prot · G409156 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi som alltidhar kämpat för en meningsfull inrikesflygtrafik för hela landet skall intesätta oss på tvären. Det är därför, fru talman, som jag för min del står bakomutskottets skrivning och förslag till riksdagsbeslut. Men ansvaret vilar tungtpå majoriteten från . Det ansvaret hoppas jag att man inte tänker springa ifrån.Nils uttalande att det nu ankommer på flygbolagen att avgöra var manvill flyga är oroväckande. Glöm inte bort att ni uttalade att flyget på övrigaflygplatser i Investeringar på m. m. Nr 156 landet skall tryggas. Då kan niinte passivt åse utvecklingen utan måste aktivt Onsdaeenden verka för att beslutet av den 17december också blir verklighet. 3 iuni1981 " yrkar bifall till utskottetshemställan. Investeringar på '- » (): Jag avser inte att ta uppdebatten i hela dess vidd - den har förtstillräckligt vid det här laget. Jag vill bara säga till att beslutetfrån självfallet står fast i hela sin omfattning och att majoriteten då- och jag hoppas en vid det här laget utvidgad majoritet - står bakom detbeslutet. Jag har begärt ordet bara för en enda sak. Det gällernågra påståenden som kommit både från och från omjärnvägsförbindelsen till . Den är icke alls orealistisk.Trafikvetenskaplig expertis har visat att de beräkningar SJ har gjortär felakfiga. SJ har tyvärr en tendens att vara mycket konservativt och intetänka dynamiskt och i nya banor när det gäller järnvägstrafik, och det ärbeklagligt. Svensk industri har uttryckt stort intresse för ettgemensamt nytt projekt, som skulle kunna betyda mycket för svensk industri. Jagtror att det finns all anledning att mycket noga pröva den möjlighet det geratt förnya järnvägstänkandet och järnvägsarbetet i . Därför står vifortfarande fast vid att detta är ett projekt som skall prövas realistiskt. Ochden trafikvetenskapliga experfis som i gått igenom det har somsagt visat att SJ:s beräkningar är felaktiga - nu som - och att deindustriella beräkningar som låg till grund för diskussionen harmycket mer som talar för sig än de beräkningar SJ gjort. Vi har fått till stånd en bra lösning av terminalfråganvid tack vare att en stor kreativitet utvecklats iluftfartsverket och på annat håll. Får den kreativiteten också komma tilluttryck när det gäller förbindelserna till , kan ni vara övertygade omatt vi inom en framtid som ligger mycket närmare än ni tror också får en brajärnvägsförbindelse dit. 89 (): Jag sade i mitt anförande att man med säkerhetkan fastslå att en järnvägslösning är orealistisk. Då hänvisade jagtill den, som jag betecknade den, lättvindiga kalkyl som socialdemokraterna ihöstas presenterade, med tanke på vad som framkommit. Jag har ingenting emot att håller fastvid den optimistiska inställningen att man skall kunna få fram enjärnvägslösning till en kostnad som ligger ungefär 1 miljard lägre än vad SJ räknar med. Men jag är övertygad om att den lösningen inte finnstillgänglig . Det tar säkert åtskillig tid, innan man kan åstadkommaden. EftersomFokkertrafiken - notera att jag inte talar om hela inrikesflyget - flyttas uttill och därmed större delen av det svenska inrikesflyget kommerdit, kommer vi att få en kraftig belastning på transportapparaten ut Men i och med att manhar samlat all flygverksamhet där ute i en ochsamma huvudterminal har man underlättat trafiken dit: man kan då ha Nr 156 Men trafiklösningen är för denskull inte klar på Onsdaeen den ganska lång fid. 90ERIC REJDNELL (fp): Det är intressant för kammarens ledamöter attnotera - jag vill gärna poängtera det ännu en gång- att beslutet i hela sinvidd står fast. Det var en bra deklaration utskottets ordförande gjorde.Är det så, tror jag att och övriga i majoriteten av den 17december också kan vara förvissade om att det finns en utökad majoritet- då händer det verkligen någonting. Men i det beslutet låg också att trafikenvid övriga flygplatser skulle tryggas i den omfattning som den nu har. Om järnvägstrafik mellan och ärorealistisk eller inte är tydligen fortfarande en öppen fråga. Jag vill barahänvisa fill vad sade - jag delar den uppfattningen. Jagskulle bara vilja tillägga att här finns en tidplan som förmodligen blirbesvärlig att klara - det lär inte gå att komma ifrån att ta itu med markinlösenm. Sådana frågor brukar man inte kunna lösa i en hast. Investeringar på m. m. 91ROLF CLARKSON (m): Även om kammarens tid är dyrbar, och särskiltdyrbar så här sent på sessionen, är det, återigen för historieskrivningensskull, betydelsefullt att ge så fullödiga upplysningar som möjligt. Jag blevdärför glad när utskottets ordförande tog till orda i den härdebatten. Han är nämligen en av dessa ytterst ansvariga. Jag tror att jag intehar alltför fel när jag säger att han anses vara författaren till de ominösareservationer som vann vid omröstning . Jag riktar uppmärksamheten på att kampen tidigare helatiden har gällt Fokkerplanens buller. Men när reservationerna skrevs,omvandlades denna specifika olägenhet till allmänt jetflyg. Det gjorde man föratt det redan då var klart att en jetflygmaskin som skulle uppfylla de nyakoncessionskraven snart skulle vara i luften och kunde bli ett alternativ förLinjeflyg. Alltså skrev man jetflyg för att definitivt sätta stopp förutvecklingen. Man sade sedan i debatten att skulle kunna användassom flygplats för övrigt flyg. Men i version blev det någotannat - han använde ordet reservflygplats. Vad är en reservflygplats? För migär det en flygplats som ligger i stort sett öde, men är tekniskt utrustad föratt ta emot flygplan som är förhindrade att gå ned på den ordinarieflygplatsen. Man har alltså inte lovat någon blomstrande inrikesflygtrafik avannat slag än jetflyg på . Man har sagt reservflygplats. För att lugna de oroliga sade man sedan att man skulletrygga trafiken på de kortdistanser som skulle råka i farozonen, dvs. manskall bygga ett luftens olönsamma järnvägsnät. Det skall väl stockholmarna fåvara med och betala när den räkningen kommer? Sedan sade man, , att en absolutförutsättning för att flytta jettrafiken till var att man fickförbättrade kollektivförbin- Investeringarpå m. m. Ett alternativ varden billigare spårförbindelse som så varmt talar för men somingen tror på. Ett annat alternativ var - hör och häpna! - att bussarna skallgå i femminuterstrafik mellan och city. Som om det skulle vara enförutsättning för flyttningen till ! MedBertil inhopp i debatten har jag fått tillfälle att nagla fast ännuen av de ytterst ansvariga för det för svenskt inrikesflyg olyckliga ochförödande beslut som fattades och som reservanterna villriva upp. 92 (): Jag antar att kammaren håller mig räkning för om jag inte går in i endebatt med - den debatten har ju redan förts mellan honom ochNils . Bara det faktum att kammaren troligen kommer att ha enbetydligt större majoritet för ett beslut om att förlägga Linjeflygs verksamhettill är ett bevis för att det var ett bra beslut som fattadei december. Närjag nu tar till orda gör jag det bara för att säga till framförallt , men också till , att man inte så vårdslöstskall avfärda projekt som gjorde i sin första replik. Det ärdärför som jag i mitt inlägg har velat markera att jag tror attjärnvägsprojektet till alltjämt är ett mycket realistiskt alternativ.En framsynt trafikpolitiker, som i vanliga fall är, bör låtakreativiteten komma till uttryck också i detta hänseende. Att det ,som säger, inte finns något utrymme för fantasi och konstruktivttänkande i svensk industripolitik, det vet vi ju. Men det kommer välförhoppningsvis, , andra tider snart. Anf.93 (): Med det sista bekräftade att vi talar i olikatidsperspektiv. Jag talar om lösningar på ganska kort sikt, och det är väldigtnödvändigt. 1 och med att vi har flyttat ut huvuddelen avinrikesflyget från till , får vi ett krav på oss att skapapermanenta lösningar även för terminaltrafiken till Arianda. Det kan vi inteklara genoin en järnvägslösning. Vitalar som sagt om olika fidsperspektiv. När vi skapar en lösning som skall varaklar inom rimlig fid, bhr den så permanent att jag ifrågasätter när det i ettsenare tidsskede kan bli aktuellt och ekonomiskt möjligt att skapa ytterligareen helt ny förbindelse. Jagtror att är ute litet för sent - eller låt oss säga attteknikerna med sina innovationer är ute litet . Mom. 1 (omprövning av beslut omutflyttning av jettrafiken på till m. Utskottetshemställan bifölls med 203 röster mot 105 för reservation 1 av m.fl. Utskottets hemställan bifölls. 1980/81:39om uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1980/81:41om bonusränta på konto för likviditetsutjämning (prop. 81:150) 1980/81:42 om anslag till räntor på statsskulden,m. och1980/81:150) Mark- och konkurrensvillkoren för statliga bostadslån,m. Vad utskottet hemställt bifölls. 9 § Mark- och konkurrensvillkoren för statliga bostadslån,m. 1980/81:40om mark- och konkurrensvillkoren för statliga bostadslån m. m. 1980/81:194) samt 1980/81:41 om stimulansåtgärder inom bostadssektorn (prop. 94 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 40 och41 debatteras i ett sammanhang, och yrkanden beträffande båda dessa betänkandenfår framställas under den gemensamma överläggningen. 95OSKAR (): Socialdemokraterna i civilutskottet harreserverat sig mot utskottets betänkanden 40 och 41 i vissa viktiga delar. Vihar också lagt ett särskilt yttrande till betänkande 40. Jag skall någotutveckla motiven för våra reservationer. Låt mig börja med regeringsförslagen om att inskränkamarkvillkoret. Jag skall först erinra om vad villkoret innebär och varför detkom till. Markvillkoret innebär förenklat och allmänt sett attbostadslån inte beviljas, om den som söker lånet köpt marken av någon annan änkommunen och han inte heller får dispens från det kravet. Dispens kan ges och av förexploateringsområden. Det finns flera undantag från markvillkoret. Förstyckebyggda småhus gäller det endast, om den som söker lån köpt marken av enbyggintressent och det på sådana villkor att möjligheterna att fritt upphandlabyggnadsarbetena inskränkts. Villkoret gäller inte heller för mark somlånesökanden innehaft . Undantaget är begränsat närdet gäller exploateringsområden - det gäller där bara om lånet söks före den 1juli 1984. S protokoll 1980/81:156-157 Mark- och konkurrensvillkoren för statliga bostadslån,m. Motiven för markvillkoret var att man ville garantera ettsamhällsinfly-tande över markanvändningen också i produktionsledet - sålunda idelar som man inte når med byggnadslagstiftningen. Ett delmål var att skapaförutsättningar för den kommunala markfördelningen. Genom denna skall mananförtro bostadsbyggandet åt de byggherrar som har de bästa förutsättningarnaoch den bästa viljan att bygga bra bostäder så billigt som möjligt.Markvillkoret skulle också leda till en minskad konkurrens om marken och därmedtill en dämpad markprisutveckling. Det säger sig självt att inte ställde uppbakom markvillkoret. De var de enda som reserverade sig. I övrigt var beslutet- - en typ av de "breda lösningar" som den senaste tidendiskuterats så ofta. yrkade också vid senare riksmöten attmarkvillkoret skulle upphävas, men möttes av en i övrigt enhällig riksdag. Vikan notera att det i mark- och bostadspolitiska programfortfarande står inskrivet att markvillkoret skall avskaffas. Den rämnade trepartiregeringen fick i januari i årfrån en begärd utvärdering av bl. a. markvillkorets effekter.Styrelsen förde fram den enhälliga bedömningen att "markvillkoret utgör enbetydelsefull grund för kommunens mark- och bostadspolitik". Styrelsenuttalade lika enhälligt att den "inte funnit några bärande skäl för attmarkvillkoret skall slopas". Styrelsen diskuterar inte ens de förändringarsom regeringen nu föreslår. Men, som vi nu ser, blev utgången en annan när manbestämde sig i trepartiregeringen. Där slog de moderata ståndpunkterna igenom -som vanligt. Låt mig mot den här bakgrunden ta upp de konkretadelförslagen om hur markvillkoret skall urholkas. Jag börjar medregeringsförslaget om att markvillkoret skall slopas i saneringsområden. I densocialdemokratiska motionen och reservationen går vi starkt emot detta. Vilka skäl åberopar då bostadsministern som grund för detförslaget? Jo, för att förvilla oss här i så delar hon uppmarkvillkorets syften och effekter i två delar. Den ena delen är vad man kanuppnå genom att erbjuda dispens på vissa villkor, närmast i fråga om markpris,lägenhetsfördelning, gårdssanering m, m. I den här första delen erbjuder manmotsvarande effekter i annan form. I huvuddelen lägger man bara ut en dimridå.Markvillkorets tyngsta motiv - inflytandet över markfördelningen, som inteminst tidigare betonat, och den allmänna prisdämpningen -avfärdashelt kortfattat med påståendet att det är oklart huruvida kommunerna ökat sinadirekta markförvärv i saneringsområden som en följd av markvillkoret. I den första delen av argumenteringen finns en viss,formell logik. Man avskaffar en regel därför att man kan uppnå samma effekt meden annan. Så långt är jag med i tankebanan. Det är bara det att det inte ärsant att dessa regleri praktiken är utbytbara. Det blir inte samma sak för t.ex. en kommun med svaga resurser och liten markreserv. Den upplever att denbefinner sig i en tvångssituation. Skall den orka ta tag i frågan på eget initiativi det allmänna yttrandet? Om markvillkoret gäller, måste kommunen yttra sig ien dispensfrågasom avgörs av lånemyndigheten. har haft anledning att ta ställning filldetta när den har diskuterat frågan om en flyttning av dispensrätten tillkommunerna. Styrelsen har mot den bakgrund som jag har anfört ansett att dettainte bör göras. Vad regeringen nu föreslår i sak är att det ändå skall göras.Det är alltså i den här delen fråga om en medveten urholkning av markvillkoret.Den förs fram under falsk varubeteckning. Som jag redan har nämnt försöker bostadsministern ihuvudfrågan inte ens på allvar finna ett skäl för förslaget. Hon för bara framett allmänt tvivel på att de motiv för markvillkoret, som en verkligt bredriksdagsmajoritet har angett, är hållbara. Det är nästan kränkande förriksdagen att bli utsatt för en sådan nonchalans i argumenteringen. Förslagetborde inte bara tas tillbaka utan också följas av en ursäkt. Eljest måsteriksdagen ha detta i åtanke när den rimligtvis fäller regeringsförslaget. Låt mig sedan, fru talman, övergå till förslaget om attupphäva markvillkoret temporärt vid nybyggnad av styckebyggda småhus i exploateringsområden.Bifaller det förut nämnda förslaget för saneringsområdena, såupphävs ju också markvillkoret för småhusen där. Markvillkoret gäller f. n. för de styckebyggda småhusenbara när man köpt marken på sådana villkor att en säljande byggintressent fårett slags monopol på upphandlingen. Det kan gälla en entreprenör, en leverantörav kataloghus eller liknande. Det regeringen föreslår, det är att stat ochkommun skall ställa sig passiva om en köpare kommit i kläm och lika galant gebostadslån - detta trots att köparen inte kan utnyttja konkurrensen mellansmåhussäljarna. Man välsignar att en småhussäljare med mark att erbjuda skallkunna ta ut ett överpris för denna genom att ta mer betalt för huset ochbyggandet än eljest. Vem tjänar på det här? Ja, inte är det husköparen. Den somtjänar är den säljare som med sitt markerbjudande kan slå ut en konkurrent utanmark och dessutom få bättre betalt. De andra leverantörerna tjänar helleringenting-resultatet blir att konkurrensen om den bästa och billigasteleveransen försvinner. Det här inser självfallet bostadsministern. Hon försökerdärför försvara sig med att efterfrågan är så svag ändå att det inte blir någrafördyringar. Detta är rent nonsens. Hur svag efterfrågan än är blir husetdyrare för den som bundit sig till en leverantör och avstått från att utnyttjakonkurrensen mellan säljarna. Sedan sägs som ett huvudargument att det ärnödvändigt att öka bostadsbyggandet, "i vart fall temporärt". Hurmånga fler hus blir byggda, därför att de blir dyrare eller därför att kanskealla säljare lockas att köpa mark för att ha denna som argument vid försäljningen? Det tredje delförslaget om markvillkoret är attbyggföretag som äger mark skall få en längre övergångstid på sig,innan markvillkoret gäller också för dem i exploateringsområdena. Också i denhär frågan utsätts vi för en märklig och vilseledande argumentering. Denstartar med påståendet att kommunerna måste köpa den exploateringsmark debehöver, innan övergångstiden går ut . Den fortsätter med påståendet attkommunerna inte har och inte heller kan ges ekonomiska möjligheter till detta.Alltså - vilket Mark- och konkurrensvillkoren för stadiga bostadslån,in. Mark- och konkurrensvillkoren för stadiga bostadslån, m.in. skullebevisas - måste övergångstiden förlängas, dvs, exploatörerna får bygga utanhinder av markvillkoret. Vad innebär detta egentligen? Jo, att kommunerna som vanligtmåste disponera mark eller ha sakskäl för dispenser i den takt som byggandetskall ske. Hur mycket mark som kommunerna mot den här bakgrunden måste köpa ochi vilken takt det kan beräknas ske får vi inte veta genom propositionen. Vi vetdärför inte heller vilka ekonomiska anspråk som ställs eller åretdärpå. Därför vet vi inte heller om det är rätt att anspråken inte kan mätas.Därmed vet vi inte heller om bostadsministerns resonemang är bärande ensutifrån hennes egna förutsättningar. Också detta är nonchalant mot . Summerar vi de här invändningarna motförslagen att urholka markvillkoret, kommer vi fram till att regeringensförslag måste avslås i enlighet med vår reservation 1 till civilutskottetsbetänkande 40. Det som har hänt i regeringsberedningen är alldeles tydligt -man har gjort en sorts kompromiss mellan de moderata kraven ochmittenpartiernas åsikter. Den här kompromissen har inte tagit hänsyn till attmittenpartierna kunde räkna med ett stöd från oppositionen, om de stått fastmot högerkraven. finns det en möjlighet här i att visa vad den nyagiven betyder för mittenpartierna. Skall de följa , eller skall defölja sina tidigare deklarationer? Fullföljer de sina tidigare deklarationer, röstarde med den socialdemokratiska reservationen. I vår andra reservation till betänkande 40 vänder vi ossmot regeringens förslag att slopa den särskilda markprisprövningen för småhus isaneringsområden. Bostadsministern grundar också det här förslaget på att manfår samma effekter genom det kommunala yttrandet i låneärendet. Bostadsministerninser säkert att detta inte är sant. Den särskilda markprisprövningen sätterett tak vid marknadspriset - ett tak som lånemyndigheten har att bevaka. Dettaär ett stöd för mänga kommuner. Det är självfallet inte sä. att det här taketger sökanden någon rätt att gå upp till det, om kommunen hävdar att priset börvara lägre. Finns det några tvivel om detta kan de lätt undanröjas genomklarare föreskrifter. Särskilt oacceptabelt blir förslaget genom att man ocksåvill slopa markvillkoret i saneringsområdena. Jag kan inte se förslaget somannat än en eftergift åt spekulationsintressena. Denna eftergift är särskiltfarlig, eftersom man kan riskera en påverkan som höjer markprisnivån förframtiden. Förslaget i propositionen bör alltså avslås i enlighet med vårreservation. När det gäller konkurrensvillkoret ochproduktionskostnadsbelåningen har utskottet enats, och vi har därför intebehövt reservera oss. Bakgrunden till detta är i första hand att regeringen nuföljer vårt tidigare förslag att produktionskostnadsbelåningen inte skallanvändas som ett extra konkurrensvillkor. Jag vill gärna uppmuntra till flerasådana manövrer så länge den här regeringen sitter. Därför skall jag inteheller strö salt i såren genom att citera tidigare motiv för att avslå vårtförslag - dvs. samma socialdemokratiska förslag som skall bifallas och somtidigare har avslagits. Bakgrundentill enigheten i denna del av betänkandet är i andra hand att utskottethar kunnat se till sakfrågan och inte har följt regeringsförslaget om att"upphäva" markvillkoret utan i stället vill "ändra" det. Pådet sättet har vi fått både en sakligt riktigare temporär ordning och enmarkering av att vi fortfarande saknar underlag för mera djupgåendeöverväganden om konkurrensen i bostadsbyggandet. Bostadsministern aviserar enutvärdering av bl, a. ändringarna när det gäller konkurrensvillkoret ochproduktionskostnadsbelåningen. Jag har inte någonting att invända mot det. Förmin del tror jag emellertid att det inte är så enkelt. Det vi måste veta mer omkommer knappast fram vid en sådan begränsad utvärdering. Vi måste få vetaavsevärt mer om de allmänna konkurrensförutsättningarna inom byggsektorn. Finnsdet över huvud taget någon riktig konkurrens där, eller har den tunnats utgenom förändringar i företagsstrukturen? Kan möjligen byggprisutredning-enkomma att tillföra något i den delen? Det här knyter direkt an till den oroandebyggprisutvecklingen. Utskottet har betonat att produktionskostnadsbelåning ärett instrument som måste hanteras strikt och fast. En förutsättning för att viskall kunna sätta ett tak som en relation till det schablonberäknadelåneunderlaget är ju att detta är realistiskt. När man anser att överkostnaderpå inte "väsentligt överstiger" låneunderlaget, måste detju vara ett fel någonstans. Är kostnaden acceptabel måste felet ligga ischablonberäkningen. Är beräkningen riktig är överkostnaden inte acceptabel. Slutligen vill jag ta upp vår reservation till betänkandet41. Regeringen föreslår att generellt skall undantas frånmöjligheten att få bidrag vid ombyggnad av flerbostadshus. Bostadsministernsäger enligt regeringsprotokollet att bidragsgivningen i princip bör omfattasamtliga län men att det från arbetsmarknadssynpunkt "kan varamotiverat" att göra vissa begränsningar. Enligt hennes mening bör bidraginte utgå i '"med hänsyn till den förväntade utvecklingenpå arbetsmarknaden". Hon utvecklar tyvärr inte detta närmare. Vad har vi då för underlag för en sådan bedömning? Detsenaste vi har tillgång till är AMS bedömning . När det gällerStockholms län säger man bl. a.: "Det finns emellertid redan nu mycketklara tendenser till en fortgående eftersläpning av igångsättning, och riskenför en mycket lägre bostadsproduktion än under tidigare är är betydande. "Man tror att om planerat byggande kommer i gäng så blir sysselsättningen"god" /1982. Det är alltså inte en knapphetsbild man tecknar, utan mansäger bara att det kan gå ihop under gynnsamma förutsättningar. Trenden ärklart vikande när det gäller sysselsättningen vid planerade projekt fr. o. m.hösten 1981. Mot den här bakgrunden har vi i en motion och i ensocialdemokratisk reservation sagt att inte generellt bör stänga uteStockholms län från bidragsmöjligheterna. Man behöver därvid inte ens ta någonrisk ur arbetsmarknadssynpunkt. Arbetsmarknadsmyndigheterna kommer ju underalla förhållanden in vid bedömningen av lämpliga starttider, och ingentinghindrar att de på ett enkelt sätt också kan komma in när man Mark- och konkurrensvillkoren för statliga bostadslån,m. Mark- och konkurrensvillkoren för statliga bostadslån,m. Jag vet därför inte varför vi skulle behöva ha denhärmotsättningen. Är det någon sorts allmänna decentraliseringsönskemål somligger bakom? Förslaget är visserligen motiverat i första hand avsysselsättningsskäl, men bostadsministern påpekar ju själv att det harbostadspolitiska effekter. När man nu från regeringshåll i andra sammanhangförsökt se särskilt på byggandet i , förefaller den här stenhårdalåsningen med ett riksdagsbeslut minst sagt märklig. Jag utgår från att någotborgerligt Stockholmssamvete kommer i kläm genom regeringsförslaget och att vidärför får ett bifall till vår reservation. Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationerna i civilutskottets betänkanden 40 och 41. 96TORE (vpk): Jag tror inte att det finns någon som påallvar vill påstå att de regeringsförslag som behandlas i civilutskottetsbetänkanden är av en sådan omfattning och har ett sådant innehåll att de pånågot avgörande sätt innebär några positiva förändringar på bostadsmarknaden.