prot · G409156 · 1980-12-31 00:00:00 — Frågan om framfid är i en rad avseenden definitivt inteavgjord, trots att många tycks tro det. Det riksdagsbeslut som fattatsinnehåller bara ramarna för den fortsatta flygverksamheten på ochArlanda. En lång rad punkter är fortfarande oklara. Moderaternai trafikutskottet har reserverat sig för ett fortsatt bibehållande avjettrafiken på , åtminstone . Det är ett, såvitt jagkan förstå, konsekvent, klokt och även realistiskt förslag med tanke på attnågra förändringar när det gäller terminalerna på ännu inte harbeslutats och ännu mindre satts i verket. Trafikutskottetsvice ordförande har på ett utmärkt sätt redovisat den moderataståndpunkten när det gäller huvudfrågan, och jag skall inte ta upp kammarenstid med att argumentera ytterligare i den. Attjag emellertid, fru talman, har begärt ordet beror på att jag anser det djuptoroande att det nu uppenbarligen förekommer tankegångar om att t. o. m.förbjuda det reguljära propellerflyget på . Den utredning som har gjortsav f. d. generaldirektör syftar ytterst fillatt helt ta död på som flygplats- om det nu är rätt refererat imassmedia, men jag har ännu inte hört några reservationer till referaten ellerdementier på detta område. Detförbud mot jetflyg på som fattades med en enda rösts majoritetär verkligen beklagligt. Men det skulle, fru talman, bli ännu värre för en radorter som ligger på "medelavstånd" från , om man nufortsätter att ta steget fullt ut och även förbjuder propeller- eller turboprop-trafikpå . , och andra orter som ligger på motsvarandeavstånd skulle drabbas utomordentligt hårt, om det inte blev möjligt att frånsådana orter antingen i Linjeflygs eller i andra flygbolags regi - ingentingsäger att det måste vara Linjeflyg - fortsätta att trafikera . Självfalletkan det för Linjeflyg som företag betraktat vara rationellt att ha allverksamhet samlad till , men det är verkligen ingenting som säger att vii nödvändigtvis måste koncentrera all inrikestrafik av någon betydelsetill ett enda företag. Tvärtom är det så, fru talman, att om vi ser på hur detär internationellt - och vi behöver då inte gå så förfärligt långt från Sverige- så finner vi att det är i hög grad naturligt att ha inrikesflygbolag medolika inriktning och också olika kapacitet. Jagsäger detta därför att om Linjeflyg inte skulle vilja bedriva verksamhet påBromma i fortsättningen, är det enligt min och säkerligen många passageraresmening naturligt och självklart att vi ser fill att andra företag fårmöjligheter att bedriva en tertiärtrafik på . I så måttoansluter vi oss till de liberaliseringstankegångar när det gäller flyget somfinns runt om i världen och som också enhälligthar uttalat . Jagnämnde en ort som i det här sammanhanget, och jag gjorde det därföratt just är ett typexempel på hur illa det kommer att gå, om det ickefortsättningsvis blir trafik också på . Här talas, fru Investeringarpå A rlanda flygplats m. m. Investeringar på m. m. talman,som alternativ till flygtrafiken för dessa orter på medellångt avstånd, omsnabbtåg och liknande. Det kan vara ett alternativ, den dag sådana snabbtåg kaninföras, för orter som ligger relativt nära och som dessutom liggervid stambanorna. Men det är absolut icke ett realistiskt alternativ jämfört meddirekta förbindelser med för orter som t. ex. och en del andrapå motsvarande avstånd. Det är uppenbart att striden om kommeratt fortsätta, oavsett utgången av dagens debatt. Olika orter kommer attdrabbas olika hårt av den här nedläggningen, och det är mot den bakgrunden somjag har velat göra detta inlägg. De som företräder utskottsmajoriteten har helatiden utgått från att man kan dra alla orter över en kam och att försämringarnakommer att bli ungefär likvärdiga för de orter som drabbas. Så är det absolutinte. Jag kan inte finna annat än att kampen om nu går in i ett nyttskede, om den moderata reservationen inte skulle vinna kammarens bifall. Idetta nya skede måste syftet vara att se till att kan fortsätta somflygplats för flygplan som icke rimligen kan utgöra något hinder urbullersynpunkt. Jag vill påstå att jag något är insatt i det här problemetefter som ledamot av den statliga trafikbullerutredningen. Där sysslade mansannerligen inte med tanken på att förbjuda propellerflygplan ellerturbopropflygplan på , utan då handlade det om jettrafiken. Det äriippenbarligen så att det ligger andra motiv bakom kampen för att få bortBromma som flygplats. Tydligen tar nu regionalpolitiska intressen ochmarkintressen överhanden för de lokalpolitiker i som fögabekymrar sig om servicen för de människor som reser till utifrånlandet, bl. a. de riksdagsmän som vi så ofta ser på flygplanen till mensom i kammaren röstar mot flygplatsens fortsatta existens. 77NILS () replik: hotade med att Brommafrågan intevar avgjord än utan att kampen om skulle fortsätta. Han tyckte det varbeklagligt att beslutet fattades med en enda rösts majoritet. Mensom väl känner till fattar vi i den här kammaren många viktigabeslut med en rösts majoritet. Detta var väl inte något speciellt ovanligt. Jag vill bara säga att det ekonomiskt mestfördelaktiga för är att fortsätta sin trafik med F-28 på . Detskulle ju vara en ekonomisk katastrof om skulle tvingas byta ut hela sinflygplansflotta och fortsätta på med nya plan, som man skulle inköpautan kännedom om deras prestanda i verkligheten. Jag vill erinra om att regeringens beslut ikoncessionsärendet och regeringens förslag , som reservationernabygger på. förbjuder fortsatt F-28-trafik på . Den trafiken skall jusnarast flytta till , om inte bindande leveransavtal träffas omnya och tystare plan - och det är verkligen, , blåögt i överkantatt tro att detta kan ske. 78 ()replik: Nej, det är sannerligen inte ovanligt att vi fattar beslut med en endarösts majoritet. vet mycket väl att fattaderiksdagen regelbundet beslut med hjälp. Det var endast tack vare fruFortuna som det parti representerar kunde hålla sig kvar vid maktenunder . Menvad det nu gäller är att med en enda rösts majoritet fatta ett beslut som fårlångtgående konsekvenser för många människor . Som har påvisat handlar det om att slå sista spiken i likkista. Vadsom är oroväckande är att vi som trodde att man var ute efter att stoppajettrafiken på av miljöskäl, av bullerskäl - vilket sannerligen är enambifion som jag fullt ut delar - har fått erfara att det inte var det endaskälet. Det var kanske inte ens huvudskälet. Man fortsätter med att ta tillandra argument för att få bort all reguljär trafik på , även med flygplansom icke på något sätt kan vara störande ur de kringboendes synpunkt.Därvidlag, fru talman, har inte gett något besked . Tycker hanverkligen att det är rimligt att ansluta sig till de tankegångar som haråtergivits i massmedia från generaldirektör utredning att den härtypen av mindre flygplan - som ju nu bevars också skall produceras i -icke fortsättningsvis, som tertiärtrafik, skall få trafikera ? Därigenomblir en lång rad orter på medellångt avstånd från utan vettigaflygförbindelser med huvudstaden. Jag tror att många skulle vara intresseradeav att få ett besked på den punkten från socialdemokraternas talesman idebatten. Investeringarpå m. m. Anf.79 () replik: fortsätter den mörkmålning som tidigarepresterade. Jag vill bara erinra om att vi i utskottsmajoritetenanser att skall vara kvar. Vi säger att den bör kunnabibehållas för övrigt inrikesflyg och för allmänflyget. Sedan beror det helt på vad flygbolagen ochluftfartsverket kommer till för uppfattning när det gäller vilken trafik mankan fortsätta med på . Men det blir en senare fråga, och vi får anledningatt återkomma fill den . När utredningarna är klara och remissbehandlade,får man ta ställning fill hur det skall bli med . Den debatten kan vi nogvänta med. 80 ()replik: Jag tycker inte att vare sig eller jag svartmålar pånågot sätt. Den beskrivning som har getts här är enligt min mening fullt utkorrekt mot bakgrund av de informationer som vi har fått i massmedia. Jagefterlyser inte - lika litet som någon annan - konkreta besked om vilka orter,vilka flygplanstyper, vilka företag som skall få trafikera . Men vad jagtycker man har rätt att fråga när fattar ett beslut om nedläggning avBromma är om de som driver igenom detta beslut verkligen är beredda att aktivtarbeta för att blir kvar som reguljärflygplats Nr 156 med en trafik av den omfattning ochav det slag som m. fl, här Onsdaeen den ''' '''' svävar på målet. Där får vi inget besked. 3 iuni1981 6 det att vi skall skjuta det härbeslutet . Vi väntar på besked -vi väntar på en mängd besked. Det går inte att här i Investerinsarnå kammardebatten bara säga att man skall bygga en snabbtågförbindelse A lundaflvsnlats mellan och , som skall bli rimligt billig, ochsedan -när beslutet är fattat - visar det sig att man inte är beredd att ståför den typen av löften därför att det då står klart att detskulle bli fördyrt. Man kryper, fru talman, gång på gång ur de besked som man har getttidigare. Detta tycker jag att kammaren måste ha klart för sig - i den mån deninte redan har det -och inte minst den svenska allmänheten. Förste vice talmannen anmälde attNils anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 81 (): Det är mycket positivt att en stor enighet nuhar uppnåtts om investeringarna på och jettrafikens överförande fill Arlanda.Det är också glädjande att verklig realism och saklighet nu tycks ha präglatfrågan och dess behandling. De överord och osakligheter som till viss delföregick och präglade decemberdebatten verkar i stort sett ha försvunnit. Man kan med tillfredsställelse konstatera att Linjeflyg,luftfartsverket och utskottsmajoriteten i stort är eniga om det förslag som ligger på bord. Den förre kommunikationsministern blev efterriksdagens beslut tvungen att skriva en proposition med helt annatinnehåll än den tidigare. Denna proposition har föregåtts av ett förtjänstfulltutredningsarbete med konstruktiva förslag från såväl luftfartsverket ochLinjeflyg som SAS. Även utskottet har på ett posifivt sätt bearbetatpropositionen, som man också fått en betryggande majoritet för. Utskottets förslag om- Linjeflygs utflyttning till Arlandavill jag därför tillstyrka. Det är ju en fördel att man därigenom kan användaviss kapacitet som inte är helt utnyttjad. Vi är väl alla också glada överatt kostnaderna för en utflyttning ej på långt när behöver bli så höga som endel förslag fidigare visade på och som en del talare också framhöll som ettskäl mot flyttning från till . Det nu föreslagna alternativet verkar ju också vara mycketfördelaktigt på grund av närheten till bansystem och hangarer och godalångsiktiga utvecklingsmöjligheter. Som både jag och en del andra redan nämntär ju investeringsbehoven också väsentligt lägre än i tidigare diskuteradealternativ, och en vinst är - trots vad en del här sagt fidigare - att manäven kan få möjlighet till tätare bussförbindelser med ,varigenom resfiderna blir kortare. För mig,som varit så engagerad i den här frågan, var det intressant att i förramånaden läsa en intervju med luftfartsverkets chef . 104 uttalade där vad jag själv i olikadebatter fört fram, nämligen att flyget inte alls utvecklats så som mantrodde när ombyggnaden av planerades . Det kommerframför allt an på minskningen av charterflyget, och detta gör i sin tur attutflyttningen av inrikestrafiken från till inte blir så dyr somman trodde. GeneraldirektörJan framhöll i intervjun att det för luftfartsverkets del t. o. m.blir billigare med det nu föreliggande förslaget än att ha kvar Linjeflyg påBromma. Man skulle i så fall inte ha kunnat. nonchalera piloternas krav på enförbättring av flygsäkerheten, vilket skulle ha inneburit storainvesteringskostnader. , säger luftfartsverkets chef, slipper man nu iprincip ifrån alla dyra investeringar i en ny inrikeshall på . Det somnu behöver göras är att anpassa befintliga anläggningar och eventuellt bygga enminipir. Genomdet här förslaget sker visserligen en fördröjning av utflyttningen på kanskeett år , i stället för enligt dettidigare beslutet. Linjeflyg säger dock att man helst vill flytta underlågtrafik, vilket skulle kunna tala för att flyttningen kommer så som möjligt. Dåbeslutet om utflyttning av Linjeflyg nu på nytt slås fast och med tanke på deförtjänster som det nu aktuella alternativet har, får väl den här förseningenaccepteras, men jag förutsätter verkligen att den nu uppgjorda fidsplanenkommer att hållas. Den föriängning av väntan på utflyttningen som skerkommer nämligen att kännas svår för tusentals människor i stora delar avStockholm och även i och och inte endast för några få runtsjälva , såsom en del vill låta påskina. Sedanvi förra gången här diskuterade Brommafrågan har det skett en betydande ökningav antalet flygplansrörelser och därmed också av bullret genom att man nudelvis infört pendeltrafik. Tydligen tillämpas inte heller cut-back-systemet isamma utsträckning som . Förutom att de berörda människorna nu störsmer och oftare av bullret besväras de också mer av den obehagliga fotogenluktenoch av avgaserna, som verkligen oroar många. Regeringenbeslöt att föreskriva vissa åtgärder för att minska desanitära olägenheterna av Linjeflygs trafik på fram till flyttningen.Jag hoppas att den nya kommunikationsministern vill medverka till att dessasanitära olägenheter på grund av Brommaflyget möjligt lindras. För attstatsrådet , som jag mycket väl förstår inte kan vara här , inteskall sväva i ovisshet om vilka åtgärder regeringen beslutade, skall jag medtanke på protokollet påminna om en del av dem. Starter skulle få sketidigast . Reduktion av jetavgasernaskulle ske före utgången av 1982. Luftfartsverketskulle vidta de åtgärder som behövs för att undvika tidiga och sena starter ochlandningar under lördags- och söndagsdygnen. Dessutomär det ju viktigt, som redan har sagts här, att Linjeflyg så fort det ärmöjligt minskar de nuvarande Fokkermotorernas buller med minst . Då utskottets majoritet verkligen försökt få en så bra lösning Investeringarpå A rlanda flygplats m. m. Investeringar på m. m. som det ärmöjligt med hänsyn till olika intressen och avvägningar, har jag med dekommentarer jag här gjort inget annat yrkande än utskottets. 82 () replik: har liksom andra pekat påolägenheterna för speciellt och dess omgivning. Det är betecknande glömmer bort förhållandena vid de andra mellansvenska flygplatserna. Om manhär hade gjort kraftansträngningar för att få ned ljudet vid , skullealla flygplatser ha fått nytta av det. har man bara stirrat sig blind på attfå bort flyget från . Jag tycker nog att det visar att miljöintresset ärrätt svagt. Det är inte intressant hur förhållandena är på andra flygplatser;det är bara fråga om hur det är vid . När vi bedömer de här frågorna kan vi inte göra det baraur miljösynpunkt. Vi måste också se på de regionalpolitiska frågorna,sysselsättningen ute i landet osv. Det är risk för att passagerarantalet här kommer attminska på ett sådant sätt att intresset för att upprätthålla flyget försvinner. Därigenom kan vi också komma att förlora flygplatserna i . Det är det som jag har varit rädd för, och jag vidhåller yrkandet om bifall till reservationerna 1 och 2. ' 83MARGARETA () replik: Jag vet att jag redan i tidigare debatter harsagt att jag mycket väl kan förstå problemet med bullret även vid flygplatsernaute i landet. Man kan inte jämföra det buller som uppstår riint medbullret kring mindre flygplatser med ett mycket mindre antal flygplansrörelser.För sedan hade ungefär 120 flygplansrörelser . Jag vetinte rikfigt hur många flygplansrörelser t. ex. har, men jag förmodaratt det rör sig om åtta, tio eller tolv. Det är då naturligtvis svårt attjämföra bullersituationen. Dessutom tror jag att Linjeflyg nu arbetar med attåstadkomma den nämnda bullerminskningen. Jag hoppas att man under den kommandevintern skall kunna reducera bullret med åtminstone ca . 84 () replik: Jag kan mycket väl förstå att det är betydHgt flera flygplansrörelser påBromma. Men det är inte säkert att just antaletär det avgörande för destörningar som uppstår. Människor kan också vänja sig vid saker och ting. Motdetta kan man invända att det inte är lätt att vänja sig vid något som är såpass irriterande. Men många har sagt: Det var besvärligt till att börja med,men sedan har vi vant oss. Jag vill inte att man därför skall bortse ifrån denbetydelse detta kan ha för de mindre flygplatserna. Hade man arbetat förmiljöintressena och för att få bättre bullerdämpning, skulle man ha hjälpt ävenhär. mindreflygplatserna blir det nämligen ungefär samma antal rörelser som på . 85 () replik: Jag vill på intet sätt nonchalera de människorsom störs av enstaka flygplansrörelser. Jag kan mycket väl hålla med om att varjeflygplansrörelse och det buller som då åstadkoms är mycket irriterande ochbesvärande för människor. Det är möjligt att det är som säger, vänjer sig till en viss grad. Men vi vet för litet om vilka konsekvensernablir. Vi vet att mycket av detta buller kan orsaka hörselskador och att mångamänniskor kan få psykiska besvär av de, åtminstone runt , ideligastörningar som man utsätts för. Dessutom framhöll jag redan tidigare att fillbullerproblemet kommer den stora oron för avgaserna. Investeringar på m. m. 86INGVAR (): I anledning av det olyckliga beslutet omjetflygets snabba utflyttning från fill skrevs en rad mofionerunder den allmänna motionstiden. De behandlas nu i samband med trafikutskottetsbetänkande angående investeringar på . Bland dessa motioner finns motion1726. Jag har några kommentarer. Jag anser att folkviljan i denna vikfiga fråga inte harkommit till uttryck i riksdagsbeslutet av . Genom det beslutetkan den positiva utvecklingen av det svenska folkflyget komma att brytas.Linjeflygs ekonomi riskerar att allvarligt försämras på grund av ökadeinvesteringar och minskat passagerarantal. En ökad risk för förseningar ochlängre restider kan bli följden. Trafiken på vissa linjer kan komma attkraffigt begränsas. I mitt län kan resenärerna från flygplatsdrabbas mycket hårt, men även Ängelholms-Helsingborgs flygplats kan få svåraavbräck. är ett land med långa avstånd. Därför är kraven pågoda och billiga kommunikationer stora. Det svenska folkflyget, som är enviktig del av dessa, har utvecklats mycket positivt. Det beror i storutsträckning just på centrala belägenhet. sombas för det svenska inrikesflyget har med sina över 2 miljoner passagerare omåret utomordentligt stor betydelse för samhälle, näringsliv och de enskildamänniskorna. beslut är såväl från trafikpolitisk som frånsamhällsekonomisk synpunkt djupt beklagligt. Jag nämnde folkflygets positiva utveckling, och jag kannämna några fakta, Ängelholms-Helsingborgs flygplats har haft en ökning avpassagerarantalet från 74 1977 till 152 1979 - alltså mer än enfördubbling . är siffran 165 300, en ökning , trotsett bortfall på grund av arbetsmarknadskonflikten. På har man också under entvåårsperiod mer än fördubblat sitt passagerarantal. Många passagerare frånMalmö-Lundområdet föredrar att resa över , för då landar man påBromma. Investeringar på m. m. Reser man från Malmös egen flygplats, , landar manpå . Sedan har man väsentligt längre restid på marken till resmålet iStockholm, Det är ytterligare ett bevis för hur mycket tidsaspekten ochavståndet betyder. Möjligheterna att besöka hartillmätts stor betydelse. Det blir ju så att tillgänglighetförsämras vid en nedläggning av . Det föreligger betydande risk för ettvikande passagerarantal, vilket kan få till följd en minskning av turtätheten.Risken att komma in i en ond cirkel är påtaglig. Linjeflyg har t. o. m. bedömtatt trafiken på m. fl. flygplatser hotas avnedläggning. Stora inskränkningar i trafiken kan ske på en del andra orter, ochdet blir försämringar på de återstående. Det är alltså inte i något fall frågaom en förbättring. Från passagerarnas synpunkt är det tidigare fattadebeslutet helt oacceptabelt. Jag ser passagerarna som viktigast i sammanhanget.De kommer att få betala äventyret med flyttningen från till . Detkommer de självfallet att få göra genom högre biljettpriser, längre restid ochökad risk för förseningar. Lågprisflyget, som har varit en stor framgång, löperrisk att raseras. En nedläggning av skulle leda till en betydandekapitalförstöring, som stora investeringar inom de närmaste årenmåste göras på . I nuvarande svåra samhällskonomiska situation anser jagdetta vara helt felaktigt. Det är fortfarande möjligt att fatta ettbättre beslut i Brommafrågan, och jag hoppas att ledamöter tar varapå detta tillfälle. Ett beslut i den riktningen skulle innebära att de snabbaoch bekväma flygförbindelser som vi har från landets olika regioner tillStockholm skulle bibehållas. Det skulle förbättra vårt näringslivs grundläggandeförutsättningar till en positiv utveckling. Det skulle också slå vakt omlågprisflyget och folkflyget för lång fid framåt. Jag finner därmed att om följer reservanternasförslag, så tar man ett beslut som ligger i linje med vad folk önskar.Jag vill därför yrka bifall till de reservationer som är fogade tilltrafikutskottets betänkande 1980/81:28. 87ERIC REJDNELL (fp): Debatten om som inrikesflygplats harpågått och kommer förvisso att hållas vid liv åtskillig tidframöver. Därvidlag delar jag den uppfattning som delgavkammaren. Riksdagsbeslutet , som innebär attjetflyget - vi bör märka att det gäller jetflyget - skall flyttas från Brommatill , har kritiserats hårt framför allt från landsortshåll. Det ärfullt förklarligt, och jag delar fill fullo den oro man hyser förinrikesflygets fortlevnad och utveckling i vissa delar av landet. Tillyttermera visso är det just de delar av landet som har ett svagt utvecklatkommunikationssystem som i första hand kommer i farozonen. I vår motion 2089har vi pekat just på dessa farhågor för en negativutveckling av inrikesflyget. Orter som , , och Karlstadkommer sannerligen inte att få det bättre, om flyget från dessa orter tvingasut till . Varför accepterar då vi som har kämpat för Brommasbevarande det beslut som tog ? Frågan ärberättigad, och låt mig, fru talman, försöka att i korthet ge svar på den: har numera beslutat att inte vidareutreda möjligheterna att ersätta Fokkerplanen med tystare jetplan, dvs.jetplan som skulle klara miljökraven för fortsatt trafik på . Det är orealistiskt att tro att den majoritet som stårbakom riksdagsbeslutet - dvs. socialdemokraterna, vpk ochen handfull Stockholmspolitiker - i nuvarande situafion skulle ge avkall påsina ur hela landets synpunkt sett olyckliga ställningstaganden. Eftersom det var reservanternas skrivning som vannriksdagens gehör förutsätter jag och många med mig att mannu är beredd att genomföra de lösningar majoritet därmed antagit. Låt mig, fru talman, citera ur reservation nr 5 itrafikutskottets betänkande 1980/81:8, dvs. den reservation som antogs avriksdagsmajoriteten: ""Det trafikpolitiska beslutet innebarockså enligt utskottets uppfattning att inrikesflygets roll i kollektivtrafikenmåste beaktas. Som motionärerna framhållit bör lågprisflyget bli en realitetför människor i olika delar av landet. Därför måste trafiken tryggas på deflygplatser där den nu upprätthålls.'" I samma betänkande kan vi också läsa att det är en"absolut förutsättning för att linjetrafiken skall kunna flyttas över frånBromma flygplats till att kollektivtrafikförbindelserna mellanStockholms city och förbättras". Med anledning av det sistnämnda, fru talman, kan mankonstatera att socialdemokraternas reservation, som förordade enjärnvägsförbindelse mellan och till en beräknad kostnadav 530 milj. kr., bara var en dröm. Detta visste vi , men hardet förmodligen blivit klart även för socialdemokraterna. Drömmar är intealltid så lätta att få förverkligade - det visar verkligheten. Trots allt är det ett faktum att vad jag nu har relateratär det som gäller för flygplatsfrågan i . Jag är fullt medveten om attdet blir oerhört svårt för den majoritet i som stod bakom beslutetden att uppnå målen och genomföra beslutet. Men menarsocialdemokrater och vpk-are samt den handfull Stockholmspolitiker som stårbakom beslutet någonting med detsamma gäller det att visa det .