med svårigheter. Vidare förtjänar det att nämnas att de lärare som antastill utbildningen besitter mycket omfattande kunskaper och en djup insikt iundervisning inom grundskola och gymnasium. Konkurrensen om platserna ärnämligen så stor att endast lärare med lång erfarenhet kan komma i fråga fördenna utbildning. Det finns naturligtvis, inom både särskolan ochgrundskolan, behov av lärare med en mer omfattande specialpedagogiskutbildning. Därför finns del kvar en ytterligare påbyggnad om 20 poäng för attsäkerställa den vidgade kompetens som också behövs. Socialdemokraterna kopplar speciallärarutbildningen förändrad grundutbildning. Som utskottet påpekar i sitt belänkande finns delinte något samband mellan å ena sidan en eventuell reform av dengrundläggande lärarutbildningen och å andra sidan en omläggning avspeciallärarulbildningen. Lärare med en förändrad grundutbildning skulle kunnagenomgå speciallärarutbildning först . Det innebär att fram tilldess kommer ca 10 000 lärare med den nuvarande grundutbildningen att genomgåspeciallärarutbildning. Regeringen anser det därför nödvändigt att redan nugöra förändringar i speciallärarutbildningen, vilket också utskottets majoritettillstyrker. 1 propositionen anförs att den grundläggande20-poängsetappen bör lokaliseras till åtta orter. har det ifortbildningsarbetet visat sig att de lärare som är aktuella är starkt bundnatill sin hemort och har svårt att delta i utbildning som är förlagd långt frånbostadsorten. Utskottet understryker därför särskilt propositionens påpekandenatt det skall vara möjligt för högskoleenheterna alt decentraliserautbildningen och även organisera den i form av deliidsstudier. När det gäller synpunkter på de olikaregeringspartiernas agerande i fråga om SLUG- och PLAG-utbiklningen vill jaggöra den kommentaren att jag. som jag tidigare sade. tycker att det är rimligtatt besparingar påverkar fortbildning i stället för grundutbildning.Folkpartiet anser alt det är en förnuftig prioritering och tycker inte atttanken blir sämre därför alt den omfattas av både ochmoderaterna. BengtWiklund sade också all det är fråga om all åstadkomma en attitydförändring,och jag håller med honom om det. Ett genomförande av propositionens förslagtill förändringar bör ge ytterligare möjligheter härvidlag. Genom attpersonallagsutbildningen förläggs till studiedagar och anordnas päkursdeltagarnas hemorter eller på näraliggande platser i stället för i internatskapas ju möjligheter för fler personer i skolan att delta i den utbildningen. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan på alla punkter. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 82LARS-INGVAR (): Jag har med intresse lyssnat till debatten omregeringens sparproposition. Den har varit intressant också i det avseendet attden berört regeringens svårigheter att förhålla sig konsistent till sina egnaambitioner att satsa på kreativitet, forskning och vetenskap för all med hjälpav dessa resurser ta landet ut uren kris, som man nu börjar inse är av sådanstorlek och omfattning att det inte längre går alt ulan vidare skylla den påden socialdemokratiska regeringens åtgärder . Flera talare har redan berört del här förhållandel i andrasammanhang. Jag vill här bara göra den markeringen alt vi inte utan svårakonsekvenser kan fortsätta att betala doktoranderna . iutbildningsbidrag, om vi vill ha dem kvar inom institutionerna ochutbildningsväsendet som forskningskapacitet. Dessa bidrag är i regeldoktorandernas enda inkomstkälla vid sidan av ett begränsat antal avlönadeundervisningslinimar, och för denna lön utför de i praktiken en myckel stor delav den offentliga sektorns reella forskningsarbete. Del är långt ifrånmarknadslönerna på de områden .som är expansiva inom privatindustri, t. ex. elektroniksektorn. Som samhället ser ut har jag svårt alt troatt vi kan räkna med all få behålla universitetens och högskolornas forskare iden konkurrensen enbart genom att vädja till doktorandernas idealitet. Detbehövs mer realism i handlaget om vi vill nå den effekten. Utbildningsbidraget har stått stillasedan 1979, vilketinan inte kan saga om löneslandarden i övrigt och långt ifrån omkonsumentprisindex och inflation. Här finns alltså plats för nytänkande i delpågående arbetet med budgetpropositionen. På det här området har urholkningennu gått ganska långt. Vi har i anslutning till regeringens nu ikanimarbehandlingen förekommande sparproposition, bilaga 8. i motion,1980/81:94 också tagit avstånd från regeringens förslag all lägga ned sainhällsplanerarlinjenvid . Vi har gjort del av flera skäl. Först och främst harregeringen inte grundat sill förslag på någon bedömning av alt behovet avsamhällsplanerare skulle minska . Flera skäl talar för attvi under den nuvarande stagnationen och framgent kommer all ha behov av flerinslag av planering för att motverka stagnationens sociala och ekonomiskaskadeverkningar och för alt offensivt kunna ta oss ur krisen men givetvis ocksåför att kunna nå fram till en effektivare och sparsammareresurshushållning. skallsainhällsplanerarlinjen tydligen i alla fall få finnas kvar vid Besparingar i statsverksamheten, m. rn. Stockholmsuniversitet, och om man inte tänker skära bort eller tona ned utbildningen heltoch behovet växer, så måste tydligen folk från västra regionen som önskarutbilda sig söka sig dit för alt nå sill mål. Om dettaverkar rationellt för regeringen så tvivlar jag ändå på att de enskildastudenter som önskar välja denna utbildning instämmer. I varje fall stämmer detinte med den regionala utbildningsjämlikhet som alla partier ändå i principanslutit sig till och utåt fortfarande står för. , herr talman, återstår att ta upp den avregeringen förväntade spareffekten. Del är tydligen kring den man slutligenhängt upp förslaget som det i övrigt ser ut. Man räknar nu med att kunna spara200 . Vi säger i vår motion att man bör kunna nå precis samma effektgenom samplanering med annan linjeutbildning eller på annat sätt. Genom sammanvägning av sina intressen har nuprojektledarna för samhällsplanerarlinjen och linjen för offentlig förvaltningvid i kommit fram till alt man kan samordna dessa bådalinjer. För den senare linjen innebär förslaget alt man bibehåller ungefärsamma utbildningsstandard som men med vissa förändringar i kursernasordningsföljd, och på samhällsplanerarlinjen sker en omstrukturering så alt dekulturgeografiska och sociologiska momenten minskas något, medan de statsvetenskapligaoch rältsvetenskapliga momenten i stället förbättras. De båda linjernasintagningsmaximering skulle sänkas från nuvarande 30 elever på vardera linjentill 20 vardera. I stället för 60 elever totalt, som , skulle man alltså laemot 40. Man skulle då komma att ligga vid ungefär samma reella nivå som ipraktiken . Spareffekten av delta förslag, grundad på nuvarandeutbildningskostnad per elev om . i de somutbildningen pågår, skulle bli . Det finns alltså alternativ som med bibehållen linje gerutmärkta spareffekter. Och jag vill gärna upprepa vad vi sagt i vår motion:Linjen och utbildningen behövs. Läggs den ned och vi måste sälta i gång denigen i en eller annan form så har resursen brutits ned.