prot · G40965 · 1980-12-31 00:00:00 — Min ena fråga var om medhjälpande personal med speciellkunskap om barn då medföljer. Den andra frågan gällde tolkhjälp. För invandrare är detsynnerligen nödvändigt att det alltid finns tolk med och att denna upplevs somopartisk. Det måste för den enskilde kännas riktigt ur rättssäkerhetssynpunkt.Även om man lärt sig det främmande språket är det vikfigt med tolkhjälp, delvisdärför atf situationen kan vara upprörd och man kanske inte rikfigt förstår vaddet är fräga om. Även om man försfår det främmande språket, kanske man i densituationen inte behärskar det tillräckligt väl för atf kunna uttala sinatankar eller sina frågor om vad det gäller. Därför är det ett oeftergivligtkrav atf en tolk medföljer vid alla hämtningstillfällen av detta slag. är ju eft föregångsland i invandrarfrågor, och vivill göra vårt bästa för att hjälpa människor frän andra länder och kulturer.Men det är då viktigt atf vi ömsesidigt förstår varandra. De principer som nämnertycker också jag bör vara vägledande vid hanteringen av sädana här fall. Lät mig sedan bara säga att frågan om vilka personer somskall vara närvarande måste bli föremål för bedömning i de konkreta fallen. 6§ Svar på fråga 1980/81:203 om miljöskyddet vid planerad anläggning förkonvertering av miljöfarligt avfall 20Jordbruksministern : Herr talman! Per har frågat migom regeringen är beredd att på ett avgörande sätt skärpa de ursprungligamiljökraven för en avfallsanläggning i och medverka till atf alltgörs som kan göras för atf eliminera miljöstörningar, om regeringen, trotsmotstånd från berörd befolkning, ändå beslutar att förlägga anläggningdit. Svaret på frågan är ja. Regeringen har i årfastställt koncessionsnämndens beslut atf ge tillstånd till enbehandlingsanläggning för miljöfarligt avfall i . Regeringen harsamtidigt uppställt mycket långtgående miljöskyddskrav som i flera avseendeninnebär en avsevärd skärpning av det ursprungliga tillståndsbeslufef. I alltväsentligt fillgodoses krav och även de krav som Kumla ochHallsbergs kommuner ställt för det fall att anläggningen skulle komma aftförläggas till Norrtorp. 21PER (vpk): Jag tackar jordbruksministern för svaret. som gått sedan jag lämnade in min fråga tilljordbruksministern och tills jag nu fått svar har ju regeringen hunnit fattabeslut i lokaliseringsfrågan. Därmed har möjligheterna att påverkalokaliseringen prakfiskt taget upphört. Lokaliseringen av anläggninghar, som jag ser det, kommit i ett läge liknande det som är fallet medutbyggnaden av Sölvbackaströmmarna. Det föreligger ett beslut frän regeringen,som är högsta och sista instans. Mycket starka skäl och opinioner måste tillför atf ändra genomförandet av detta regeringsbeslut. har det uppstått en kraftig lokal opinion motlokalisering av anläggningen till Norrforp. Den opinionen har efter regeringensbeslut tagit sig drastiska former. Statsministern besökte , ochhan fick dä ett mottagande som han väl knappast hade väntat sig. Han möttes avca 500 SAKAB-motståndare, som fällde föraktfulla omdömen i rena upploppsstämningen.Hårt vinklade paroller syntes på plakaten, sädana som: "detgiftgröna ", "Nej till och ", "Vivill också kunna ha fär" och frän barn parollen . Också jag tycker att det är hårt vinkladeparoller, men de speglar närmast en desperat ortsbefolknings tankegångar.Desperationen har också tagit sig uttryck i aft bönderna i området kört framtill område och demonstrativt spärrat infarten med sina traktorer. Jordbruksministern måste väl ändå medge aft när sädanasaker kan hända måste något ha gått snett i den behandling SAKAB-frågantidigare fått. Hade frågan skötts riktigt, sä borde ett lokaliseringsbeslut havarit åtminstone accepterat av lokalbefolkningen. Jag hör till dem som menat att vi skall ställa sä högamiljökrav på industrin att också inlandslokalisering kan bli möjlig. Det harjag ansett också om . Men gär det inte atf övertygande bevisa atf eninlandslokalisering är möjlig i fallet , bör regeringen omprövalokaliseringen till Norrtorp. Jag villställa ett par följdfrågor till jordbruksministern: Är regeringsbeslutet oåterkalleligt,vilka fakta som än kan framkomma i den fortsatta dialog med lokalbefolkningensom statsministern utlovade vid sitt besök ? Om regeringen anser sig ha rätt,hur skall den nu uppkomna misstron hos lokalbefolkningen kunna undanröjas? Om miljöskyddet vid planerad anläggning för konverteringav miljöfarligt avfall Jag vill bara erinra om atf det av herrIsraelssons fråga inte framgår att på något sätt är motståndaretill en lokalisering till Norrtorp. Tvärtom har han frågat om regeringen varberedd att skärpa koncessionsnämndens krav. , när beslutet är fattat, ärherr kritisk. Det är naturligtvis rätt atf ändrauppfattning. SAKAB-anläggningen som sådan har utretts under fleraår. Många olika lokaliseringsalfernafiv har prövats. Inget har ur de synpunkterman haft Om miljöskyddet vid planerad anläggning för konverteringav miljöfarligt avfall att prövaframstått som bättre än det beslut som regeringen nu har fattat. Med de alldelesbestämda skärpningar som innefattas i beslutet tror jag att vi slutligen harkommit pä rätt plats. Det är min uppfattning att den opinion som herrIsraelsson sä målande beskrivit skall kunna lugnas när vi får föra de samtalsom behövs för att sakfrågorna skall kunna behandlas på rätt sätt. 23 PER (vpk); Jordbruksministern säger aft det av min frågainte framgår atf jag är motståndare till anläggningen i . Det gör detinte. Jag är heller inte motståndare om en sådan anläggning motsvarartillräckligt höga miljökrav, så att en inlandslokalisering kan accepteras ävenav lokalbefolkningen och om man inför sakkunniga med olika meningar klart kanvisa att sä är fallet. SAKAB-frågan speglar en upprörd debatt som liknar den somvi hade om kärnkraften. Människorna är oroade. Jag tycker atf man i detta fall,liksom vi gjorde när det gällde kärnkraften, skall ta människornas oro påallvar. Vid statsministerns besök utlovades att man skulle ha enutförlig debatt, t.o.m. pä ministernivå, inför lokalbefolkningen för aft redaut dessa frågor. Jag hoppas aft en sådan debatt kommer fill stånd. Som framgår av pressen har man också lovat att det skallkunna bildas en samrådsgrupp i området, som skall ta upp dessa frågor med denlokala opinionen. Det tycker jag också är bra. Det vore också bra om jordbruksministerni dag kunde redogöra för hur det ligger till med den saken. Sedan vill jag hänvisa till att ett förslag till en nymiljövårdslag f. n. är föremål för lagrådsremiss. I det lagförslaget sägs skall samråda med lokalbefolkningen, innan eft sådant företag som SAKABkommer till stånd, och att den som skall driva företaget är ansvarig för att ensådan överläggning sker, så aft lokalbefolkningen får möjlighet atf ge sina synpunkteroch få den information som man vill ha. Jag skulle vilja att jordbruksministernklarar ut dessa frågor. Svaret pä den första frågan om enöverläggning med lokalbefolkningen blir ja. Tid är utsatt för ett sådantsammanträffande. När det gäller det samrådskrav som framförts vill jag pådet livligaste tillstyrka det. Såvitt jag förstått har sagtdetsamma, nämligen att det är mycket lämpligt att man nu tillsätter ensamrådsgrupp för översyn och för atf ge möjlighet att följa arbetet med den häranläggningen. Jag hoppas att en sådan grupp kommer till stånd och att den skallfå företrädare för kommunen samt för politiska och ideella organisationer. Med tanke på dessa åtgärder som vi nu vidtar hoppas jagfortfarande atf vi skall kunna stilla den oro som förekommer. Jag skulle mycketuppskatta om Per ville medverka härvidlag; det skulle vara bra urmånga synpunkter. Jag hoppas att vi ändå är överens om att skall vi få den godamiljö som vi så ofta talar om, är vi tvungna atf också skaffa anläggningar somkan förstöra det farliga avfallet - det skulle annars förstöra miljön. 25PER (vpk): Att vi behöver ha en sådan här anläggning harvi klarat ut i två tidigare interpellationsdebatter, så därvidlag är viöverens. Men vilka miljökrav som skall ställas är vi kanske intehelt överens om. Det bör vi kunna klara ut i en debatt, helst med företrädareför olika meningar hos sakkunniga, bl. a. forskare. Jag är för min del bereddaft medverka om det blir en debatt om de här frågorna i det aktuella området -eller t. ex. i . Jag vill emellertid också redan nu säga att om demiljökrav som kan ställas inte uppfylls med tillgänglig teknik, så kommervi att vara kritiska. Vi är medvetna om aft det blir mycket svårt aft överhuvud taget övertyga en del människor som rent känslomässigt tar ställning filldessa frågor. Det är precis lika svårt som om man skulle försöka övertygamänniskor om att vi bör förlägga ett kärnkraftverk någonstans. Den här debattenhar gått in i ett skede som liknar vad vi upplevde då - när det gällde förläggningav kärnkraftverk. Människor är rädda och oroliga, och jag tycker att bådejordbruksministern och jag skall ta den oron på allvar. Men vi skall ocksåbygga på fakta när vi för den här debatten och försöka att övertygande visa attdet gär att klara denna fråga. Och det är regeringen som har ansvaret för attvisa att det kan ske på ett ofarligt sätt. Om miljöskyddet vid planerad anläggning för konverteringav miljöfarligt avfall Jag tar den här oron pä allvar i allra högstagrad. Men jag vill be och andra om hjälp med att fala om aftdet infe är fråga om samma storheter om man jämför ett kärnkraftverk och endestruktionsan-läggning för miljöfarligt avfall. Vad vi gör i den sistnämndaanläggningen är bara att vi förstör de kemiska medel som redan har använts iindustriprocesser. Det är en väsentlig skillnad, och jag vill alltså be herrIsraelsson och andra om hjälp med att tala om det för alla oroliga människor. 27 PER (vpk); Jag vill sluta med atf säga att jag själv harjobbat inom miljöfarlig kemisk industri och därför har en viss praktiskerfarenhet. Mot den bakgrunden har jag skrivit artiklar i lokalpressen om denhär frågan, där jag har tagit ställning ungefär på det sätt som jag här harredovisat. Jag tror aft det skall gå att ordna frågan, och jag tror aft om manmobiliserar all modern teknik skall det möjligen kunna gä med en inlandslokalisering. Men redan det ställningstagandethar jag fått kritik för, och vi måste nu gemensamt klara ut följande: Kan vi hainlandslokalisering? Vilka miljökrav kan vi ställa? Detta bör vi redovisa införbefolkningen - med medverkan av sakkunniga. 28Jordbruksministern ; Herr falman! Med hänsyn filide väsentligtskärpta krav som vi nu har ställt på anläggningen menar vi att man kan hainlandslokalisering. Om vidareförädling av slig från SS AB.s gruvor iGrängesberg 7 §Svar på fråga 1980/81:206 om vidareförädling av slig från gruvor iGrängesberg har frågat mig om jag ärvillig aft medverka till atf en anläggning för tillverkning av höganrikad sliguppförs. Jag noterar med fillfredsställelse att ett omfattandearbete pågår inom för att säkra överlevnaden för bolagetsgruvor. Enligt vad jag har erfarit från pågår det som ett led i dettaarbete försök med tillverkning av höganrikad slig. Fullskaleförsök med dennaprodukt pågår f. n. i och i vissa utländska verk. Först under hösten1981 kommer en utvärdering av fullskaleförsöken att ske. Då blir det aktuelltför att ta ställning till en eventuell investering i en tillbyggnad förhärdning. 30MARGARETA (): Jag ber atf få tacka industriministern försvaret på min fråga, men jag hade hoppats atf industriministern i sitt svarmera skulle ha preciserat sin inställning till de försök som redan gjorts ochdärmed ha klargjort sin inställning fill gruvors framtid. Jag har ställt min fräga till industriministern i avsiktatt få industriministerns syn på möjligheterna aft investera i envidareförädling av malmen i . Utvecklingsarbetet är redan gjort, ochdet återstår nu aft implementera metoden. Enligt uppgift är åferbefalningsfidenför projektkostnaderna två till fyra är, som i dagens läge borde ansesacceptabel. Den metod för framställning av mikropellets som utarbetats iGrängesberg har vid provkörning i visat sig medföra en väsentligproduktivitetsökning på sinterbandef. Granulerna häller även för omlastningoch transport, vilket är betydelsefullt för exporten. Och för atf kunna upprätthållaen lönsam brytningsvolym måste exporten utökas. Såsom jag fidigare framfört kan redan gjorda investeringari det s. k. komma till användning, dock med komplettering av enhärdningsanläggning. Vidareförädlingen av malmen är av avgörande betydelse förbåde företaget och samhället. Samhället står och faller med gruvföretaget.När bildades antogs en strukturplan som visade atf de stora förändringar igruv- och stälhanteringen som var nödvändiga skulle få omfattandesamhällsekonomiska konsekvenser. Industriministern uppdrog dä ätgeneraldirektören att utarbeta förslag om åtgärder för attmildra de samhällsekonomiska konsekvenserna. Han föreslog bl. a. ett statligtrekonstruktionslån pä 50 milj. kr. , dä det nya sinferbandverketi skulle vara utbyggt. vet vi atf något nytt sinterbandverk iOxelösund infe kommer fill stånd. Rekonstrukfionslånef har ej heller tagits ianspråk. Jag förutsätter atf industriministern delar min uppfattning att denbästa användningen av dessa pengar vore aft investera dem för att få lönsamheti gruvdriften. Jag villockså, herr talman, betona nödvändigheten av att en indusfriuf- vecklingsker inom de områden som är utvecklingsbara och kan ge lönsamhet. Jag har ju för lagt fram enproposifion om handelsstålets framfid och alltså i högsta grad behandlatfrågorna om framtid. Utöver vad som sägs i propositionen har jag infe sä mångakommentarer att göra. Jag vill bara ge rätt i att det finnsanledning att fästa stora förhoppningar vid den här produkten. Den granuleradeoch höganri-kade sligen är en oerhört intressant produkt, men den ärnaturligtvis också beroende av den allmänna utvecklingen inom stålmarknaden. Numåste vi avvakta utvärderingen av de försök som pågår både i och vidutländska järnverk - infe minst de senare är av stor betydelse förmarknadsföringen - innan vi kan avge något omdöme om möjligheten aft tillverkaden här produkten i större skala och fa ställning till de investeringar som detkan föranleda. Om sysselsättningen vid i 32 (): Jag är medveten om att det pågår ytterligareförsök och att de försöken är av stor betydelse för framtiden och förutbyggnaden. Men man har ju redan kommit ganska långt på den vägen! Vidare vet vi att vi har en skrofbrisf atf vänta framöver,då importen av skrot kommer aft minska. Sligen från är en godersättning för skrotet. Även det bör tas med i bilden när man skall bedömautbyggnaden. Jag vill uppmana industriministern att titta också pä den saken. 8 § Svar på fråga 1980/81:207 om sysselsättningen vid ABUMulto i har frågat mig om jag är bereddaft ta initiativ som syftar till fortsatt produktion och säkrad sysselsättningför de anställda vid i . Enligt vad jag erfarit kommerstyrelsen i vid sammanträde aft fortsätta sin diskussionom olika alternativ för företagets framtid. I avvaktan på styrelsens fortsattabehandling av frågan ser jag ingen anledning att göra några kommentarer. 34LENNART (): Jag vill tacka för svaret. Men jag måstefillägga atf magrare svar väl sällan avgivits. Man måste fråga sig: Har inte statsrådet något intresseför ett företag som hotas av nedläggelse och som ligger i en bygd som är beroendeav företaget? Det gäller här 240 yrkeskunniga människor som lever i en bygd därdet finns Om sysselsättningen vid i mycket fämöjligheter att få annat arbete. Intressant är också utvecklingen av detta företag.Incenfive köpte 1975. Då var det ett blomstrande företag med entillverkning som var världskänd, ja, i klass med ;s och Volvos. Alla vetvad ABU-rullen är. drift är företaget i botfen. verkar detsom om man bara intresserade sig för en sak: att lägga ned produktionen avABU-rullen i landet och förlägga den utanför . Man måste fräga sig: Har statsrådet inget intresse aftföre , när man skall lämna besked, tänka efter vad det betyder omman flyttar tillverkningen av världskända produkter utanför landet? Det är enskrämmande syn på svensk företagsamhet som landets regering har, om den intevisar större intresse för ett litet företag. Jag försfår mycket väl att stora varv och skogsföretag kanintressera. Men jag måste säga att det är lika viktigt att vi följer småföretag. Små kommuner är kanske ännu mer beroende av sina företag än större.Jag vill gärna ta del av statsrådets syn på detta. Har vi inte något intresseav atf ha kvar en tillverkning av det här slaget i landet? Man har en ökad fritid världen över. Det verkar som omABU-rullen, som är känd, här skulle ha en framtid. Har man eft intresse av atfha kvar tillverkningen i och i , som också är berört? Ärdet så att statsrådet inte har något intresse av en fortsatt drift vid svenskaföretag är läget bekymmersamt - ja, mer än så. ställer frågan om det finnsintresse för det här företaget och för svensk företagsamhet i övrigt. Jagtycker aft antydningarna om någonting annat faller på sin egen orimlighet. Vigör i industridepartementet ingenfing annat dagarna i ända än försöker främjasvenskt näringslivs utveckling och hjälpa företag över problem och svårigheter. Men aktualiserar, måhända omedvetet, enprincipfråga i sammanhanget: Skall vi här i kammaren ta upp internaföretagsproblem till diskussion, på det sätt som tydligen väntar,innan företaget självt-företagsledning och fack tillsammans-har bestämt vad mankan göra och vilka åtgärder som måste vidtas? Vi har mött det förfarandet i växande omfattning, men detär lika orimligt varje gång. Som jag ser det, är det också en fara att vi medden här debatten i kammaren skadar företag och på något sätt från polifikernassida sätter oss till förmyndare över fackets och företagsledningarnas försökatt hitta vägar ut ur problemen. Den här debatten speglar på något sätt ett ovist nit menockså en väldigt oklok hantering av näringspolitiken. Vi måste låta företagensledningar och fack söka vägarna först, innan vi bestämmer vad samhället kangöra. Jag är i det här fallet liksom i andra beredd atf noga följa vad som blirresultatet av de överläggningarna. Jag kommer f. ö. atfträffa de i sammanhanget berörda parterna. 36LENNART (): Svaret jag fick, som lydde att det inte finnsnågon anledning till kommentarer, gjorde mig bekymrad. Jag vet mycket väl aftvi inte här kan diskutera företags interna förhållanden, men gäller detlitet mer än sä. Jag frågade i mitt förra inlägg hur statsrådet skulle hareagerat, om det plötsligt blivit bekant att eller tänkte förläggasin tillverkning utanför landet. Jag menar att detta är en principfråga, somkan beröra vilket företag som helst. Vi måste väl försöka bevara tillverkningar som har varitstabila och behålla dem kvar här. Jag tror också att både facket ochmänniskorna i och i länet gärna vill tycka fill och på det sättetkanske ge dem råg i ryggen som har att ta ställning . Den 9januari skulle de anställda ha fått besked, men man sköt på beskedet därför atfdet hade kommit fram nya tankar om utvecklingen. Jag tycker infe aft det här är någon intern fråga förföretaget. Fackets folk har också försökt att utreda verksamhetens bärighet,och utredningen visar atf företaget kan drivas vidare med vinst. Här har skettväldigt mycket, och det finns olika uppfattningar. Det intressanta är egentligen: Har tanken varit att köpaABU Multo för atf lägga ned verksamheten, eller finns det andra orsaker tillnedläggningen? Facket redovisar i sin utredning att det finns möjligheter atfdriva tillverkningen av ABU-rullen i med vinst. Det skulle vara skönt att höra statsrådet deklarera somsin uppfattning att visst skall vi göra allt vad vi kan för aft stötta uppförhandlingarna mellan företaget, facket och andra intressenter för atf ha kvartillverkningen av ABU-rullen inom landet. Om sysselsättningen vid i fortsätter aft begärasjälvklarheter. Självklart skall vi frän industridepartementets sida göra alltvad vi kan för att hjälpa företaget ut ur de svårigheter som kan finnas. Ochsjälvfallet är vi beredda att noga diskutera de uppslag som kan komma ut avöverläggningar mellan fack och företagsledning. I realiteten är vi räft väl informerade iindustridepartementet och har följt företagets utveckling . Men detär ju självklart atf jag som ansvarigt statsråd inte här inför kammaren kanbörja föra en diskussion om ett enskilt företags produkfion, marknadsföring,ekonomi och affärsfilosofi över huvud taget. Det skulle ju leda till attföretaget blev exponerat för internationella konkurrenter och miste sin frihetoch sin möjlighet atf söka de bästa vägarna ut ur de problem som kan finnas. Jag menar att liksom andra riksdagsledamötermåste betänka att genom att kräva atf enskilda företags affärsverksamhet skallfas upp till offenfiig debatt - det mä vara i denna kammare - löper man riskenatt allvarligt skada möjligheterna för företag aft finna konstruktiva vägar utur de problem som de har hamnat i. Här har alltså kammarens ledamöterett tungt ansvar, och jag tycker ibland aft de förvaltar det ansvaret dåligt, 38 (): En viss framgång likväl; frän ingakommentarer alls har det blivit självklart att man skall följa de här frågorna. Det skulle kanske, herr statsråd, vara mycket nyttigt atfbättre följa enskilda företags verksamhet. Kanske skulle man då på ett tidigarestadium kunna komma underfund med vad som sker i olika enheter ute i landet. För människorna i , facket och de anställda,ger inte svaret sä mycket råg i ryggen. Jag tror likväl aft vi på ett helt nyttsätt måste försöka att i ett fidigare skede följa utvecklingen inom allatillverkningar och i allra högsta grad inom sädana som har världsrykte och ärvärldsförsäljbara. Jag far vara pä statsrådets löfte om att han mycketnogsamt skall följa den kommande verksamheten. Vid de överläggningar som jaghar hört att statsrådet skall ha med ledningen för företaget hoppas jag ocksåaft de här frågorna om behovet av internationell försäljning och svensktillverkning verkligen uppmärksammas. 9 § Svar på fråga 1980/81:215 om sysselsättningen iStorfors Berfil har frågat mig vilka konkretaåtgärder jag ämnar vidta för atf prakfiskt komma fill rätta medsysselsättningen i . fråga är föranledd av atf 450 anställdavid i har varslats om uppsägning. Med anledning av situationen ilänet och de skrivelser som tillställt regeringen med hemställanom åtgärder tog jag kontakt med landshövding mellan företrädare för och representanter förVärmlands län har inletts och berör bl. a. de förslag till åtgärder somlänsstyrelsen framfört. Jag anser det vara för fidigt att nu redogöra förtänkbara åtgärder, men en fortlöpande samverkan kommer att ske för att man säeffektivt som möjligt skall kunna utnyttja de indusfri- och regionalpolitiskaresurser som sfär fill förfogande. 40BERTIL (): Jag vill först tacka industriministern för svaret på frågan. meddelade att 450 man avarbetsstyrkan vid dess Storforsdivision skulle friställas. Längre tillbaka ifiden arbetade 1 200 man vid rörverk. Vid tiden för det härmeddelandet hade 680 man arbete vid verket. En reducering av arbetsstyrkan från680 till 230 personer är en kolossalt hård smäll för en kommun av Storforsstorlek. Kommunen har f. n. ca 5 500 invånare. med Nyby-Uddeholms varsel om frisfällningar i varslademan också om att man skulle lägga ner Blombackaindustrin med ett sextiotalarbetare. De här två industrierna ligger i östra . har tidigare drabbats hårt, som vi alla vet, ochi det här läget beslöt att hos regeringen begära atf enaktionsgrupp för östra skulle tillsättas för att söka möjligheter fillsysselsättning. Vi begärde också pengar för att ge gruppen resurser. Industriminister svar är allmänt hållet liksom deuppgifter som har kommit fram i massmedierna. Jag har ställt den här frågan föraft om möjligt få ett mera konkret besked; det är väl ändå det som Storforsbehöver. Om problem kan lösas utan en sådan häraktionsgrupp kan det vara lika bra. Jag vet att - och det framgår också avsvaret - det förekommer eft intimt samarbete rnellan , Storforsoch departementet. Huvudsaken är atf det görs någonfing och atf det blir eftresultat.