prot · G409134 · 1980-12-31 00:00:00 — För aft svensk skogsindustri också i fortsättningen skallkunna hävda sig i den internationella konkurrensen är def nödvändigt aftindustrins råvaruförsörjning inte äventyras. Brist på skogsråvara är f. n.svensk skogsindustris största problem, och det har medfört atf skogsindustrinsanläggningar just nu infe kan utnyttjas till sin fulla kapacitet. Brisfen påskogsråvara är också den direkta orsaken till de sfora kriser som finns istora skogsindustriföretag som NCB, , Vänerskog och Munksjö.Sågverksindustrin har gjortstora förluster på grund av råvarubrist. Def har skett i av godakonjunkturer, när sågverksindustrin väl skulle ha behövt konsolidera sig föratt möta kärvare tider. Avverkningsnivån har legat på en nivåpå under den möjliga. Många privatskogs-brukarehar vägrat avverka och åstadkommit industrikriser. Vi socialdemokrater har under en rad av år i riksdagenkrävt åtgärder som skulle leda till en förbättrad virkesförsörjning iskogsindustrin. Men de borgerliga regeringarna och den borgerligariksdagsmajorifeten har varje gång envist avslagit våra förslag. är det viktigt för den framtidavirkesförsörjningen att upprätthålla en hög skogsproduktion. antog 1979 ett långsiktigt skogspolitisktprogram med målsättningen att skogstillväxten skall ligga på 75miljoner skogskubikmeter. Den målsättningen låg i linje med skogsufredningenshuvudalternativ. Men det förelåg väsenfliga skillnader i beslut ochskogsutredningens förslag. förutsättningar byggde på en ökadskogsvård, ökad skogsdikning, ökad gödsling m. m. Sammanfattningsvis kan sägasatt och utredningen lade fast samma målsättning, medan intevar beredd atf förorda de medel som är nödvändiga för aff nå målet. F. n. föreligger en rad faktorer som hämmar tillväxten ivåra skogar. Eftersläpningen är stor när det gäller återväxfåtgärderna. Enligtskogsstyrelsens återväxttaxeringar är det av självföryngringarnaoch av åferväxtplanteringarna som inte fyller skogsvårdslagens krav på enfillfredsställande återväxt. Eftersläpningen av ungskogsröjningar är stor varförröjningsarealen borde fördubblas. Föryngringsytornas tillväxt hämmas avsnytbaggens härjningar på grund av DDT-förbudef. Def är inte att förvänta attDDT återkommer i skogsbruket. Därför måste andra åtgärder till för att kommatill rätta med detta problem. Andra lösningar börjar också skönjas. Värdefulla skogsbestånd har drabbats av insektshärjningarsom en följd av sformfällningar och en dålig virkesvård. Den virkesproducerandetillväxten hämmas på grund av det temporära förbudet för användande av kemiskabekämpningsmedel, vilket skapar oklarheter för framtiden. Denna fråga bordesnarast lösas. Oavsett utgången borde elt beslut snabbt fattas, så atfskogsbruket vet vad det har aff rätta sig efter. Som läget nu är blir storaarealer oåtgärdade i avvaktan på statsmakternas slutgiltiga beslut. Frågan har utretts och remi.ssbehandlats. Regeringen harbara att bestämma sig och förelägga förslag i frågan. Men av någonanledning har regeringen och jordbruksministern förlängt det temporära förbudetytterligare . Jag skulle ha ställt en fråga till jordbruksministern, omhan hade varit närvarande, men tyvärr blir det alltmera ovanligt att man serregeringens representanter här i . Deras närvaro i kammaren ärnaturligtvis särskilt önskvärd när vi diskuterar budgetfrågorna. Skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. Skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. aff vetaanledningen till att förslag till beslut inte kunde föreläggas redani vår. Varför dröjer beslutet? Jag hoppas aff någon annanföreträdare för de borgerliga kan ge oss svaret på den frågan. för skogsbrukethar rätt atf få veta vad det har att rätta sig efter . Som jag påpekat föreligger en rad brister som måsteåtgärdas, för atf vi skall uppnå fastlagda mål, aff för framfidenuppnå en skogsproduktion av . Det är denna sammanfattning avskogsindustrins och skogsbrukets problem som motiverar de reservafioner som visocialdemokrater i jordbruksutskottet har fogat till utskottets betänkande1980/ 81:25. Betänkandet har förelagts kammaren med anledning avregeringens proposition om skogsvårdsstyrelsernas organisation och de frånbudgetpropositionen uppskjutna anslagsfrågorna. När det gällerskogsvårdsstyrelsernas organisation har utskottet enhälligt tillstyrktproposifionen, men sedan är det sämre ställt med enigheten. Vi har med anledning av främst den socialdemokratiskapartimotionen funnit anledning att reservera oss på en rad punkter. Utöver demotiveringar som återfinns i reservationerna till utskottsbetänkandet vill jagframföra ytterligare några. För att leva upp till de krav som ställs i skogsvårdslagenoch för atf höja virkesproduktionen är det viktigt att skogsvårdssfyrelserna fårtillräckliga resurser. Vi har därför föreslagit att antalet fjänstgöringsdagarhöjs med 10 000. Utöver vad jag inledningsvis framfört om skogsbrukets problemmotiveras detta bl. a. av behovet av avveckling av stora arealer restskogar. Visäger att det är särskilt nödvändigt att antalet tjänstgöringsdagar prioriterasi områden med akut virkesbrisf och i inland. Därigenom skapasvärdefulla arbetstillfällen. har fattat en rad beslut sominneburit ökade arbetsuppgifter för skogsvårdsstyrelserna, bl. a. skärpningenav skogsvårdslagen, utan att skogsvårdssfyrelserna erhållit ytterligareresurser. Genom atf domänverkets och kyrkans marker enligt beslutet numerasorterar under skogsvårdslagen har av skogsmarken kommit attsortera under lagen. Det är infe rimligt att ålägga skogsvårdsstyrelserna nyaarbetsuppgifter och inte ge dem resurser härför. Resultatet blir då sämreskogsvård och minskad skogsproduktion. När det gäller förslaget om bidrag fill fullständigaåterväxfåtgärder i inland har regeringen föreslagit att dessa endastskall utgå fill enskilda personer. Vi har i vår prövning funnit det angelägetatt bidraget utgår till alla ägarkategorier. Vi finner detta nödvändigt för attfå full omfattning på avvecklingen av restskogar och höja skogsproduktionen.Med anledning därav föreslår vi en uppräkning av anslaget med 10 milj. kr. I propositionen föreslås införandet av eff klenvirkesstöd.Vi finner' det välbetänkt och tillstyrker förslaget, men vi föreslår ätt stödetendast skall utgå för virke som levereras till skogsindustrin. Om detta stödskulle utgå för virke somkan användas till energived, ökas ytterligare konkurrensen mellan indusfrivedoch energived fill indusfrivedens nackdel. Dessutom har skogsägarna redan enskattemässig förmån genom att vedbrand från egen fasfighet inte beskattas somnaturaförmån. Det skulle därför vara orimligt, om sådant virke dessutomsubventionerades av staten. Vi upprepar vårt krav på obligatoriska skogsbruksplaner.Ärendet har debatterats i kammaren vid upprepade tillfällen. Jag har ingentingnytt att tillföra den debatten. Nytt är däremot vårt förslag om en lagstadgadrätt för skogsvårdsstyrelserna aft gentemot försumliga skogsägare ställaföreläggande om genomförande av i planen upptagna åtgärder. Det är heltsjälvklart att en skogsbruksplan i sig inte åstadkommer någon förbättradskogsvård, om den inte följs. Om det i planen upptas angelägna åtgärder, bördet därför finnas möjlighet för myndigheten att föreskriva aft åtgärden skallutföras inom . Det ger den enskilde skogsägaren möjlighet attplanera både och i rum med hänsyn till virkespriser osv., så åtgärden kaninte anses inkräkta på dennes frihet på annat sätt än att han åläggs aff skötasin skog. En sådan lagstiftning kan ersätta den beredskapslagstiftningom avverkning som vi länge begärt och som vi nu återigen föreslår. Vi villockså höja anslaget till översiktliga skogsinventeringar. Vi föreslår vidare att det av regeringen föreslagnaanslaget avseende bidrag till skogsodling efter avverkning av lågproducerandebestånd räknas upp med 10 milj. kr. Vi upprepar vårt förslag om aft regeringen tar initiafivtill aff tillsammans med virkesmarknadens parter utreda förutsättningarna förlångsiktiga virkespris- och leveransavtal. Sådana avtal skulle verksamt kunnabidra till en jämnare virkesförsörjning genom att man undviker spekulation ivirkespriser. Sådan spekulation leder till sfora variationer i avverkningarna,vilket i sin tur förrycker all planering. Alla parter skulle vinna på en sådanordning. Det är i högsta grad märkligt aft borgerligheten så envist avvisardetta förslag. Def bör inte vara omöjligt att åstadkomma sådana avtal, och ettförsök måste vara värt priset. Ett annat av våra förslag gäller atf regeringen skallvidta sådana åtgärder aft lantmäteriets insatser för en förbättrad ägostrukturintensifieras. Det är allmänt bekant atf den splittrade ägostrukturen i def svenskajordbruket utgör ett allvarligt hinder för ett effektivt skogsbruk. Men ävendetta vällovliga förslag avvisas av utskotfsmajoriteten. Vi föreslår också att anslaget fill byggande avskogsbilvägar höjs. Anslaget har fått vidkännas enminskning. Det är mycket märkligt. Vill man åstadkomma en ökad avverkning ochökade skogsvårdsåtgärder, är fillkomsten av skogsbilvägar en nödvändighet. Viförordar därför en uppräkning av anslaget, varvid vi återigen prioriterarNorrlands inland. Skälen härför är som tidigare behovet av sysselsättning ochökad skogsproduktion. Förslaget avvisas av den borgerliga majoriteten. Som enytterligare åtgärd föreslår vi att anslaget för bidrag till skogsdikning räknasupp från 8 fill 15 milj. kr. Det härär, herr talman, förslag till en lång rad åtgärder som är ägnade atf Skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. Skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. tryggaindustrins råvaruförsörjning och höja skogsproduktionen. En del av dem kostarvisserligen pengar, men det måste i ett skede av ekonomisk kris vara angelägetatf göra sädana investeringar som snabbt kan ge återbäring och förbättra vårbytesbalans. Qm vi kunde åstadkomma en virkesförsörjning som ledde till attskogsindustrin kunde utnyttja sin kapacitet till fullo, skulle vi kunnaförbättra vår bytesbalans med . Dessutom gerförslagen en omedelbar sysselsättningseffekt, då främst i sysselsättningssvagaregioner. Det är därför märkligt att förslagen så konsekvent avvisas av denborgerliga majoriteten. När jag lyssnade på industriminister i debatten omNCB undslapp mig ett hoppsan. Han utlovade att regeringen skulle starta envirkesförsörj-ningskampanj och prioritera skogsbilvägsbyggandef. Men hurstämmer detta med verkligheten? Regeringen och de borgerliga partierna avvisarkonsekvent varje förslag från oss som skulle leda till ökade avverkningar.Dessutom drar de ner på anslagen fill skogsbilvägsbyggandef somindustriminister säger att han vill prioritera skogsbilvägarna. Förstådet, den som kan. Jag gör det inte. De borgerliga kan nu hjälpaindustriministern genom aft rösta med våra reservationer. Då får hansutfästelser större trovärdighet. Med deffa, herr talman, ber jag aft få yrka bifall tillreservafionerna 1-5 och reservafion 7 vid jordbruksutskottets betänkande 25. 104HANS (): Några ord om skogsbrukets planfförsörjning,där jag avgivit en motion 2050, föranledd av aft enligt min mening gränsenmellan myndighetsfunktion och dess kommersiella verksamhet intedragits upp med önskvärd klarhet. Så olika uppgifter hos en och samma statligamyndighet är över huvud taget inte lämpligt, även om det måste erkännas atf ettavsteg från en sådan princip ibland kan vara fill fördel för det hela; i såfall krävs emellerfid just den tydliga gräns som jag nämnde men som jaginfe tycker är tillfredsställande markerad. Statskontoret har uppmärksammat den här saken ochföreslagit att imporilicensgivningen för plantmaferial rent organisatorisktskall hållas isär från annan verksamhet. Def bör-fortfarande enligtstatskontoret-inte vara samma tjänstemän som för egen huvudmans och andraimportörers del beviljar licenser för import av planfor som debedriver affärer med samma plantor. Dettaär någonting som förekommer , men det är intenågot nytt. Vi har exempel på sammanblandning av myndighets dubblafunktioner pä ett ur rättssäkerhetssynpunkt ytterst betänkligt sätt. Jag skallinte gå in närmare på den saken här, utan vill bara beklaga att infe proposidonsför-fattarentagit hänsyn till statskontorets åsikt när man nu i samband med ny författninghaft tillfälle därtill. Men eftersom det dels inte ankommer på atffatta ett formligt beslut i den här frågan, dels utskottet i sin skrivning getten klar fingervisning om utformningen av verksamhet beträffandeplanfförsörjningen, har jag inget annat yrkande än om bifalltill utskottets förslag. Tillåt mig aft gå in på en annan del av den här saken!Planfförsörjningen har varit regionalt ordnad. Varjeskogsvårdsstyrelse har skaffat sitt plantmaferial där def bäst passat den. Atfdetta inte varit till nackdel illustreras infe minst av förhållandena i mitteget hemlän , där mer än hälften av plantorna kommit från en privatSkåneplantskola. är trots ogynnsamma nederbördsförhållanden eff avde län som ligger bäst till i återväxftaxeringen. Den nu föreslagna centraliseringen inger därför oro, intebara med tanke på hur hårt olika kalamiteter kan slå i ett sådant material,ulan också i vad avser de privata plantskolorna. Vad skall det bli av dem? Denämns inte med ett ord i propositionen. Skall detta anses bero på ettförbiseende, eller är det förebud till ett nära förestående statligt monopol påplantförsörjningsverk-samheten? Så fill sist eff påpekande. Enligt propositionen skallskogsvårdsstyrelsena i förhållande till få samma ställning somlanfsbruksnämnderna i förhållande till lantbruksstyrelsen - men denna är juinte huvudman för kommersiell verksamhet i konkurrens med andra i sammabransch, och eftersom man inte heller talat om i proposifionen, hur man tänkersig att nå den jämställdheten, skall vi nog hålla den utanför debatten sålänge. vårdsstyrelsernas organisation, m. m. 105PER (vpk): I jordbruksutskottets betänkande 25 behandlasskogsvårds-styrelsernas organisation och ett flertal anslagsfrågor. Vpk har härtvå motioner, en från allmänna motionstiden och en med anledning av proposition136. Motionen från den allmänna motionstiden är vi beredda att släppa eftersomden blev inaktuell när proposifion 136 lades fram. Man hade där gjort vissaomdisponeringar i anslagen i förhållande till budgetpropositionen. Det är påtalat, också här i , attstora brister råder på skogsvårdens område. Dessa borde föranleda att man görkrafttag för att komma till rätta med problemen. Här har skogsvårdsstyrelsernaen viktig uppgift att fylla. Skogsvårdssfyrelsen skall tillse atfskogsvårdslagen efterföljs. , när den nya skogsvårdslagen tillkom, fickman väsentligt utökade uppgifter. Statens och kyrkans skogar, som före detta årstått utanför skogsvårdssfyrelsens tillsyn, är underordnadedensamma. Det betydde en 25-procentig utökning av ansvarsområdet. Trots dettafick man en mindre nedskärning av anslaget. föreslås en mindrehöjning, men detta är inte tillräckligt. Enligt bedömning kommer de knapparesurserna att innebära fritt fram för lagbrott i skogsvärden. är det intebara tillsynen som blir lidande, utan också mycket viktiga uppgifter som informationoch rådgivning. Man befarar också från skögsvårdsstyrelsernas sida att man kantvingas avstå från andra anslag, bl. a. när det gäller beredskapsarbeten, omman tvingas skära ner antalet tjänstemän och arbetsledare. Def kommer också attbli problem med att fördela och administrera de olika bidrag som utgår förskogsvårdande åtgärder. Skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. Man kommer enligt skogsvårdssfyrelserna att tvingas skäraner personalstyrkan. Aff detta kommer aff drabba skogsvården är ganska klart,och risk finns bl. a. att skogsvärdslagen på det sättet kommer atf urholkas ochbli en lag som def är i det närmaste riskfritt alt bryta emot. Vi kan inte godta en sådan utveckling och tillämpning avden nya skogsvårdslagen, och därför kräver vi aff anslaget höjs utöver vadregeringen föreslagit. Med defanförda yrkar jag bifall till motionen 2046. 106FILIP (): I detta utskottsbetänkande behandlasskogsvårdsstyrelsernas förändrade organisation. Dess bättre har vi inte någradelade meningar på den punkten, utan har ett fullständigt enigt utskott. Jagskulle också vilja säga atf även när def gäller skögsvårdsstyrelsernasinriktning och arbete är det självklart atf vi är överens om det arbete somskall utföras till gagn för skogsvården och för en så hög skogsproduktion somvi kan åstadkomma. När det gäller skogsvårdsstyrelsernas verksamhet ochanslagen till dem kan man dock notera att vi haft något delade meningar, ävenom jag anser att meningsskiljakfigheterna inte är så sfora som göra gällande. Från socialdemokraternas sida har mari dock varitfrikostigare när det gäller aff fördela medlen. Jag skall senare återkomma fillmedelsanvisningen. Jag vill ändå notera att det inte är fråga om en minskningav anslagen till myndighetsuppgifterna och till skogsvården. Tvärtom är detfråga om en höjning med med speciell inriktning på de skogsvårdandeinsatserna. Det råder inget tvivel om att det är angeläget med stödtill skogsvårdsinsatser i inland. Det har också anvisats 35 milj.kr. Departementschefen har sagt ifrån aff dessa medel endastbör disponeras för anslag till enskilda personer. Anledningen är att man menaratt såväl domänverket som bolagen, vilka ju är mycket sfora skogsinnehavare,främst domänverket i inlandet, har möjlighet atf omfördela överskott frånområden med bättre växtkraft och skogsproduktion. De kan följaktligen fa avöverskott från sådana områden för att utfylla den brist som förehgger i deninre zonen. Från socialdemokratiskt håll har man sagt aft bidragetskall fördelas till alla skogsägarkategorier. Jag vill bestämt säga aft detknappast kan vara till fördel för skogsvården. Skulle man leva upp tillinnehållet och innebörden i socialdemokraternas förslag, skulle man självfalletha anvisat ett mycket större belopp än vad det nu är fråga om. Beräkningar hargjorts som visar, att om anslag skulle utgå till alla ägarkategorier förskogsvårdande insatser i inland, skulle höjningen behöva vara infe 10miljoner utan 100 milj. kr. Eftersom det då skulle föreligga en betydande bristpå medel, finge man troligen räkna med atf skogsägare väntade med skogsvårdandeinsatser till dess de kom i tur att få anslag. Detta kan rimligen inte vara vadman tänkt sig med dessa insatser. Klenvirkesstödet är ett gammalt krav från centerpartietssida, och har det lämnats ett betydande anslag. Vi tror att det ursamhällsekonomisk synpunkt är utomordentligt väsentligt att man kan ta reda pådel virke som annars har fått ligga och ruttna ned i de fall däskogsvårdsinsatser ej gjorts. är bränslesituationen sådan - framför allt pågrund av oljeprisernas inverkan - att det ger ett bättre utbyteatt använda lämplig industrived som brännved. Mot den bakgrunden kan det förskogsvården och för tillgodoseendet av industrins behov rimligen inte varagagneligt att göra gällande att klenvirkesstödet endast skall utgå för detvirke som saluförs till industrin. Det skulle nämligen i vissa fall leda tillaft klenvirket över huvud taget inte skulle komma till användning, utan manskulle i stället använda virke lämpligt fill industrived som brännved. Skall vi se samhällsekonomiskt och indusfriekonomiskt pådessa frågor, måste def följaktligen vara riktigare atf ge ett klenvirkesstödtill alla dem som far reda på och använder sig av klenvirket. Det är, ju ocksåen förutsättning för att stödet skall utgå. Jag har svårt att förståkonsekvensen i socialdemokraternas förslag på detta område. När det sedan gäller avvecklingen av de s. k. 5;3-skogarna,som framför allt finns i inland, är det självfallet en angelägenuppgift aft söka åstadkomma ett så stort utnyttjande av dessa som man överhuvud taget rimligen kan tänka sig. Men jag tror inte att man kan åstadkommadetta med de billiga medel som man från socialdemokrafisk sida har tänkt sig.Och jag har en känsla av att den nu sittande virkesförsörjningsutredningen, somganska snart skall lägga fram ett förslag på detta område, kommer alt behandla5:3-skogarna. Utredningen kommer säkerligen också att föreslå betydligt mermedel och anvisa vägar för ett betydligt bättre utnyttjande av dessa skogar föratt vi därmed på ett bättre sätt skall kunna fillgodose industrins behov. När del gäller skogsbilvägarna hade faktiskt, SvenLindberg, industriminister redovisning tidigare sin grund ien planläggning som f. n. pågår inom regeringen. Regeringen har för avsikt attlägga fram ell förslag som innebär en betydande ökning av medelsanvisningentill skogsbilvägar. Sammantaget kan jag konstatera atf man frånsocialdemokraternas sida till skogsvårdsåtgärder vill anvisa 34,5 miljonerutöver vad som har föreslagits i proposifionen. Det är självklart attskogsvårdande åtgärder är angelägna, och summan skulle ha varit betydligtstörre, om man bara hade fått önska. Det mest bekymmersamma för mig är dock defsätt på vilket socialdemokraterna har för avsikt aft få fram dessa medel. Deanvisar som enda utvägen ytterligare höjning av skogsvårdsavgifterna. 'Tidigarei dag har kammaren f. ö. behandlat ett socialdemokratiskt förslag om en höjningav skogsvårdsavgiften till . har vi haft en skogsvårdsavgift på0,9 %o. har sedan beslutat om en höjning till 3 %o och senast omytterligare en fördubbling fill . Denna höjning var betingad av en strävanefter åtgärder för att stimulera ett visst ytterligare tillskott av virke tillindustrin. Jag skall gärna erkänna att jag inte alls var begeistrad i en sådantyp av Skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. Skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. stimulansför att få fram industrivirke. Det innebär nämligen definitivt att de som ialla tider har skött sina skogar och avverkat i takt med tillväxten nu skallbetala ut pengar för atf de som inte har skött avverkningarna tidigare möjligenskall kunna förmås aff avverka. Skulle def bli så som socialdemokraterna vill göragällande och som de hade för avsikt aft besluta om , dvs. att höjaskogsvårdsavgiften till , skulle det innebära att det på vissa ochsäkerligen betydande skogsarealer blev en så pass hög skogsvårdsavgift atf defrot netto som kan utverkas på de här skogarna vid en avverkning knappast räckertill. Den ökning som redan har beslutats - vi får hoppas att de sista 0,3procenten är temporära - i kombinadon med det ökade taxeringsvärdet harinneburit höjningar av skogsvårdsavgiften med i medeltal ca 2 . Jag skullenästan tro aft socialdemokraterna över huvud taget inte har övervägt vad detverkligen är fråga om. Def kan rimligen inte vara ett skogsvårdsintresse päsikt aft ha en skogsvårdsavgift av den storleksordningen. Socialdemokraterna har i övrigt tagit uppsitt gamla förslag om en beredskapslagsfiffning på skogsområdet beträffandeavverknings-plikt. Jag är inte övertygad om att den nu sittandevirkesförsörjningsutredningen anser att det finns särskilt mycket att hämtamed den typen av lagsfiftning. Sedan har socialdemokraterna, med hjälp av ,också föreslagit en särskild utredning. Det är väl frågan om inte detta kanbetecknas som nära nog en olyckshändelse i arbetet. Vi har en ny skogsvårdslag,som ännu inte har verkat i fullt . Vi har dessutom envirkesförsörjningsutredning, som också har arbetat och som rätt snart kommermed sitt slutbetänkande. Aff då börja tala om ytterligare en utredning kan välinte vara någonfing som gagnar skogsvården . Vi vet alla att en förändringav skogsvårdslagsdftningen av den typ man har föreslagit måste ha en viss tidpå sigför att kunna ge resultat. Mot den bakgrunden kan det inte vara rimligtaff redan nu fa upp frågan om ytterligare en utredning. På denna punkt har berikat deffautskottsbetänkande med en reservation - möjligen därför atf de på något sättvill profilera sig. De pratar om eff nytt skogsvårdsprogram, som skulle varamycket livgivande för skogstillväxt och skogsvård i detta land. Jag har svårtatt se att man kan åstadkomma detta. har i alla fall inte anvisatnågra som helst medel för hur detta skall kunna ske.