prot · G40961 · 1980-12-31 00:00:00 — Viaccepterar naturligtvis inte, att hjälp utifrån skall förvägras , omhjälpbehovet går atf konstatera. Och, för att svara på fråga om kontakterav olika slag. Det är svensk tradition - och den fullföljer vi - aft fa precisde kontakter som behövs för att skapa klarhet om läget i det område där vi villgöra en insats. Att vi röstarmed ett avstående den här gången har inte aft göra - och det framgår av vad jaghar sagt - med en ändrad inställning i själva sakfrågan, utan det har medresolutionens utformning atf göra. Den är mera politiskt inriktad nu - och jagskulle kunna ge en rad exempel på det - än vad den varit tidigare. I vad gällerdet portugisiska förhandlingsinitiafivet har vi anledning atf granska det päeft positivt sätt. Det innebär ett hjälpprogram åt Östra Timor-flykfingar iPortugal, innebär humanitär hjälp åt befolkningen i och att manskall stå fast vid uppfattningen aft Östra Timor-befolkningen skall få rätttill självbestämmande. Men när jag säger att vi t. v. inte vet så mycket mer omdetta förhandlingsinitiativ än aft det innehåller de här olika målsättningarna,så beror det bl. a. på att den portugisiskaregeringensjälvhar sagt atf den,innan den går vidare i den här saken, skall ha konsultationer med de övrigapartierna i och med andra länder, inkl. den europeiska gemenskapen,och ASEAN-staterna - alla stater som än har röstatpå det sätt som f. n. gör. säger atf han bara kankonstatera aft den hållning är totalt principlös. Det ställningstagandet får stå för honom själv. Den princip som vi har följt i det här fallet är den som svenska regeringar allfid försökt följa i och som jag tycker är riktig, nämligen att inte stödja FN-resoluf ioner när de är utformade på ett sådant sätt att de antingen strider mot vad vi fakfiskt anser ellersaknar utsikt att bli förverkligade. 15MATS (): Jag skall fa fasta på den senaste principen,nämligen att man inte skall rösta för resolutioner, om de saknar utsikt attförverkligas. Dessutom har sagt i sitt svar atf situafionen underdet blivit sådan aft den är ägnad att bekräfta vår uppfattning attnågot realisfiskt alternativ fill denna fakfiska situation inte går atf se,dvs. aft ingenfing hänt . Det logiska borde ha varit att manändrat sin röstning , om man har utrikesministerns uppfattning. Detverkar egendomligt att som en slutsats av att ingenting hänt ändra sin röstningi FN. utlovade också att ge exempel som visar påvilka punkter som detta politiska element har förstärkts. De polifiskapunkterna är, såvitt jag förstår, desamma. Det handlar om: "Reaffirms the inalienable right of the peopleof East to self-determination and independence, in accordance withGeneral resolufion 1514 (XV); Declares that the people of East must beenabled freely to determine their own future, under the auspices of the UnitedNations." Det är samma formuleringar om självbesfämmandet såvälförra året som i är. Kvar står alltså frågan på vilket sätt det humanitäraelementet uttunnats, som sade. Jag tycker också aft den visar enpassiv hållning till det portugisiska inifiafivet. Den svenska regeringenunderstryker att man inte vet vad det blir och hur det utformas. Som jag sade imitt första anförande hjälper ju inte precis till för att stöttaPortugal och pressa på för att det skall bli någonting. hållning härskiljer sig ofördelaktigt från den finska regeringens hållning. röstadei FN som men hade en mer posifiv röstförklaring än , där manlyfte fram det portugisiska initiativet som betydelsefullt och viktigt för detinternationella samfundet att stödja, osv. Det var en helt annan och mycket merkonstruktiv hållning än den som den visat i det här fallet. Sedan har inte kommenterat min fråga om hurhan ser på möjligheterna aft fortsätta med svenskt humanitärt bistånd.Indonesien har sagt ifrån att man vill dra ned ridån. De internationellaorganisationerna skall vara ute under detta år. Det tycks bli frän april fördet internationella Röda korset. I vilka former tänker man sig då aft gesvenskt bistånd? Kommer det svenska biståndet att upphöra eller tänker mankanalisera det genom det indonesiska Röda korset? Eller tänker man kanaliseradet genom FRETILIN, under förutsättning atf FRETILIN har möjlighet aftkanalisera bistånd? På den punkten fick jag inget svar. Med vilka skäl har den söktobservatörsstatus i ett biståndskonsortium för ? Jag utgår ifrån -det här skall vara en seriös debatt - aft det infe är för att ge bistånd fillIndonesien. Men varför har man då ansökt om observaförskap i ettbiständskonsorfium för ? Hur har regeringen med den fantastiskaförmåga för fidssammanfräffanden som gäller för den här regeringen lyckats göradetta, samfidigt som man trappar ned sin röstning om ? Av vilketskäl vill den svenska Om inställning till de politiska förhållandenai Om inställning till de politiska förhållandenai regeringensamtidigt som den trappar ner sin inställning till gå in i ettbiståndskonsortium för ? 16 HANS i (vpk): På min fråga om man skulle fa några kontaktermed FRETILIN för aft på den vägen få in nödvändigt bistånd svaradeutrikesministern aft den har traditionen aft ta de kontaktersom behövs. Då borde den också ha kontakt med och föra in bistånd via FRETILIN.Men tydligen utgör den nya biständsgruppen för de kontakter sombehövs för den . Det tycker jag säger allt om den svenskapolitiken när det gäller . har frågat utrikesministern ,precis som jag gjorde i den förra debatten, vad orsaken egentligen var till aftman förändrade sin röstning. Jag kan inte se annat efter detta svar än att detär ett utslag av den alltmer reaktionära och cyniskapolitik. Det drabbar nu i första hand , eftersom det är en liten stat,som har svårt att hävda sin internationella rätt. Den internationella hjälpenskall upphöra, ridån skall dras ned, I det läget säger utrikesministern atfstöd över är den enda vägen atf kunna göra något för . Det är intressant, för FRETILIN-regeringensFN-represenfant hävdar atf indonesierna nu planerar att låtastora delar av befolkningen svälta ihjäl för att låta 20 000 personer från Javabosätta sig på ön. Man planerar alltså aft plantera in annan befolkning pådenna ö, som man av olika strategiska skäl är så rädd om. Jag får väl som en liten slutkläm instämma i vad JoséRamos Horfa sade: Jag hoppas att den snart kastas över ända.Det stora svenska folket förtjänar något bättre än denna trångsynta ochhycklande regering. Man kan också sammanfatta pä det sättet atf även detÖsttimorianska folket skulle vara mycket betjänt av en annan regering än densom delfar i. Någon deltagare i debatten uttryckteförhoppningen atf den skulle vara seriös. Jag vill inte recensera alla inlägg,men jag vill varna för att låta polifiska debatter i utrikespolitiska frågorövergå fill ren teologi. Jag har en känsla av att vi är på väg åt det hållet idenna fråga, liksom skett tidigare där det infe finns några motsättningar mendär debatfdelfagarna likväl vill försöka skapa intryck av att så är fallet. Jaghar klart deklarerat den svenska ståndpunkten i den politiska frågan och detmåste även för och vara viktigare än hur man renttekniskt avgör hur man skall rösta i . På den mer konkreta frågan om på vilket sätt vi tänkerfullfölja den humanitära hjälpen vill jag svara atf jag ser inget skäl fill attSverige skall göra något annat än vad vi alltid har gjort. Vi skall bedömabehovet; finns behovet skall vi gå in med insatser-antingen själva ellertillsammans med andra. gäller förÖstra lika väl som för andra områden där vi anser atf svenska insatser ärnödvändiga. Vad gäller det mycket omtalade konsortiet handlar det påinget sätt om atf involvera i ettbiståndsprogram för . Det är - har det upplysts mig-en möjlighet förSverige att följa utvecklingen i och det kan vara ganska intressant.Men det har naturligtvis inget att göra med vår inställning till behovet avhumanitär hjälp på . Det behovet bedömer vi självständigt iförhållande till den indonesiska regeringen. Men det kan inte vara ur vägen förSverige atf också skapa de politiska förutsättningarna för ett samarbete somunderlättar de humanitära insatser som på ett eller annat vis fill sist ärberoende av medverkan från indonesiska myndigheter. Får jag , för att belysa det jag började med atfsäga, påpeka att det infe bara är och någon liten fascistgruppering avländer - man får gärna det intrycket när man lyssnar på Hans Petersson-somröstar "avstår" i den här frågan. Till dem som har gjort sammabedömning som hör de övriga nordiska länderna, varav i varje fall tvåhar socialdemokratiska regeringar. Såvitt jag förstår har de inga fascistoidainslag i sin bedömning som man försöker pådyvla den . Dit hörockså den västeuropeiska gemenskapen, och . Dit hör dessutom-och det är inte minst viktigt - länderna i området, som f. ö. inte har nöjtsig med att rösta genom att avstå utan som fakfiskt har röstat nej till dennaresolution. När man skall bedöma möjligheterna att få FN-resolufionenförverkligad måste man naturligtvis ta hänsyn till att det inte finns någotenda land i detta område som vi nu diskuterar som tror aft FN har möjlighet attförverkliga den här resolutionen. Det är bl. a. det som har väglett den svenskaregeringen. Om inställning till de politiska förhållandenai 18MATS (): Den sista punkten förklarar ingenting i defrågor som jag har ställt. Jag frågade ju varför man ändrade sig . När detgäller detta att länderna i regionen har röstat mot har det ju inteinträffat någon speciell förändring i är. De röstade emot också närSverige röstade för. Om det hade varit vägledande för Sverigesställningstagande, som nu sade, så förklarar det absolut intevarför man har tagit den ställning man har tagit. Det hade möjligenförklarat ett ändrat ställningstagande från svensk sida om debevekelsegrunderna hade varit bestämmande. Det är också en ny syn på FN-polifiken när att vårt politiska ställningstagande till Östra Timors rätt tillsjälvbestämmande är oförändrat och att det som skett i FN är en tekniskröstförändring. Jag tror atf många andra länder uppfatfar det så att detpolitiska uttrycket för hur länder agerar framkommer genom hur man röstar i FN.På den punkten förefaller det föreligga någon sorts ny syn på vad som ärpolitik och vad som är teknik i FN-arbetet. Men detta kanske kan förklaras merai detalj. För mig ärdet också fortfarande svårt att förstå vilka motiv man har för att Om inställning till de politiska förhållandenai gå in ibiståndsorganisationen . säger att man därmed bättre kan fåkontakt med den indonesiska regeringen för att diskutera kanalise-ringen avhumanitär hjälp. Enligt vilka principer går man in i den här typen avorganisafioner när man infe själv ger bistånd? Såvitt jag förstår är vi med ivissa biståndskonsortier, där biståndsgivare samlas för aft diskutera samordningenav sitt bistånd när det gäller länder som är mottagare av svenskt bistånd.Dessa frågor behandlas av u-avdelningen. Om jag har blivit rätt upplyst avriksdagens upplysningstjänsf, så har den här frågan handlagts inomutrikeshandelsavdelningen på för att sedermera behandlas iregeringen. Man hävdade att detta mera var av handelspolitiska skäl, för attinformera svenska företag om möjligheterna att få order i . Men detta stämmer inte heller särskilt väl med detförhållandet att man inte har offentliggjort - varken i ellerutomlands, förutom i förhällande fill - aft man har söktobservaförskap i den här organisationen. Om syftet skulle vara att ge svenskaföretag möjlighet att följa ordergivningen i , varför har man då infeoffentliggjort den här tämligen uppseendeväckande åtgärden? Och om man vill gåutöver kretsen av biståndsländer för att delta i biståndskonsortier vore detändå intressant att få veta efter vilka principer man gör det. I detta fall har man alltså valt ut ett land, dvs.Indonesien. Och hävdar själv att man är mycket hård motståndare motIndonesiens militära ockupation av , men ändå har man gått in i dethär biståndskonsortiet. Att vi driver den här frågan, , beror intepå teologi och är inte försök att skapa motsättningar där egentligen ingafinns. Det är inte så att det bara är vårt parti som har förvånats över densvenska handläggningen av Östra Timor-frågan. Och det är sannerligen inte såatt röstförändringen har uppfattats som teknisk. Pä den indonesiska sidan ikonflikten har man i varje fall inte uppfattat den som teknisk - tvärtom. Därhar man varit mycket glad över det svenska ställningstagandet. Och den andrasidan, FRETILIN, har sannerligen inte heller uppfattat det som en teknisk utansom en politisk förändring av den svenska hållningen .Inte heller andranationer har haft intrycket atf det var en teknisk förändring, utan de haruppfattat det som en politisk markering från svensk sida. Det är vikfigt atf upprätthålla principen omsjälvbestämmande också när det gäller små länder. Det är ingen tillfällighetaft ett land som mycket engagerat stöder rätt tillsjälvbestämmande. är ett land som med avseende på befolkningens storlekbara är hälften så stort som . är ändå ett land som Sverigesamarbetar mycket intensivt med inom ramen för det nordiska samarbetet. Ingenskulle komma på tanken att ifrågasätta rätt att leva fritt och bestämmaöver sina egna angelägenheter. Det här är ett ovanligt klart fall av en grov kränkning avFN-stadgan. FN har ansvaret för avkoloniseringen av de territorier som fidigarehaft kolonialmakfer som överhöghet. I mycket få fall har, gudskelov,avkoloni-seringsuppgiften kommit att lösas som på , dvs, med ett folkmord.Enligt många internationella fidningsuppgifter planerar nu indonesierna aftradera ut gamla byar, dra nya vägar och skapa eft beroende av närdet gäller livsmedelsförsörjning och annan försörjning, så aft andrafolkgrupper kan flytta in i området, Pä det sättet vill man åstadkomma det somden redan i förväg utgått ifrån när man ändrat sin röstningi FN. 19 HANS i (vpk): Jag måste inleda med atf säga: Hörde jagrätt? Sade utrikesministern atf det inte fanns några motsättningar i den härfrågan och att vi därför inte skulle göra ideologi av den? Finns det ingamotsättningar? Vpk, och såvitt jag förstår också socialdemokraterna, ärmotståndare till ockupationen av . Regeringen är likgiltig förockupationen -det har den visat genom sin ändrade inställning och sitthandlande i FN. Det är väl en motsättning så god som någon? säger aft man måste fa hänsyn till depolitiska förutsättningarna för biståndsarbetet. Det svaret gav han ocksåförra gången: Man skall kanalisera biståndet via dem som ockuperar landet. Menskall man ta hänsyn till de politiska förutsättningarna måste man också hakontakter med folkets representanter, . Vilka maktförhållandena är påön är väl ingen hemlighet för ? Det är helt klart att FRETILIN dominerar stora delar avlandsbygden och har en stark folklig förankring. FRETILIN har förankring ocksåhos folk som står utanför de strategiska byarna och svältförsöken men som ocksålider av aft hela strukturen slås sönder, att jordbruket utarmas och naturenförstörs. hänvisade till hur andra länder röstar. Ocksådet hade vi uppe . sade då fill mig: Men, HansPetersson, tänk på aft östeuropeiska länder intagit samma ståndpunkt som vi! Vi har faktiskt förmåga att själva bilda oss enuppfattning i frågan om huruvida en ockupation är rikfig eller infe. Men OlaUllsfen svassar i baken på andra länder och stora intressen. Där finns hanlångt bak i kön. Är den utrikespolifik så profillös? Isjälva verket svassar man väl också bakom dem som helst ser fördjupadeförbindelser med för att kunna sälja fler kanoner. Eller hur, OlaUllsfen? Om inställning till de politiska förhållandenai Det finns säkert motsättningar mellan mig ochmedlemmarna av den kommunistiska riksdagsgruppen i denna fråga liksom deflesta andra. Sedan baranågra ord i all korthet fill . Det är faktiskt infe så ovanligt - och det är inte hellerså konstigt aft den situationen kan uppstå - att man har det mål som en vissFN-resolution vill ge uttryck för gemensamt med den som har lagt framresolutionen men har invändningar mot resolutionens utformning. Därför markerarman denna skillnad genom aft inte stödja resolutionen genom en ja-röst utangenom att Om inställning till de politiska förhållandenai Medden ganska långa erfarenhet som både och jag har av FN-arbetevet vi ju att det förhåller sig på det sättet. Jag uppfattar atf det som egentligen är kvarstående invändning är atf vi borde ha ändrat vårt sätt atf röstatidigare och inte väntat ända fill i är. Pä den punkten är det möjligt atf MatsHellström faktiskt har räft. 21 (): Jag har gett utrikesministern mångamöjligheter atf ge exempel på vad det är som är oanfagbart i resolutionen.Utrikesministern utlovade också atf komma med sådana exempel. Det har han integjort. Han har helt enkelt vägrat atf gå in på hela den diskussion som enligtUD:s egna uttalanden utgjorde hela grunden för ställningstagandet. Icke pånågon enda punkt har kunnat konkretisera vad det är han menar medaft det humanitära elementet har uttunnats eller att det politiska elementethar förstärkts - och det är inte så konstigt, eftersom det i stort sett äridentiska texter. Skillnaden - vad man kan säga är ett mera politiskt element -är att nu gär in och aft man välkomnar detta i FN. Då kvarstår som en rimlig slutsats aft det trots allthandlar om den försiktighet, ovilja och rädsla att stödjadet portugisiska förhandlingsinitiativet. Och det är dubbelmoral, om mansamtidigt hävdar atf man stödjer rätten fill självbestämmande för . Att krypa bakom andra länder är en teknik som oftaförekommit i den här typen av debatter men som inte tidigare använtsig av. Jag beklagar atf han nu gör det. På ett område där den för en brapolitik, nämligen när det gäller södra , har man inte tagit sädanahänsyn. Där far man infe alls hänsyn till att andra västländer, andra nordiskaländer osv. inte för samma politik som . Där är den svenska regeringenoch den svenska i enighet beredd att gå före andra länder. Och det ärutmärkt! Kom då inte i andra utrikespolitiska frågor och kryp bakomandra länder! Det är lika väsenfiigt att kan ha en opinionsbildanderoll i andra delar av världen som när det gäller södra . Och i fråga omÖstra befinner vi oss då i mycket gott sällskap med många länder i dentredje världen som själva varit utsatta för kolonialt förtryck. Slutsatsen av debatten är rimligen atf det är Indonesiensoch inte Östra Timors intressen som varit viktiga för den . bör fortsätta att i FN stödja Östra Timors rättfill självbestämmande. bör fortsätta aft stödja FRETILIN. 22HANS i (vpk): Herr talman! Jag får tackautrikesministern för aft han klargjorde att det är stora skillnader mellan enliberal uppfattning och en kommunistisk i den här frågan. Men försök då infe,som i det tidigare inlägget, aft dölja det med tal om gemensamma uppfattningar! Det äravgrunder, , mellan oss i den här frågan. fladdrar hit och dit som detpassar, i svansen pä andra västländer och på kapitalet. Det kan naturligtvis inte vara annat änsmickrande för mig att det finns avgrunder mellan liberal och kommunistiskuppfattning i frågor som har med demokrati och självbestämmanderätt atf göra. i den här debatten fill kryper inte bakom andra länder. Jag bara påpekar som en upplysning att vi idenna fråga röstar på samma sätt som de nordiska länder som vi i nästan allaviktiga FN-frågor brukar kunna samarbeta med och att vi dessutom röstar på ettsätt som sett ur synvinkel borde vara mer progressivt änhandlandet i länderna i området. Detta är infe att krypa bakom andra länder och söka stödhos dem för sin uppfattning - vår inställning i den här frågan intar visjälvständigt. Men upplysningen kanske var av visst värde för dem som lyssnadepå debatten och möjligen kan få intrycket att var näsfan ensamt blanddemokratier att inta den här ståndpunkten. Om inställning till de politiska förhållandenai 24 (): Vår inställning är självständig, säger herrUllsfen - och hela frågan har ju gällt varför självständigt har bestämtsig för att ändra inställning . På den frågan har inget som helst svargivits under denna debatt. De länder som räknar upp har i är röstatpå i stort sett samma vis . Det är ju som har ändratsig. Vi har fortfarande efter en ganskalång debatt inte fått något svar på frågan varför har ändrat sig. Detär möjligt atf vi fill handelsministern får föra över spörsmålet om detverkligen är för skull har ändrat ståndpunkt. 4 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:238-240till /81:241 fill finansutskottet /81:242 och243 till skatteutskottet /81:244 fill utrikesutskottet /81:245 och 246till försvarsutskottet /81:247-249 till socialförsäkringsutskoftet1980/81:250 fill socialutskottet /81:251 fill civilutskottet1980/81:252-255 fill socialutskottet /81:256-259 fill utbildningsutskottet1980/81:260-268 fill trafikutskottet /81:269-272 till jordbruksutskottet1980/81:273 och 274 till näringsufskottet 1980/81:275-282till arbetsmarknadsutskottet /81:283-287 till civilutskoftef 5 § Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning1980/81:81 6 §Anmäldes och bordlades 1980/81:288 av m. fl.om åtgärder för aft bekämpa arbetslös heten i 1980/81:289av om uppbörden av hundskatt 1980/81:290 av omkommunal informafion fill skattebetalarna 1980/81:291av om beskattning av terrängskotrar 1980/81:292 av m.fl. om tullverkefs insatser mot narkotikasmuggling 1980/81:293 av . om kyrkobokföring och faktisk bosättning 1980/81:294av m. fl. om höjning av skogsvårdsavgiffen 1980/81:295 av ochElver om sänkning av promillegränserna vid trafikonykferhefsbroff 1980/81:296 av m.fl. om kurdernas situation i 1980/81:297 av m. fl.om värdesäkring av pensioner och andra sociala förmåner 1980/81:298av m. fl. om delpensionsförsäkringen, m. m. 1980/81:299 av m.fl. om efableringsbestämmelserna för tandläkare 1980/81:300 a\ ochNils-Olof om beräkningen av pensionsgrundande inkomst 1980/81:301 av . om utvidgning av föräldrabe-greppet inom föräldraförsäkringen 1980/81:302 av m.fl.om viss räft fill sjukpenning vid graviditet 1980/81:303 av om kontrollen av konsumfionsvatten _ 1980/81:304av m.fl. om bidragsförskotten 1980/81:305 av ochRolf om fosterföräldrars rättsliga ställning 1980/81:306 av m.fl. om fler textade TV-program för döva 1980/81:307 av . om TV-program för döva genom teckenspråk 1980/81:308 av omöversyn av bebyggelsen på Malmen i 1980/81:309av och om frånvarorapporte- 1980/81:310av om språkundervisningen i skolan 1980/81:311 av omåterinförande av kristendomsundervisningen i skolan 1980/81:312 av m. fl.om inrättande vid av en forskartjänst i genetisk epidemiologi 1980/81:313 av ochArne om järnvägstrafiken på linjen 1980/81:314 av omtemporärt förbud mot framförande av och släpvagnar 1980/81:315av om vägverkefs organisation 1980/81:316av m.fl. om trafiken pä flygplats 1980/81:317 av ominrättande av eft miljötekniskt applikationslaboratorium i 1980/81:318 av andre vice talmannenThorsten m.fl. om skörde-skadeskydd för åkerbönsodling 1980/81:319 av ochGudrun om användningen av antibiotika i fodret till slaktdjur 1980/81 ;320 av . om alternativa odlingsformer inom jordbruket 1980/81:321 av m.fl. omökat anslag till skogsvärdsstyrelser-na 1980/81:322 av m.fl. omutveckling av alternafiva energikällor 1980/81:323 av m. fl.om översyn av den statliga prospekteringen 1980/81:324 av m. fl.om specialstälsindustrins råjärnsförsörj-ning 1980/81:325av m.fl. om stöd till gruvhanteringen 1980/81:326 av ochMartin om åtgärder mot s. k. svarta företag inom byggnads- ochtransportsektorerna 1980/81:327 av ochförste vice talmannen om medbestämmandet vid tillsättning avchefsbefattningar 1980/81:328 av m. fl.om översyn av stödomrädesindelningen i 1980/81:329av om utlokalisering av 1980/81:330av m.fl. om full lön vid permittering 1980/81:331 av Per ochOskar om viss översyn av lagen om förvärv av hyresfastighet m. m. 1980/81:332 av m. fl.om miljöaspekterna vid användning av olika energikällor 1980/81:333 av omriktlinjer för den ekonomiska politiken, m. m. 1980/81:334av om sänkt marginalskatt 1980/81:335 av ominförande av karensdagar i sjukförsäkringen Nr 61 1980/81:336 av omutbyggnad av vattenkraften, m. m. Fredaaen den /81:337 av om ökade möjligheter filllärlingsutbildning