prot · G40927 · 1980-12-31 00:00:00 — vill göra en jämförelse mellan statskyrkanoch kollektivanslutningen till det socialdemokratiska partiet. Men dessa tvåsaker är inte jämförbara. Det är nämhgen så att vi har en statskyrka här i landet.Däremot har vi inte något statligt parti eller någon statligfackföreningsrörelse. Del finns ju närstående länder där man hardel. Del är också så alt den som en gång gått ur statskyrkanaldrig kan bli ansluten igen, om inte han eller hon gör en uttryckligframställning om detta. Så fungerar inte kollektivanslutningen till delsocialdemokratiska partiet. Jag känner många som blivit anslutna flera gånger.Del är den stora skillnaden, fru talman! 92 (vpk) replik: har i och för sig rätt närhan säger all det inte är riktigt samma sak. Som jag sade i mittinledningsanförande tycker jag att det är avsevärt gravare att bli ansluten somnyfödd, när man i varje fall inle inom rimlig fid kan ta ställning till vad delinnebär alt vara ansluten fill en kyrklig organisation. I övrigt finner jag atl Sven-ErikNordin - helt i linje med reservationerna, som har varit likadana - läser innanfill vad han sagt tidigare om åren. 93HILDING (): Jag måste nog inledningsvis konstatera att detär svårt atl vinna ul några nya synpunkter på detta ofta debatterade ämne. Delgäller även mig. Klart slår emellertid atl skiljer sig frånövriga genom kravet på lagstiftning. Den skillnaden belystes i hög grad av delreplikskifte som förekom mellan och . krävermoderaterna atl regeringen, där moderata samlingspartiet besätterjustitieminister-ämbetet, skall lägga fram ett förslag till lagstiftning"utformad på ett sådant sätt atl kollektivanslutning såväl direkt somindirekt omöjliggörs" - vad nu en indirekt kollektivanslutning kaninnebära. Huvudfrågan är: Skall fackföreningarna avgöra om deansluter sig till det socialdemokratiska partiels arbetarkommun på platsen,eller skall avgöra denna fråga? Svensk tradition är all vi inle harnågon föreningslagstiftning. De frivilliga organisationerna får självabestämma sina organisationsformer, och dit hör anslulningsformerna. gäller kravet fackföreningsrörelsen. kandet avse andra folkrörelser. Det kan bli ett krav från moderat håll på alt manskall införa en lagstiftning om ideella föreningar som kan reglera exempelvisanslutningen till eller IQGT-NTQ, avgöra formerna förkongressval inom olika organisationer, osv. Här öppnar man dörren förlagstiftning som strider mot all svensk tradition. Vi har i detta land haftförtroende för folkrörelserna och låtit dem själva sköta sina organisatoriskaangelägenheter. klagar man i moderatkretsar på atl vi har förmycket lagstiftning. På det här området ropar man efter en ny lag! AndersBjörck försäkrade all lagstiftningen endast skulleavse fackföreningsrörelsen, dvs. här LO, och SAP. Jag tar sikte på dennadeklaration, men jag vet inte vad kravet är . Det här innebäremellertid alt man från moderat håll höjer kravet på en särlagsliftning, riktadmot de svenska fackföreningarna och mot det socialdemokratiska partiet. Ensådan särlagsliftning strider mol grundlagen. Menäven föreningsfriheten kränks. Låt mig få påminna om de bestämmelser som vihar i grundlagen på den här punkten. Vi har skrivit in föreningsfriheten. Dethar skett i största enighet, och det finns en paragraf i 2 kap. regeringsformensom reglerar när begränsningar i föreningsfriheten får ske. Det är 14 §, därdel bl. a. slår: "Föreningsfriheten får begränsas endast såvitt gällersammanslutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur ellerinnebär förföljelse av folkgrupp av viss ras, med viss hudfärg eller av visstetniskt ursprung." Dennaparagraf kan inte tillämpas på de svenska fackföreningarna. De är inga militäraorganisationer. Och kollektivanslutningen innebär ingen förföljelse avfolkgrupp av del slag som grundlagen talar om. Jagtycker del är allvarligt alt man på detta sätt vill gripa in iföreningsfriheten. Man försöker komma ur detta genom atl i reservafionen skrivaatl ett förbud i lag mot kollektivanslutning inte utgör ell ingrepp iföreningsfriheten eftersom den friheten inte kan innebära rätt alt anslutanågon fill ett polifiskt parti utan vederbörandes samtycke. Jag vill påpeka attreservationsrättens prakfiska innebörd är atl ingen kan anslutas mot sin vilja.Vill inte vederbörande bli medlem av en socialdemokrafisk arbetarkommun, kanhan genom reservation säga nej till det. Låtmig sedan ta upp ytterligare några ting som nämnts i debatten, utan att gå in ien detaljdiskussion. Manhar sagt atl vi från socialdemokratins håll inte skall skylla påfackföreningsrörelsen. Nej, det gör jag inte. Men kollektivanslutningen gårfakfiskt till på det sättet atl enskilda fackföreningar beslutar om anslutningtill arbetarkommunerna på de olika platserna. Bakom delta ligger ell historisktsamband mellan fackföreningsrörelsen och socialdemokratin. Iblandförvånar det mig att , som ofta framställer sig som tradilionsbärandetsparti framför andra i , så hårt går emot denna tradition. Om någraskulle ha respekt för traditionen så borde del vara , om man skulleta dem på orden. Detfinns alltså ett samband mellan fackföreningsrörelsen och socialdemokratin somär gammalt. Man kan säga att det skall lösas upp organisatoriskt, och omriksdagen antar en lag som förbjuder kollektivanslutning måste vi självfalletfölja den. Sambandetger ekonomiskt och även moraliskt stöd åt del socialdemokratiska partiet.Samtidigt öppnar det möjligheter för ett stort antal människor atl utövapolifiskt inflytande genom socialdemokrafin i valrörelserna men också mellanvalen. Mansäger att vi skall lyssna på rörelsen. Ja, det skall vi göra. Men rörelsen ärinte de rörelser som finns bland de borgeriiga här i kammaren, utan det ärfackföreningsrörelsen och det socialdemokratiska partiet. kommertill uttryck på LQ-kongresser, hos enskilda fackförbund och i enskildafackföreningar. De kommer också till uttryck genom socialdemokrafin, inomarbetarkommuner och parfidislrikl, på parfikongresser i de olikasidoorganisationerna osv. Rösterna därifrån skall vi lyssna till. Men vad manvill är att vi skall lyssna fill vad våra politiska motståndare har föruppfattning på den här punkten. Nej, låt oss lämna över det här till fackföreningarnaall avgöra. Finns del den motvilja mot kollektivanslutning som man har försöktmana fram här i debatten, blir det ingen kollektivanslutning - då upphör denju. Man har citerat mycket här. Det var ganska länge sedan jagläste hans bok, och jag lyssnade till honom i KU. Det är riktigt alt del i hansundersökning redovisades atl hade sådana uppfattningar som tagils fram häri debatten, men min minnesbild av undersökning är inle att han hargåtl ut och sagt atl det viktigaste för svensk demokrati är atlkollektivanslutningen avskaffas, ulan atl han sade atl delta var del vikfigasteför att öka demokratin inom fackföreningsrörelsen. Med dettayrkar jag bifall till utskottets hemställan. 94 ()replik: Vi skall lyssna till rörelsen, säger . Ja, gör det!Och vad blir då svaret? Jo, rimhgtvis just det som professor ,statsvetenskaplig forskare, kom fram till i sin stora undersökning, som bara ärett par år gammal. Han undersökte just det som log upp, nämligenvad man tycker om kollektivanslutningen bland dem som närmast berörs, dvs.bland fackets medlemmar. Resultatetav den undersökningen kan inte gärna ifrågasätta, för någonkritik har icke riktats mot den vetenskapliga metodiken - åtminstonehar inte jag hört någon sådan. Resultatet blev bl. a. atl av allamedlemmarna i facket anser att kollektivanslutning till ett politiskt parti ären felaktig form av medlemskap. påpekade också inför utskottet atlett annat resultat var, alt ledningen på lokal nivå när del gällersektionsstyrelse- och avdelningsstyrelseledamöter till 52 resp. hade exaktsamma uppfattning. Men - och här kommer det intressanta -centralt, bland demsom styr och bestämmer i fackförbunden, var motståndet mindre. Så långt är detrikligt. bland dem var emot kollektivanslutning, men dubbelt så mångabland de s. k. fackliga gräsrötterna hade alltså en helt annan uppfattning. Därhar vi svaret från rörelsen. Det är bara atl lyssna. Men jag har en känsla avalt ni har blivit lomhörda av den kritik som har riklats mot del här systemet. Såtill frågan om grundlagen. Del är verkligen icke i grundlagens anda attkollektivt ansluta människor till ett politiskt parti. Grundlagen reglerarockså individernas frihet, och det kan sannerligen icke vara i individensintresse atl på det här sättet bli ansluten. Jag har respekt för tradition,, mycket stor respekt. Men jag har inte så stor respekt förtraditionen att jag vill försvara en odemokratisk form av politisk verksamhet,och jag betraktar fakfiskt kollektivanslutningen som en sådan. Det intressanta med anförande varegentligen del han inle sade. Under sade han ingenting omhur man skulle kunna förbättra de nuvarande förhållandena när del gällerkollektivanslutningen. 95 () replik: sade att del väl inle ärnågot fel i atl fackföreningar ansluter sig. Problemet är ju bara del all deinle ansluter sig själva ulan medlemmarna, en och en. Del är detta som vi harinvändningar emot. Vi tycker alltså atl del är viktigt atl man har principenatl var och en skall ansluta sig själv, så att det inle fallas majoritetsbeslutom anslutning. använde, enligt min mening, begreppetföreningsrätt på ell egendomligt säll. Föreningsrätt brukar väl vanligtvisbetyda rätten att bilda föreningar, inte rätten för föreningar att göra vad somhelst. Jag tror atl del var jag som förde in rörelsen i debatten.Del var just arbetarrörelsen som jag menade. Jag sade tidigare alt del inom denegna rörelsen faktiskt förekommer invändningar mol kollektivanslutning. Det varden egna rörelsen som jag menade att man borde lyssna på, inte på de politiskamotståndarna, även om det är bra om ni lyssnar på oss också. 96SVEN-ERIK () replik: Jag tycker dock att det har skett vissaframsteg i den här debatten. har släppt litet av sin fixeringatl skylla hela problemet på beslut i fackföreningarna. Han erkände nämligen isitt förra anförande atl den här kollektivanslutningen betydde både pengar ochett psykologiskt stöd för det socialdemokratiska partiet. Del var bra alt vifick erkännandet atl del ligger till på del viset. hänvisade till en gammal tradition. Jagkänner väl till denna, eftersom man inle kan undgå all läsa historia på del härområdet. I någon tidigare debatt har jag också sagt atl jag har förståelse föratl del i början av 1900-lalel var naturligt atl den här formen växte fram. Menden är inte naturlig . Det socialdemokratiska partiet har växt sig stort,och jag undrar verkligen om del inle är stort nog atl stå på egna ben utan atlbehöva få in pengarna på det här sättet. Mindre partier står på egna ben ulande här formerna. Sedan var del ju intressant atl notera all HildingJohansson hade läst eller hört att ullalat atl ett avskaffande avkollektivanslutningen skulle kunna medföra en ökad demokrati inomfackföreningsrörelsen. Men varför inte hjälpa till all skapa denna ökadedemokrati i fackföreningsrörelsen? Det kan socialdemokratin göra genom attvägra la emot kollektivt anslutna medlemmar. Nr 27 Anf. 97 () replik: Onsdaeen den P"""talman! Jag tror att jag uppfattade rätt, nämligen all lonsyftade på arbetarrörelsen. Det var också den som jag talade om. arbetarrörelsensopinioner kommer ju till uttryck i de beslut som fattas inom Vissa grundlags- arbetarrörelsen. Dem tar vi inte fram genom opinionsundersökningar av den frågor "ä "'' " andra typen. Detkommer inle atl bli en enda kollektivanslutning, om fackföreningarna säger nejtill detta. Då kommer det inga fackföreningar och vill ansluta sina medlemmartill arbetarkommunen på platsen. EftersomAnders med sådan auklorilelstro åberopade , bör jag kanskeerinra om att jag i utskottet frågade, om frågan om man ville ha lagstiftninghade blivit ställd. Denna fråga hade inte ställts. Jag tror emellertid all hadeden blivit ställd, skulle personer som själva inte önskar bli kollektivanslutnaha sagt; Bevare oss för en sådan lagstiftning, bevare oss för detta moderatapåfund av och andra. Beträffandeförhållandel till grundlagarna åberopade grundlagarnas anda. Menvilken paragraf i regeringsformen strider kollektivanslutningen mot? Man kanfinna den vara olämplig, och man kan hävda all endast den individuellaanslutningen är den princip som man bör hålla på. Men varför kan man inle lämnaöver ål fackföreningsrörelsen att avgöra det här? Sedansäger man, att nog kan socialdemokratin stå på egna ben. Ja visst kan den det,men när det nu finns en idémässig och intressemässig förbindelse mellanfackföreningsrörelsen och socialdemokratin, är del naturligt all knyta an filldetta och framträda som en enhet, som en gemenskap i debatten och i den svenskapolitiken. Den rätlen förbehåller vi oss även i fortsättningen. Anf.98 () replik: Kollektivanslutningens prakfiska vådor har vi diskuterat iden här kammaren, och jag skall inte gå in på den delen av frågan. Denhär frågan har både praktiska och principiella aspekter, men vad vi nudiskuterar, , är atl har gjort ett antal uttalanden-sex stycken - om atl kollektivanslutningen skall upphöra. Ingenting har hänt.Kollektivanslutningen är kvar och har icke under sinainlägg gett del allra minsta lilla hopp om all någonfing nytt och bättreskulle vara på väg från hans partis sida. Han har inte över huvud tagetkommenterat del som den socialdemokratiska partisekreteraren i utskottet, nämligen atl man tänker sig alt i fortsättningen anslutahela avdelningar i klump. Det är ändå något som jag tycker atl den här debattenborde handla om. Grundlagarna förbjudericke den här typen av verksamhet. Vore del pådet sättet skulle kollekfivanslutningen ha upphört den dag vi antog vårnuvarande grundlag. 138 grundlagen och försöker atl med dess hjälp legitimera den här verksamheten. Det är heller inle rikfigt. Vad del handlar om är ju en ihög grad olämplig form av anslutning fill politiskt parfi. Och vad som sägs omdetta i den moderata reservationen är följande, : "En grundläggande princip för vårt demokratiskasamhällssystem är alt var och en har rätt all fritt och självständigt väljaåskådning och därmed politisk parfilillhörighel." Min fråga blir naturligtvis: Är vi oense på den härpunkten, att man skall få fritt och självständigt välja politiskparfilillhörighel? Den frågan tycker jag atl de socialdemokratiska företrädarnadefinitivt måste svara på. Är vi oense på den punkten, säg det i så fall! Är viense, då måste del leda till vissa konsekvenser. Det finns ingen annan väg - efter vad vi har upplevt trotsalla de här uttalandena och efter det som har sagts av den socialdemokrafiskaföreträdaren i den här debatten i dag- än lagstiftning som berör just den härverksamheten och ingenting annat. Tar vi icke någon form av lagstiftning,kommer vi all tvingas till ett stort antal debatter omkollektivanslutningen. 99 () replik: har den uppfattningen attriksdagen skall göra ett uttalande. Vi tycker oss nämligen märka alt opinioneninom fackföreningsrörelsen och inom det socialdemokratiska partiet trots alltär splittrad. Jag anförde en del exempel på vad som stöder oss i dennauppfattning, och av de exemplen tog uppopinionsundersökningarna. Del var kanske den minst väsentliga delen - delviktiga är ändå atl vissa av förbundsordförandena och en del andra människorsom jobbar praktiskt i facket har den uppfattningen atl man inle skall hakollektivanslutning. Del tycker vi visar alt del finns något litet hopp om atldet blir en annan ordning. I regeringsformen 3 kap. 1 § stårdet: "utses genom fria, hemliga och direkta val." Om någontvingas att avslöja vilket parti han inle fillhör, har man enligt vår meningdärmed i någon mån rivit upp för valhemligheten. Och det är del som vivänder oss emot. 100HILDING () replik: Låt mig först konstalera atl ochjag är påtagligt eniga på två punkter. För del första anser vi alt del inlefinns något direkt grundlagsförbud mot kollektivanslutningen. Jag tycker det ärganska väsentligt atl det blir sagt i kammaren. försöker en indirekt tolkning och talar om valhemligheten. Detta är en helt annansak. Man avslöjar inte vilket parti man inle vill tillhöra för atl manreserverar sig-man kan ju redan vara medlem av del socialdemokratiska partiet,man kan tillhöra dem som ogillar kollektivanslutning och följaktligen vill bliindividuellt ansluten. För det andra är och jag överens om all manfritt och självständigt skall välja parti. Men friheten kan aldrig blihundraprocentig. Man får räkna med all i ell modernt samhälle bli utsattför propaganda. Frihet från propaganda finns inle. Och genom reservationsrättenkan man självständigt och fritt ta ställning. När del gäller påpekanden vill jag erinraom all del f. n. inom socialdemokratin pågår utredningar på detta område. Debedrivs helt naturligt tillsammans med , och del kommerkanske inom den närmaste liden atl bli en viss försöksverksamhet. Den är vivilliga all resonera om. Men fru talmannen måste nog hålla med mig om attadressaten för sådana rapporter är och densocialdemokratiska partikongressen och inle . Jag skulle tro atl i nuvarande situation kommersamhörigheten mellan fackföreningsrörelsen och socialdemokratin alt växa istyrka. Inför de hårda påfrestningar som löntagarna utsätts för under dennahöst och vinter, med den privatiseringskampanj som pågår och med det stöd somnäringslivsorganisationer ger ål de borgerliga partierna kommerfackföreningsrörelsen och socialdemokratin att sluta sig allt tätare tillvarandra. Förste vice talmannen anmälde all alt till protokollet få antecknat all hon inte ägde rätt tillytterligare replik. 101 (): Kollektivanslutningens vara eller icke vara ären myckel gammal fråga. Det är inle, som sade, så all riksdagenhar börjat sysselsätta sig med denna fråga först på 1970-talels början. Deltavar den första fråga som jag log upp som nybliven riksdagsman . Denförsta motion som jag har kunnat hitta i denna fråga är . Och del ären ganska intressant motion. I den står del alt man på socialdemokratiskt hållsom ell försvar för kollektivanslutningen har anfört atl motståndarna tilldensamma inom fackföreningarna hör hemma i de antidemokratiska bolsjevikpartiernatill vilka inga demokratiska hänsyn behöver las. Så såg socialdemokraterna påkollektivanslutningen enligt en motion - sä del här är en mycket gammalfråga, , även för . Däremot kan jag hålla med när han säger atten facklig organisation skall stå obunden både mot partierna och mot staten.Det uttalandet instämmer jag i. Hur går då kollektivanslutningen till? Här har detpåståtts all man har reservationsrätt, all man får inflytande och alt man fårbåde den ena och den andra förmånen genom denna. Jag har varit fackligt organiserad , och av deåren innan jag kom in i såsom ordförande eller vice ordförande i en mindre fackförening. Jag höll alltid på atl en facklig organisationskall slå obunden gentemot partierna, men sedan jag kom in i har minavdelning anslutils till en sloravdelning. Och efter det att jagblivit riksdagsman beslöt representanlskapel för sloravdelningen atl kollektivtansluta fackföreningen. I represenlantskapet salt dä av fackföreningensmedlemmar. Den här saken hade inle meddelats medlemmarna i De övriga medlemmarna hade inte möjlighet atlnärvara. Man beslöt alltså - med några nej-röster och övervägande ja-rösterbland dem som utgjorde av medlemsantalet - alt kollektivt ansluta 6 300medlemmar till del socialdemokratiska partiet, de flesta alltså utan atl dehade blivit tillfrågade. Del råkade bli så all jag som moderat riksdagsman blevkollektivt ansluten till det socialdemokratiska partiet genom del beslutet,tillsammans med många andra, som heller inte hade blivit tillfrågade och somkanske var lokall engagerade i olika partier men som genom det här be.slutetblev anslutna till socialdemokraterna emot sin önskan. Av en tillfällighet fick jag veta dethär och ringde fill det socialdemokratiska partiets lokala partiorganisationoch frågade: Har ni mitt namn i medlemsförteckningen? Då fick jag svaret: Vifår bara reda på antalet medlemmar från fackföreningen. Vi får inga namn, sademan. Resultatet blir alltså atl partiet inle vet vadmedlemmarna heter och alt medlemmarna inte vet alt de har blivit medlemmargenom beslut av andra! Vad är det för mening med reservationsrätten, om maninte känner fill anslutningen och inte får reda på den? Och man kanske t. o. m.som utlänning inte förstår språket och de förhållanden som råder i vårt land såväl alt man fattar vad del är frågan om. Ändå säger altreservationsrättens praktiska innebörd är alt ingen kan anslutas ulan sittsamtycke. Del är ju lomma ord, helt värdelösa mot bakgrund av del exempel jaghär berättat om - och del är inle unikt; det finns många sådana exempel. Om en LO-ansluten får reda på atl han blivittvångsansluten, finns del ju en formell möjlighet för den anslulne att avsägasig medlemskapet genom all skriftligt reservera sig. Men det fömtsäller all manhar fåll reda på detta. Dessutom görs det på vissa håll svårigheter för dem somvill reservera sig. Det har på flera håll hänt, framför allt i storavdelningar,att särskilda blanketter införts eller atl särskilda tidpunkter för reservationfastställts för all göra del svårare för den som vill reservera sig. Detta ärganska upprörande, tycker jag. sade också all man får ett inflytandeöver politiken. Men vilket inflytande får den människa över politiken somblivit ansluten på det sätt jag här berättat? Han vet inle själv att han ärmedlem, och partiet vet inte atl han är medlem, eftersom partiet bara fått vetaantalet och inte har några namn. Vilket inflytande har den medlemmen? I debatten har hävdats atl del här inle är fråga ompengar. Andra har hävdat atl del är del. I debatten - jagtror att del var sedan- sade : "Jag tvekarinle att säga all det räcker inle försocialdemokratin att få partistöd. Jag vill inle förneka betydelsenav det, men låt mig ändå göra klart att del räcker inle för alt finansieraverksamheten." Del var klartext. Men det är ju en skam när parlimedlemskapheter pengar. Även socialdemokraten sade i en ännutidigare riksdagsdebatt om kollektivanslutningen att del helt och hållet är enekonomisk fråga. Då blir man ganska förvånad när man läser protokollet frånen utfrågning i med socialdemokraternas partisekreterareSten . Han säger där att delta inle är en ekonomisk fråga för partiet. Vilket är sant nu? Det är ju ett faktum att mellan 80 och90 % av det socialdemokratiska partiets medlemsinläkler kommer frånkolleklivanslulna medlemmar, i de flesta fall från medlemmar som inle vet omatt de är medlemmar. Del är alltså en ekonomisk fråga. Jag kan inle komma ifrånatt partisekreteraren inle riktigt visste vad han talade om närhan sade all detta inte är en ekonomisk fråga för partiet. Andra prominentaföreträdare för parfiel har sagt atl det är det. Vi vet alt avpartiets medlemsinläkler kommer från kolleklivanslutna. Man kan ju fråga sig varför socialdemokraterna i Sverigeär det nästan enda socialdemokratiska partiet i världen som tillämparkollekfivanslutning. Man gör del inle i andra länder, med ell par undanlag.Varför är det socialdemokratiska partiet i ett av de få socialdemokratiskapartier i världen som måste tillämpa den här ovärdiga formen avmedlemsvärvning? Den frågan ställer jag till , och jag hoppasatl han kan besvara den. Jag tycker alt del är ganska skamligt all man i ettland som kallas frihetens stamort på jorden har ett socialdemokratiskt partisom tvångsan-sluler medlemmar till sitt parti. När man kollektivansluter människor är det ett allmäntmedlemsmöte i den lokala fackföreningen eller ett represenlanlskapsmöle inomrepresenlantskapet som tar ställning till om ett sådant här beslut skallfattas eller inte. Del har frågats om detta är ett ärende för delsocialdemokratiska partiet eller för fackföreningsrörelsen. Men det är ju såatl när den fackliga avdelningen skall fatta beslut om kollektivanslutning, såskall man ansöka om medlemskap i den lokala socialdemokratiska arbetarkommunen;man skall ansöka om medlemskap i det socialdemokratiska partiet.