prot · G40951 · 1980-12-31 00:00:00 — Kritiken gäller att vi får förslag som intevarit beredda och analyserade, och att det finns för mänga enmansutredningar -och att det tydligen är ont om kvinnor på när det gällerutredningssidan. Vad vi vill ha är ett samlat grepp. Man skall inte rycka itåtarna här och var. Då får vi ingen överblick. Bostadsministern anser att människorna är nöjda. Jag måstekonstatera att bostadsministern har fel umgänge numera och reser på felplatser. är inte sådant som den bild vill ge. Jag är medveten om att det mesta som hänt tidigare isvenskt samhälle när det gäller bostadsfrågan skett på vårt initiativ och genomvår kraft. Men det har förstörts genom att de ekonomiskavillkoren har ryckts undan och därmed förutsättningarna för människorna attkunna tillgodose Villabeskattningen, m. m. Man har inte anpassat vad som sker efter de förutsättningar som i daggäller inom det ekonomiska och sociala livet. 11 (vpk) replik: När någon med så svepande formuleringar sombostadsministern använde kritiserar vpk:s förslag om villabeskattningen ochschablonvärdena tycker jag nog att man kan kräva att få något konkret exempel,annars är det omöjligt att diskutera. Det kan inte vara förslagsställarnas sak.Vi har i motionen motiverat varför vi lämnar förslagen och har konkret utformatdem och skall sedan inte på nytt behöva redovisa dem. Låt mig ändå ta ett konkret exempel. analys av vad som är att anse som normalvillamedför regeringens förslag en ökad boendekostnad på grund av villabeskattningenmed . , beroende på var i landet villan ärbelägen. Med vpk:s förslag skulle denna kostnadsökning bli ytterligare ca 50kr. Det kan väl inte medföra att människor måste flytta? Sedan ärdet att lägga märke till att vpk:s förslag ger betydligt större effekter förstora och dyra hus, för lyxvillorna, men det tycker vi är bra. talade om relationerna mellan lön ochhyra. Här finns det kanske anledning att erinra om en sak. ökadelönerna något snabbare än hyrorna, men därefter har utvecklingen vänt! År 1976kostade en nybyggd tvårumslägenhet av den genomsnittliga industriarbetarlönen.År 1980 motsvarar hyran för en nybyggd lägenhet av lönen. En relativtnybyggd lägenhet hade en hyra som motsvarade av dengenomsnittliga industriarbetarlönen. Under senare är har alltså avståndetmellan hyrorna för nybyggda och för relativt nybyggda lägenheter också ökatkraftigt. Jag gör alltså gällande att sedan andra hälften av1970-talet har det skett en mycket kraftig ökning av boendekostnaderna, som harsläppt kontakten med både löneutvecklingen och jämförelsen medkonsumentprisindex, eller vad man vill jämföra med. 12 (); Jag skall först svara på den fråga som ToreClaeson ställde, nämligen på vilket sätt man skulle ägna större uppmärksamhetåt dessa frågor. Han frågade också; Står detta i motsats till 1974 årsbostadspolitiska principer? Jag kan svara så enkelt som att hänvisa till vad PerBergman sade om ljusglimten på s. 5 i civilutskottets betänkande. Där står detatt "beredningen av frågor som bör samordnas inom det gemensamma bostads-och skattepolitiska fältet på flera håll behöver ägnas ytterligare uppmärksamhetför att konkreta resultat skall kunna uppnås". Det är detta som man hargjort i propositionen och i utskottsbetänkandet. Redan i 1974 årsbostadspolitiska beslut förutsågs att de olika parametrarna i detbostadspolifiska regelsystemet skulle kunna göras till föremål för fortlöpandeförändringar, när förutsättningarna för någon eller några av dem hadeförändrats. som nu hargjorts i propositionen, och vi har följt upp det i betänkandet. Det socialdemokrafiska budskapet i det här sammanhanget äri allt väsentligt att villabeskattning och räntebidrag har ett nära samband medvarandra. Låt mig genast säga att vi är överens om detta, sä att vi slipperbelasta kammaren med debatt om det avsnittet. Låt mig sedan konstatera att skatteutskottet enhälligttillstyrker regeringens förslag om villabeskattningen, dvs. om regler som tarhänsyn till bl. a. de väntade höjda taxeringsvärdena. Socialdemokraterna ståralltså bakom skatteutskottets bedömningar, t. ex.: "Dekapitalkostnadsökningar som villaägarna kan antas bli åsamkade till följd avhöjda taxeringsvärden får anses stå i rimlig proportion till den allmännakostnadsutvecklingen", som skatteutskottet säger på s. 31 i sitt betänkande. Detta leder fram till att det enda i det här paketet medvillabeskattning och räntebidrag som socialdemokraterna inte accepterar ärengångsupptrapp-ningarna av räntebidragen för främst äldre egnahem ochbostadsrättshus. För att undvika upprepningar skall jag nu huvudsakligenbegränsa mig till det här nejet från socialdemokraterna. Den första frågan blirdå: Varför säger man nej till regeringsförslagen om räntebidrag i väsentligadelar? Den andra frågan är: Vad vill de ha i stället? Varken genom mofioneneller under utskottsbehandlingen har detta gjorts klart - och inte har detblivit klart genom den här debatten heller. Det enda svar vi fått är attsocialdemokraterna vill ha någonting annat. Vad de vill skall vi utreda, om defår sin vilja igenom. som vi enligt reservationen tillcivilutskottets betänkande skall ha en utredning, skall vi ha en översyn enligten i princip likadan reservation till skatteutskottets betänkande. Vi har i civilutskottet försökt skilja på två saker. Detena är om det finns anledning att göra ytterligare överväganden ombostadsbeskattning och bostadsfinansiering. Det andra är varför man inte skallkunna godta ändringar i räntebidragsreglerna om man menar att det ,finnsytterligare överväganden att göra. Det här är i överensstämmelse med vad jaginledningsvis sade om 1974 års bostadspolitiska beslut och ändringen avreglerna. När det gäller den principiella grundfrågan tycker jag detser ut som om vi i alla fall skulle vara eniga. Majoriteten i skatteutskottetförutsätter uttryckligen att den i motionerna nämnda översynen kommer tillstånd -neutraliteten mellan boendeformerna anges som ett mål. Civilutskottetsmajoritet förutsätter i betänkandet att övervägandena inom regeringen omsamordnade åtgärder inom såväl finansierings- som skattesystemen kommer attfortsätta - man säger att motionärernas principiella önskemål om ytterligareövergripande bedömningar kan komma att tillgodoses. Detta är alltså denljusglimt som Per refererade till. Det här tyder väl inte på att detskulle finnas några betydande principiella klyftor i fråga om synsätten. Med den här bakgrunden kan det ju inte vara i deprincipiella frågorna som skon klämmer. Varför har då majoritet och oppositionskilt sig åt i civilutskottet när det gäller utredningsfrågan? Jo, det är heltklart. Villabeskattningen, m. m. Villabeskattningen, m. m. socialdemokraternaföreslär att skall begära är en utredning av ett specifikt slag. Manvill ha en utredning som skall utgå från motionärernas uppfattning. För att taställning till detta borde vi alltså rimligen få veta vad det är som ärmotionärernas uppfattning. Men där lämnar oss socialdemokraterna i sticket.Med obeveklig logik säger man att det f. n. inte finns någon sådan uppfattningmen att den ändå skall styra utredningen. Är det här verkligen ett bra sätt attföra fram sina krav, frågar man sig. Det är ju nästan som om man ber att få enutredning om vilken uppfattning som socialdemokraterna har och att detta sedanskall få styra en ny utredning. En fråga som tränger sig på är: Är det möjligeninte sä att det dunkelt sagda också är det dunkelt tänkta? Det jag vill ha sagt med detta är att det inte räcker medatt säga tulipanaros - man måste kunna göra det också. Om man begär någonting,så måste man väl också själv redovisa litet praktisk politik och inte barahänvisa till ännu inte tänkta tankar. Varför inte ta fasta på det som ärgemensamt och försöka göra någonting av det utan att krångla till det, som manhar gjort . Det finns annars en risk att också de positiva dragen hosreservanterna kan skymmas bakom den rökridå man lägger ut för att dölja denegna tankeUnjens brister. Handen på hjärtat, Per ! Skulle ni innerst innesjälv vilja skriva direktiv till denna utredning utifrån formuleringarna ipartimotionen? Varför inte i stället vara glad över att det finns en gemensamvilja fill fortsatta överväganden? Och varför inte bidra till att verka förlitet samordning också i de socialdemokratiska förslagen? Detta om utredningsyrkandet. Sedan kommer vi till denandra frågan. Om man nu vill ha en utredning, behöver det för den skullsjälvfallet inte vara så att man inte kan. göra några ändringar i ett beståendesystem. Den socialdemokratiska motionen utgår frän det. I reservationerna görsett försök att få sammanhang i det hela - man säger att regeringsförslagetskulle försvåra en övergång till ett nytt system. Till vilket system? Gör åtminstone en kort sammanfattning av hur det systemet skulle seut, annars är det inte rimligt att ta den invändningen på allvar! Om en sådanargumentering utan konkret belysning vore riktig, så skulle varje justering avbidragsnivåerna vara omöjlig - detta oberoende av om det uppstår nyakostnadsrelationer och oberoende av om vi också på den här sektorn måste hållastången när det gäller ökningarna. verkar det som om budskapet är än mer förenklat. Merabidrag -mindre avdrag, totalt sett. Ett sådant resonemang, som bara gällersummor, kan vara ganska farligt också för den som hävdar rättvisan. Det är juså mycket i summorna som beror på hur många hus av olika typer som byggs. Vikan nog aldrig komma ifrån bedömningar ufifrån de boendes synpunkt. Det ärmellan dem som vi skall ha rättvisa - inte mellan olika bokföringskolumner.Det är också förvånande att socialdemokraterna i en besparingssituation sätterräntebidragen till de äldre egnahemmen så högt som man tydligen gör. Är dessaräntebidrag verkligen så väsentliga i socialdemokraternas prioritering på dethär området? Vihar i utskottet också noterat den principiella skillnaden mellan detsocialdemokratiska förslaget och vpk:s förslag. Vpk är tydligen i huvudfråganmer realistiskt och står i princip kvar vid bostadspolitiska beslut.Man sätter sig inte emot de regeringsförslag som syftar till en bättrekostnadsfördelning mellan årgångarna. Att sedan vpk också står kvar vid sinlinje när det gäller ett indirekt hyresstopp bakvägen är en annan sak. Jag vetinte för vilken gång i ordningen kammaren nu skall gå att votera i den frågan. Jagskall inte uppehålla mig mer vid de här principiella resonemangen. Bostadsministernhar ju också tagit upp dem. Dessutom har de ventilerats tidigare i debatten.Däremot skall jag nämna en sak som vi har diskuterat i utskottet. Det gällerförslaget om att bevilja räntebidrag för grupphus mellanfärdigställandet och utbetalningen av lån. Den möjligheten gäller ju när beskedom det preliminära lånebeslutet ges efter det här årets utgång. Man har sagttill oss att därmed blir de husen mer attrakfiva för köparna än hus som detfattats beslut . Å andra sidan vet vi ju att senare byggda hus blirdyrare än äldre. Någonstans finns det väl en balanspunkt. Vi har funderat på omde nya bidragsmöjligheterna skulle få gälla också en del av de hus om vilkabeslut har fattats eller kommer att fattas i är, men vi har enhälligt kommitfram fill att inte föreslå någon ändring utöver proposifionens förslag i dethär fallet. Det skulle belasta statsbudgeten med åtskilliga miljoner. De härövergångsproblemen vid förbättringar börjar bli klassiska, efter allaförbättringar som tidigare gjorts. Det är bra mycket enklare att ta bort enförmän. Men hur man än gör blir det allfid en gräns mellan hus som får förmåneroch hus som inte får sådana. Därför har vi stannat för att inte föreslå någonändring. Slutligennågra ord om underhållslånen. På den punkten har regeringsförslaget enhälligtfillstyrkts. Jag kan inte se poängen med den socialdemokratiska reservationen.Jag tycker att den innebär att man slår in öppna dörrar. Men det är väl med densom med reservationerna i övrigt, att den kanske mest är fill för invärtes brukoch för att ge sken av någon sorts akfivitet som egentligen inte finns på dethär området. Med det sagda yrkar jag bifall till hemställan i civilutskottetsbetänkanden nr 7 och 8 på alla punkter. Anf.13 PER () replik: Jag skall inte upprepa mina argument mot bostadsministern beträffandeinnehållet i vår reservation. gjorde emellertid vissauttalanden som jag vill bemöta. Jag sade att jag kallade det för en ljusglimt iår och om vilket vi var eniga i utskottet. försökte ge skenav att detta var en bedömning av propositionen. Det var det inte alls, utan detvar precis tvärtom. Det står nämligen i civilutskottets betänkande att det"inom det gemensamma bostads- och skattepolitiska fältet på flera hållbehöver ägnas ytterligare uppmärksamhet". Det är litet skillnad det. SvenEric Åkerfeldt bör kanske läsa på vad vi har varit eniga om. Det var kanskeinte meningen, men jag tycker att det är mycket bra. Villabeskattningen,m. Villabeskattningen, m. m. Beträffande detta att skriva direktiv till en utredningvill jag säga att sådana direktiv kan vara mycket enkla. Det kan gälla bara ettuppdrag till utredningen att pröva frågan om hur man skall kunna fä en ökad ochbestående rättvisa mellan alla boende och mellan olika besittningsformer,vilket ju var målsättningen 1974. Det räcker som direktiv. Sedan några ord om underhållslånen. Vi talar inte såmycket om det. Det går inte att hålla på att tjata . Vi har sagt vårmening om detta förra gången. Enligt vår åsikt är det en felaktig väg, men visade inte nej. Det fanns ingen annan möjlighet vid det tillfället. Det var somen nödlösning. Bara detta att låna pengar med avbetalning för saker somskall stå är inte särdeles framsynt. Med hänsyn till de principer somvi har för hyressättning är det inte så särskilt lyckat att låna till sådantsom underhåll, även om det var nödvändigt i det läget. På grund av attutskottet gjorde justeringar blev det möjligt för de företag som behövde lånatt få sådana. Alla får ju län oavsett behovet, vilket också är en nackdel. Detfinns många svagheter här, men debatten om dem har vi fört tidigare, och därförvill jag inte upprepa mina synpunkter. 14TORE (vpk) replik: Får jag först ta upp de frågor som jagställde till utskottet och som säger sig ha svarat på. Jag har noterat att i sin egenskap avföreträdare för utskottet tydligen inte anser att vpk;s ställningstagande närdet gäller de äldre bostadsrättshusen står i motsättning till 1974 årsbostadspolitiska principer. Jag har åtminstone tolkat hans svar på det sättet,och då kan vi vara överens om den saken. Kvar står då hur man kan ha gjort ensådan skrivning i utskottsbetänkandet. Sedan påstår att man i betänkandet harsvarat på frågan om hur de här spörsmålen om bostadspolitiken och en samladöversyn när det gäller bostadsbeskattningen skall ägnas den störreuppmärksamhet som utskottet anser nödvändig. Men jag kan inte av utskottsbetänkandetläsa ut hur det konkret skall ske, och det blir inte någon större klarhet efterdet besked som gav. sade att vpk är mera realistisktbeträffande de förslag som vi behandlar i samband med det föreliggandebetänkandet. Jag vill påstå att vi alltid är realistiska när det gäller våraförslag i bostadspolitiska frågor. Jag noterar att alltsåhar kommit underfund med att vi faktiskt har realistiska förslag i dettasammanhang. Vi städer socialdemokraternas förslag om utredning. Det är- som vpk också framhållit - helt klart att det är nödvändigt att snabbt fä ensamlad bild av situationen på det här området, men detta får inte skymma bortatt man som man gör en utredning - och den bör ske skyndsamt -också genomför vissa förbättringar på olika punkter, som kan få en positivverkan för hyresgästerna. 15SVEN () replik; Mitt omdöme om vpk;s realistiska uppfattning,, inskränker sig naturligtvis till den fråga vi diskuterar här . Jag får väl återkomma med ytterligare bedömningar när vi tar upp andrafrågor. frågar: På vilket sätt skall dessaytterligare överväganden och bedömningar ske? Jag menar att jag i det svar jaggav har pekat på det, nämligen att dagens behandling av proposition ochbetänkande är ett exempel just på hur den här fortlöpande reformeringen skallkunna ske - den kan ske inom ramen för det arbetssätt som vi haft. Per menar att det inte skulle vara någon störrekonst att skriva direktiv till den av socialdemokraterna föreslagnautredningen. Och det är klart, att om man gör det så enkelt för sig som PerBergman gör - säger att det bara är att skriva några rader, såsom han gerexempel på - då har man gjort just den där tulipanarosen som jag talar om. Menskall man ha ett underlag för att nä ett meningsfullt resultat på det härområdet, då fordras det nog att man detaljerar tulipanarosen betydligt mer. Får jag upprepa det jag sade till omytterligare överväganden. Jag tycker det är ett bra sätt som vi i dagtillämpar när det gäller att göra reformer med hänsyn fill förändringar sominträffar i omvärlden. Jag tycker att det som anförts på s. 5 i utskottetsbetänkande är ett bra exempel på hur detta kan ske. Om vi sedan inte är enigaom det som föreslås i propositionen eller det utskottet hemställer, det lämnarjag därhän. Jag vill bara anföra att detta är exempel på en bra och framkomligväg. Villabeskattningen, m. m. 16 (vpk) replik: Jag kan fortfarande inte fatta hurbetänkandet som sådant -med det innehåll det har - kan ge ett klart besked.Sven EricÅkerfeldt säger att betänkandet visar hur en översyn skall ske. Vadsom står är följande; "noterar för sin del i dettasammanhang endast sin uppfattning att beredningen av frågor som bör samordnasinom det gemensamma bostads- och skattepolitiska fältet på flera håll behöverägnas ytterligare uppmärksamhet för att konkreta resultat skall kunnauppnås." Vad jag är ute efter ochfortfarande inte anser att jag har fått svar på, är frågan hur civilutskottetmenar att dessa spörsmål skall ägnas den uppmärksamhet utskottet anser behövsoch vilka konkreta resultat man vill uppnå. Det har inte pä. 17SVEN () replik: Det borde vara lätt att förstå för ToreClaeson. Jag menar att det betänkande som vi diskuterar och denproposition som ligger till grund för det är ett bra exempel på hur en sådanhär fortlöpande översyn skall ske. Inriktningen framgår ju också av dessa bådahandlingar, nämligen att vi ändrar olika delar i det bostadspolitiskaregelsystemet i syfte att uppnå bättre överensstämmelse med de förhållanden somfaktiskt råder i omvärlden. Och det är på det viset vi skall fortsätta att seöver det hela. Villabeskattningen, m. m. 18RUNE CARLSTEIN (s); allmänna fastighetstaxering väntasge en allmän höjning av taxeringsvärdena. Eftersom har gått sedan förrafastighetstaxeringen och prisstegringarna varit höga, medför taxeringen enkraftig höjning av taxeringsvärdena. För villafastigheter har den genomsnittligahöjningen angetts till och för fritidsfastigheter till . För att mildra verkningarna av de höjda värdena föreslåsnu ändrade regler för villabeskattningen. Ändringarna avser såväl inkomst- ochförmögenhetsbeskattningen som arvs- och gåvoskatterna. Även reglerna omförmögenhetsprövningen av folkpensionärernas extra avdrag för nedsattskatteförmä-ga och av de kommunala bostadsfilläggen berörs av förslagen. När det gäller beskattningen av en- ochtvåfamiljsfastigheter beräknas inkomsterna enligt en schablonmetod. För villor med taxeringsvärden . tasintäkten f. n. upptill av taxeringsvärdet. För villor med högretaxeringsvärden tillämpas för den del som ligger mellan 200 000 och 250 000kr., för skiktet . och för den del somligger . Är ägaren mantalsskriven på fastigheten medges han nu ettextra avdrag på . Till beskattning tas upp ett belopp på 2 %av fastighetens taxeringsvärde, det s. k. garantibeloppet. Regeringens förslag innebär att den lägsta intäktsprocentensätts till i stället för nuvarande och tillämpas för villor medtaxeringsvärden upp fill , intäkt föresläs mellan 450 000 och600 , . och för taxeringsvärdenöver . Det extra avdraget höjs frän . ochden kommunala garantiskatten räknas efter i stället för . Kontentan av de föreslagna ändringarna uppges medföra enskattekostnadsökning för villaägaren på någonting . permånad, beroende på hur den nya fastighetstaxeringen utfallit. För fastighetermed mycket höga taxeringsvärden blir den beloppsmässiga ökningen större än 200kr. Stat och kommun beräknas tillföras ca 500 milj. kr.vardera i ökade inkomster som en följd av de nya schablonreglerna. I fråga omgarantibeskattningen beräknas kommunernas inkomster öka med 400 milj. kr. Vi har från socialdemokratiskt håll accepterat deföreslagna ändringarna när det gäller villafastigheterna, även om vi ärmedvetna om att den nuvarande beskattningen innehåller många bristfälligheter.Skälet till att vi har accepterat detta är helt enkelt att det med denbegränsade tid som stått till förfogande och det komplicerade sammanhang somvillabeskattningen utgör inte har varit möjligt att utarbeta ett alternativtförslag. Vi har begärt att regeringen tillsätter en utredning somfår till uppgift att se över bostadsbeskattningen. Vi anser det nödvändigt attdetta görs och att det görs skyndsamt, dä vi med nuvarande system kommer alltlängre bort från den målsättning som det har rått en betydandepolitisk enighet omkring. Den neutrahtet i beskattningen av olika boendeformer somvi var på väg att uppnå genom bostadspolitiska reform är nu till storadelar förlorad. Av såväl fastighetstaxeringskommitténs överväganden som vadbudgetministern framfört i proposition 1980/81:42 framgår att man är medvetenom bristerna i det nuvarande systemet. Även under utskottsbehandlingen har erinringar ochsynpunkter förts fram från skilda håll. a. gäller detta skillnaderna ivillapriserna och taxeringsvärdena som råder mellan olika delar av landet.Schablonmetoden slår därför olika beroende på var fastigheten är belägen. Vi har problemen med de långa intervallerna mellanfastighetstaxeringarna. Med den kraftiga prisstegringstakt som råder blirdet stora höjningar av taxeringsvärdena men också, om man ser framåt, en snabburholkning av skatteuttaget. Det är inte enbart inkomstsidan som medförbeskattningsproblem. Vi har sådana också på avdragssidan. Det gäller framförallt de kraftigt stigande underskottsavdragen som villafastigheterna står för.Även sett i ett relativt kort perspektiv växer underskotten till sådana summoratt begränsningar är nödvändiga. Vi har i vår partimotion 1980/81:131 tagit upp den härutvecklingen och vad som kommer att hända, sett ur bostadspolitiska synpunkter,om man inte snabbt vidtar förändringar. Jag skall inte fördjupa mig i detbostadspolitiska avsnittet; det är främst skattefrågan vi nu har att ägna ossät. Men låt mig säga att utvecklingen är så alarmerande att vi inte har tideller anledning att, som den borgerliga utskottsmajoriteten föreslår, avvaktaresultatet av den pågående utredningen om underskottsavdragen och studeraeffekterna av de nya villaschablonerna innan vi tar itu med de här problemen.Vår hemställan innehåller krav på en omgående översyn av bostadspolitiken ochboendekostnaderna, så att vi får en rättvis beskattning av de olikaboendeformerna. När det gäller fastighetsskatten förvattenkraftsanläggningar har vi reserverat oss för ett bibehållande avrepartitionstalet vid . Regeringsförslaget innebär en sänkning till 1,5 %.Jokkmokks kommun har i skrivelse till utskottet framhållit angelägenheten avatt kraftverkskommunerna får den här förstärkningen av sin skattekraft. Utskottets borgerliga majoritet anser sig inte kunnabiträda förslaget, med motiveringen att förslaget även medsannolikhet kommer att innebära fördelar för vattenkraftsanläggningarna ochberörda kommuner. Av den analys som kommun har redovisat fillutskottet framgår att regeringens förslag innebär ett betydande avbräck förkommunen. Jag övergår så till att något beröra kapitalbeskattningen.En följd av de höjda taxeringsvärdena är att förmögenhetsskatteskalan behöverjusteras. F. n. utgår förmögenhetsskatten enligt en progressiv skala från iskikten . fill 2,i skikten över 1 milj. kr. föreslås enuppräkning av skalan, där det lägsta skiktet skall ligga mellan 400 000och . och där tas ut först när förmögenheten uppgår fill 1,8milj.