prot · G409120 · 1980-12-31 00:00:00 — nämna ett par frågeställningar som man tyckerär viktiga, som forskningen borde analysera och som kunde vara till nytta i detfortsatta beslutsarbetet här i . Alldeles omöjligt borde det ju inteha varit, eftersom kooperationen faktiskt berör frågor såväl omföretagsdemokrati som om biståndet till utvecklingsländerna. Dessa frågekomplexär ju vi i rätt vana vid att behandla i andra sammanhang. Utskottet har avstått från att ta ettinitiativ. Det var synd. Forskningspolitiken borde kunna bli något som kundeanvändas för att få fart på igen. När man tror på det, då tycker manatt borde vara på hugget. Forskning om kooperation som idé,företagsform och folkrörelse kunde ha varit ett lämpligt testexempel. Har jagrätt i min bedömning, så kommer säkert framtida behandlingar avforskningspolitiska propositioner att bli fylligare än den som återfinns iutbildningsutskottets skrivning kring motionen 966. Det fina med utskottets skrivning är dock att den ärpositiv. Med det får vi motionärer låta oss nöja. Jag yrkar naturligtvis bifalltill utskottets skrivning i den här delen liksom jag ansluter mig till desocialdemokratiska reservationerna. Men jag hoppas därvid att ett framtidaforskningsarbete vid våra universitet kommer att ske i nära samarbete medkooperationen, såväl konsumentkooperationen som producentkooperationen. Dettaär viktigt för saken. Det är också viktigt för forskningens finansiering, ochdet är ju värt att framhålla både av principiella skäl och, , avstatsfinansiella. 16JÖRGEN () replik: Jag har självfallet stor respekt för ArneGadds engagemang när det gäller kooperativ forskning. Jag tycker också att detär värt att konstatera att det faktiskt har hänt en hel del på det här området,inte bara i utskottsskrivningar utan också när det gäller den verkligaforskningen. Underslutet av och har man kunnatmärka ett växande intresse för forskning om kooperationen. Man kan tala om attforskning kring kooperationen fått en nystart, ochf. n. bedriver i vårt land ca 50 forskare på doktorandnivå eller högreforskning som rör kooperationen. kan man inte hävda att vi jämfört medde nordiska länderna i övrigt ligger på en låg nivå när det gäller kooperativforskning. Det har alltså hänt ganska mycket. Närdet sedan gäller temaforskning i är utskottet väl medvetet om vad somhänder där. Det är inget tvivel om att det är en mycket intressant forskning,som har fått stöd både i budgetpropositioner och i utskottsbetän-kanden undertidigare år. Den temaforskningen är egentligen från början inspirerad av enforskning som bedrivs vid i i Förentastaterna, och utskottet har faktiskt på plats studerat denna. Man har alltsåall anledning att ge den forskningen sitt stöd, och det har också skett. Iövrigt konstaterar jag ätt utskottet-på dén här punkten är helt enhälligt. 17 (): I flera av de motioner som utbildningsutskottet har behandlat i årtalas varmt om högskolornas och utbildningens roll för ett speciellt län elleren viss ort; Men det kan vara svårt att förstå vad uttryck som "regionalspridning av högskoleresurserna" eller "prioritering av nyahögskolor" eller "allmänna utbildningspolitiska insatser"egentligen innebär för människorna, jobben och utvecklingen. Vadhögskola och forskning kan betyda vill jag beskriva med hjälp av ett parexempel, som bygger på två - tyvärr alltför vanliga - företeelser i ;ungdomsarbetslöshet och företagsnedläggningar. Förnågra år sedan skrev till högskolan i och bad om hjälpmed att studera och kartlägga olika åtgärder mot ungdomsarbetslösheten samtsociala problem bland arbetslösa ungdomar. Utifrån ett praktiskt ungdomsarbete,där dessa problem dök upp, fördes frågor och idéer vidare till högskolan, sombearbetade och utvecklade dem. Det blev så småninom ett forskningsprojekt, somhar använts i flera sammanhang. Förhoppningsvis skall ännu fler tillgodogörasig resultatet. Undermånga år och vid många tillfällen bar de anställda blivit "överkörda"vid företagsnedläggningar och strukturomvandlingar. harnedläggningsbeskeden kommit via tidningsrubriker. Defackliga organisationerna har stått maktlösa inför företagens planer och hot.Arbetslösheten har förvärrats, Påhösten 1979 träffades fackligt folk och forskare i för att under tvådagar diskutera hur facket skulle ta till vara den resurs som högskolan är, kan skicka fackliga förtroendemän till högskolan. Ett tjugotalhar läst om "strukturförändringar inom en region". Fyra forskningsprojektom värmländskt näringsliv och fackets roll i utvecklingen pågår. Dethandlar alltså om att mobilisera och ta till vara människors kunskapstörst, idéer och viljestyrka. Högskoleutbildning kan hjälpa värm länningarna att angripa länets problem på egen hand och via de fackliga organisationerna. Den regionalpolitiska betydelsen av utbildning och forskning blir egentligen tydligare och tydligare.-- - - Det här var - låt mig säga så - en utförlig komrhentar till det socialdemokratiskasärskilda yttrandet om utbildningsinsatser i . I vår Värmlandsmotionhar vi försökt beskriva vad även lärarutbildning, yrkesteknisk ochteknisk-naturvetenskaplig utbildning betyder för länet. Den betydelsen kännernaturiigtvis utbildningsutskottet till, och den formella beslutsgång somredovisas i betänkandet är också riktig. Vad vi nu förutsätter är alltså attberörda högskole- och länsmyndigheter tar initiativ till en utbyggnad avhögskoleutbildningen i . Avslutningsvis ber jag att få yrka bifalltill de socialdemokratiska reservationerna. Mom. 1 (målsättningar för den högre utbildningen)Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot 18 för motion 1319 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 (den totala antagningskapaciteten i högskolan)Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 157 för reservation 1 av StigAlemyr m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 17 (ändring av behörighetsbestämmelserna förforskarutbildning) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 157 förreservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 18 (ökade resurser för handledning avforskarstuderande) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 157 förreservation 3 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 21 (avskaffande av betygen inom högskolan) Utskoftetshemställan bifölls med 299 röster mot 18 för motion 1319 av m. fl.i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 22 (avskaffande av kårobligatoriet m. Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 18 förmotion 1319 av m. fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 1980/81:26med anledning av förnyad behandling av proposition 1980/81:100 i vad avseranslag till folkpensioner. Utskottets hemställan om att betänkandet skulle företastill avgörande efter endast en bordläggning bifölls av kammaren. 18 (); Nr 120 Denförestående voteringen gäller bl. a. den viktiga frågan Onsdagenden omdeändrade reglerna förberäkning av basbeloppet. Med hänvisning till de debatter som förts omdenna fråga och de socialdemokratiska kraven om ett återställande avpensionernas fulla värdesäkring ber jag att få yrka bifall till Folkpensioner reservationerna 1,2 och 3 samt på övriga punkter bifall till socialförsäkrings utskottets hemställan. Anf.19 (vpk); Jag hänvisar till debatten som hölls och yrkar bifall tillvpk-motionen 925. Anf.20 (): Jag yrkar bifall till reservation 5 vid socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 21 och i övrigt till utskottets hemställan. Anf.21 (): Jag yrkar bifall till reservationerna 4 och 5. Utskottets hemställan återfanns isocialförsäkringsutskottets betänkande 21, punkt 1. Mom.1 och 4 (ändrade regler för beräkning av basbeloppet) I en förberedande voteringbiträddes reservation 1 av m. fl. med 143 röster mot 18 förmotion 925 av m. fl. avstod från att rösta. I huvudvoteringen biföllsutskottets hemställan med 159 röster mot 158 för reservation 1 av SvenAspling m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.5 (reallöneanknutet pensionssystem) Utskottetshemställan bifölls med 167 röster mot 150 för reservation 3 av m.fl. 1 ledamot avstod fråniatt rösta. Mom.6 (det sociala reformarbetet) Utskottetshemställan bifölls med 254 röster mot 62 för reservation 4 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.7 (pensionstillskott vid undantagande från ATP) Utskottets hemställan biföllsmed 194 röster mot 123 för reservation 5 av m. fl. 1 ledamotavstod från att rösta. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /81:23 med anledning av förnyad behandling av motioner omavfallshantering. 22 (): Med hänvisning till den argumentation somframfördes från socialdemokratiskt håll vid kammarens behandling av motionernaom avfallshantering vill jag härmed yrka till bifall tillreservationerna 1 och 2 vid utskottets betänkade. De är likalydande med demsom var fogade vid utskottets betänkande nr 19. 23PER (vpk): Med hänvisning till vpk;s argumentation vidtidigare debatt i detta ärende yrkar jag bifall till vpk-motionen 1094 i förevarandedel, dvs. till yrkande 4 i motionen. 24 i (); Med hänvisning till den debatt som vi fördeom avfallshanteringsfrågorna ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan på alla punkter. Utskottets hemställan återfanns i jordbruksutskottetsbetänkande 19. Mom. 2 (central anläggning för behandling av.miljöfarligtavfall) Utskottets hemställan-bifölls'med 300 röster mot 18 för utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 1094 avLars m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (mellanlagrings- ochmottagningsstationer för miljöfarligt avfall) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 158 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (återvinning av avfallspapper) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 158 förreservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 8 § Utbildningsbidrag för doktorander, m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /81:21 om anslag till centrala och regionala myndigheter förhögskolan, m.m. (prop. 1980/ 81:100). I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 26 (): Till utbildningsutskottets betänkande nr 21har vi från socialdemokratiskt håll fogat en reservation. Den gällerutbildningsbidragen till doktorander. - som tidigare - är vi beredda att öka stödet tilldoktoranderna utöver vad den borgerliga regeringen vill. - som tidigare - föreslår vi att detta stöd ökas bådevad det gäller beloppet och antalet bidrag. Vi föreslår att beloppetökas från . Antalet bidrag föreslår vi ökasmed 200 från I 510 till 1 710, dvs. med 110 mer än vad regeringen föreslår. - somtidigare - har vi fått avstyrkan av våra förslag i utskottet. Avstyrkan beträffande antalet bidrag sker med hänvisningtill det statsfinansiella läget, och då brukar det i regel inte varameningsfullt att fortsätta debatten. Jag utgår t. v. från att så är falletockså . Avstyrkan beträffande höjningen av bidragsbeloppet skerdäremot med hänvisning till att lärartjänstutredningens förslag bereds iregeringskansliet. Mig veterligt finns det inget som hindrar att man höjer bidragsbeloppetfastän lärartjänstutredningens förslag prövas. Även om det i denna prövningingår frågor som berör studiefinansieringen kan ju den prövningen inte besväraseller försvåras av att bidragsbeloppet höjs. Jag tolkar den borgerliga utskottsmajoritetens formuleringpå denna punkt som uttryck för att man inte prioriterar stödet till doktorandersärskilt högt. Hade det inte varit enklare att använda det statsfinansiellaläget som avslagsmotiv också här? herr talman, med denna vänliga och retoriska fråga somavslutning ber jag att få yrka bifall till reservationen tillutbildningsutskottets betänkande 21 och i övrigt till utskottets förslag. 27 (vpk): I det här betänkandet har utskottet tagitställning till ett delyrkande i vpk-motionen 1319, där vi kräver att det s. k.högskoleprovet avskaffas. I betänkandet nr 20, som vi har slutbehandlat,ingick vpk:s yrkande om att betygen skall tas bort. Högskoleprovet är ettstudielämplig-hetsprov vid antagning till högre studier och mäter i stort settsamma saker som betyg från gymnasieskolan. Jag har redan vid behandlingen av Utbildningsbidrag för doktorander, m. m. Utbildningsbidrag för doktorander, m. m. betänkande nr 20 redogjort för vpk;s hållning tillgraderade betyg inom högskolan. Den hänger samman med vår uppfattning att betyginte hör hemma i skolsystemet över huvud taget, om man vill att skolan skalluppfostra och utbilda för samarbete och inte för konkurrens, för ett samhälledär demokratin har trängt igenom även i arbetslivet och det ekonomiska livet. Det finns inte anledning att ånyo utveckla argumenten iden här frågan. Jag yrkar därför, herr talman, under punkten 1, Universitets-och högskoleämbetet: Förvaltningskostnader, bifall till vpk-motionens krav påavskaffande av högskoleprovet. 28 (); I den socialdemokratiska reservationenföreslås, som nämnde, en ytterligare uppräkning av antaletutbildningsbidrag och en höjning av beloppet. Som jag i en tidigare debatt har nämnt har antaletutbildningsbidrag ökat också enligt regeringens förslag. En ökning har skettäven . Av statsfinansiella skäl kan vi från utskottsmajoritetenssida inte tillstyrka en ytterligare ökning utöver den föreslagna. Utskottet kan inte heller ansluta sig till förslaget omett beslut om en ökning av bidragsbeloppet. Det är väl, , intesärskilt märkligt att man, när man bereder lärartjänstutredningens förslag ochtar del av de remissyttranden som kommit in, inte är beredd att nu utökautbildningsbidraget. Vi brukar ofta göra så att när en utredning pågåravvaktar vi med ytterligare förändringar tills prövningen är klar. Det är helti konsekvens med detta som utskottsmajoriteten har förordat avslag på densocialdemokratiska motionen. Så ett ord till . Hans yrkande är ioch för sig konsekvent, eftersom han vill avskaffa betygen. Låt mig bara sägaatt högskoleprovet, som är frivilligt, används som ett urvalsinstrument vidantagning till högskolan för kvotgruppen IV. Enligt uppgift åberopades provet vid ansökningarinför av omkring en tredjedel av de sökande i kvotgrupp IV. Det finns alltså bland destuderande ett betydande intresse för detta högskoleprov, och det ärmotiveringen för att utskottet enhälligt har föreslagit att högskoleprovetskall finnas kvar. På samtliga punkteryrkar jag bifall till utskottets hemställan. 29LARS (): sade att det inte var någotmärkligt i att man låter bli att göra någonting när man bereder ett förslagfrån en utredning. märkligt är det kanskeinte, men vi har påsocialdemokratiskt håll frågat om det skulle försvåra prövningen om man nu gavsig på att höja beloppen. På den frågan fick jag inget svar. Med hänsyn till de försämringar i villkoren i övrigt somhar förekommit, så är det väl ändå inte oskäligt att göra den här uppräkningen,som egentligen är Hur det skulle behöva påverka prövningen av lärartjänstutredningensförslag har vi från socialdemokratiskt håll litet svårt att förstå. Enligt vårmening borde man således ha kunnat gå med på denna blygsamma uppräkning,alldeles oavsett beredningen av lärartjänstutredningens förslag. 30 (): Det bör nämnas att utbildningsbidraget fördoktorander grundas på en ersättning som ligger mitt emellan det högsta och detlägsta beloppet för utbildningsbidrag i arbetsmarknadsutbildningen. Det är påden nivån som majoriteten fortfarande ligger kvar. Sedan vill jag bara lägga till ytterligare en sak när detgäller antalet bidrag, som ju också tas upp i den socialdemokratiska motionen.Den av regeringen föreslagna ökningen, som utskottsmajoriteten ansluter sigtill, är 90. Det innebär en ökning av utbildningsbidragen för doktorander med240 sedan budgetpropositionen behandlades. Det här är alltså ettprioriterat område; detta sagt inte minst mot bakgrund av den knappa ekonomiskasituationen i stort. Utbildningsbidrag för doktorander, m. m. 31LARS (): Med anledning av det sista som JörgenUllenhag sade kan jag nog bara göra den kommentaren att det här är ett områdesom prioriteras ännu mer av oss än av regeringen. Mom. 1(avskaffande av högskoleprovet) Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 17 förmotion 1319 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 1(utbildningsbidrag för doktorander) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 156 förreservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 5 protokoll 1980/81:119-121 Anslag till driften av grundskolor och gymnasieskolor, m.m. 9 §Anslag till driften av grundskolor och gymnasieskolor, m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /81:22 om anslag till driften av grundskolor m. m. ochgymnasieskolor, m. m. 1980/ 81:100). 32 (); Detta betänkande år ganska svårt att läsa förden som inte har arbetat med det. Och det måste tyvärr också vara råttkomplicerat att läsa det, eftersom det handlar om den diskussion vi hade iriksdagen . Regeringen föreslår att man skall ta ifrån kommunerna 2 %av statsbidragen till lärarlöner för grundskola och gymnasieskola. Mensamtidigt har man ändrat litet grand på förslaget och låterungefär en fjärdedel gå tillbaka till kommunerna igen i form av särskildaåtgärder på skolområdet. Det gör att det blir ganska komplicerat att därvidockså väga in den socialdemokratiska motionen. Det blir många att-satser, menbakom den komplicerade tekniken ligger, herr talman, den för kommunerna bistraverkligheten att den borgerliga regeringen kraftigt minskar anslagen tillskolväsendet. När man dels tar bort pengar och dels lägger till särskildaåtgärder blir det ungefär 295 milj, kr, som kommunerna berövas av den borgerHgaregeringen och utskottsmajoriteten. Vi hade en lång debatt om det här , och det finnsingen anledning att nu upprepa samtliga argument som framfördes då. Jag villbara passa på tillfället att vända mig till den moderata skolministern med ettpar frågor. I anförande efter anförande av statsrådet har detframgått att statsrådet tycker att skolan egentligen blir bättre om man minskarantalet anställda i den. Det är inte bara på den här punkten som besparingarförekommer, utan också på andra punkter har anslagen från staten tillkommunerna minskat. Hur länge kan man hålla på med att minska anslagen tillskolan, så att skolan fortfarande blir allt bättre och bättre av det? Var kommerden kritiska punkten, då katastrofen drabbar skolväsendet? Vad har regeringenytterligare för planer i bakfickan när det gäller att attackera den svenskaskolan? Vi har läst att det skall göras besparingar på ytterligare en mängdmiljarder - 12 miljarder har nämnts i ett sammanhang. Kommer skolan då attdrabbas? Vi socialdemokrater är beredda att acceptera en vissomfördelning av statsbidraget, på det sättet att särskilda åtgärder riktas tillde kommuner som är speciellt utsatta. Det är framför allt storstadskommuner menockså vissa andra. Vi accepterar alltså den delen av regeringsförslaget, sominnebär att man från det generella statsbidraget för över en viss del tillsärskilda åtgärder på skolans område. Vi tycker att beloppet t. o. m. bör ökasoch föreslår 40 miljoner mer. När man lägger till och drar ifrån handlarskillnaden mellan oss vid det här tillfället om exakt 294 miljoner - pengar somenligt socialdemokratisk uppfattning skolan måste ha. Oron växer, kommunernasekonomiska situation är utomordentligt betryckt, och man har inga möjligheteratt ersätta det bortfall som det minskade statsbidraget innebär. Jag har tittat tillbaka på vad jag minns av mitt långapolitiska liv, på hur högern och vi socialdemokrater har fört endebatt om kvaliteten i skolan, en debatt om resurserna i skolan. Och där hardet varit ett ständigt återkommande högerkrav att man skulle anvisa pengar såatt skolan fick fler lärare. Klasserna var för stora, sades det, det medverkartill oro osv. Jag har ibland lekt med tanken, herr talman, på vad som hade häntom jag i valrörelsen , som ledde fram till en borgerlig regeringsmajoritet,hade antytt att en eventuell moderat skolminister skulle bli den störstenedrusta-ren av skolan i modern tid. Då hade ingen trott mig! Jag skullesäkerligen ha fått utstå oerhörda angrepp och motangrepp från moderat sida. har vi, mina damer och herrar, erfarenhet av vad somhänt. Och i statsrådsbänken sitter den person som är den störste nedrustaren avskolan i den moderna historien. Jag tycker att det finns anledning att införkommunalmän och andra notera detta, som problemen i skolan torde bliallt större. och jag hade också endebatt om avgifter i skolan. Några kommuner övervägde då att införa olika typerav avgifter, och jag bad statsrådet säga om hon tyckte det var bra med avgiftereller inte. Jag fick inte fram något svar, hur jag än försökte. har visocialdemokrater, och också vpk, i riksdagsmotion aktualiserat frågan ochbegärt att skall göra ett uttalande mot avgifter i skolväsendet. Jagmåste säga, herr talman, att jag verkligen är överraskad, inte över attmoderaterna går emot yrkandet men över att centerpartister och folkpartisterockså gör det. Om skolan skall ge service till svensk ungdom måste det väl ändåske över olika skattemedel. Inte skall vi börja ta betalt av våra barn förskolmaten och andra tjänster som skolan gör dem. Jag tillhör den generation somi min ungdom fick betala för att gå i skolan, och jag vet vilken förödmjukelseoch förnedring det var för mig och många kamrater när vi inte kunde betala ochfick be att få slippa betala. Nog hade vi från vår sida väntat oss att få med oss i varjefall något av mittenpartierna på ett uttalande mot avgifter i skolan. Det har vi inte fått, och jag betraktar det som en utomordentligt stortragedi i hela den här skoldiskussionen. Jag ber att med det anförda få yrka bifall till desocialdemokratiska reservationerna vid utskottets betänkande. Anslag till driften av grundskolor och gymnasieskolor, m.m. 33RAUL BLUCHER (vpk); som den borgerliga regeringen är ifärd med en Omfattande ekonomisk omfördelning från de för folkflertaletgemensamma verksamhetsområdena - barnomsorg, skola, sjukvård, kollektivtrafik,utveckling av eftersatta regioner - fill storfinans- och exportföretag, tillförmån för en ökande kapitalexport, avveckling av svensk basindustri ochförvärrad regional obalans, så pågår en offensiv för att stärka borgarklassensideologiska grepp över samhället. Till den ekonomiska omfördelningen bidrar den 2-procentiganedskärning för kommunerna som borgarregeringen nu kräver. Till den kan också Anslag till driften av grundskolor och gymnasieskolor, m.m. elevavgifteri skolorna komma att ge ökande och väsentliga bidrag. Det är glädjande att båda arbetarpartierna i äröverens om att tillbakavisa förslagen på de här punkterna. Över huvud tagetligger i betänkandet kommunisterna och socialdemokraterna ganskanära varandra på vissa avgörande punkter, och det vore onödigt att härspekulera i om det ena partiet har tagit något fjät åt höger eller det andra åtvänster. Det är inte detta som är frågan. Jag är övertygad om att det i ställetär den realitet som vi mött inom våra partier - avspeglad i våra egnamedlemsled, avspeglad i uttalanden från många människor som hör av sig,avspeglad i kommunernas reaktioner och i skolfolkets reaktioner på vad somhåller på att hända. Det är glädjande att oppositionen åtminstone här kanuppträda stark och enad. Jag är övertygad om att samma bekymmer, sammaopinioner har gett sig till känna inom de borgerliga partierna. Men det är somjag har sagt i en tidigare debatt här ; Disciplinen är järnhård frånhöger, och då böjer man sig även i den s, k, mitten. Till den ideologiska offensiven hör nya signaler frånmoderaterna om återgång fill nivågruppering inom skolan. Dit hör också denborgerliga klasskampspropaganda som sprider äveni skolorna. Det är en skicklig propaganda med påkostad typografi och påkostatbildmaterial, förledande och förenklande texter.