prot · G40974 · 1980-12-31 00:00:00 — Men vad jag begärde varatt skulle ta avstånd från dessa speciella angrepp på detparlamentariska systemet som storbolagens direktörer gör. Det var det min frågagällde. Vad beträffar inlägg, så handlar dettainfe, som jag fidigare förklarat - jag trodde hade hört det -, omrätten aft driva propaganda. Hela jämförelsen med TCO och LO är därför heltpoänglös. Jag har inte bestridit och Arbetsgivareföreningensrätt att driva politisk propaganda. Det skulle f, ö. infe löna sig särskiltmycket för mig aft bestrida den rätten, om jag skulle inta den galnaståndpunkten. Vad det handlar om är atf jag har kritiserat af t man i sinauttalanden fördömer värt parlamentariska system. Det handlar alltså inte omkritik av de enskilda besluten - herrarna kunde ju fa och läsa broschyrenordentligt - ufan def är uttalanden som ifrågasätter vårt polifiska sysfem, Defär def jag har velat att Om regeringens syn på vissa uttalanden av företagensintresseorganisationer Om regeringens syn på vissa uttalanden av företagensintresseorganisationer statsministernskall ta avstånd från. Det är den delen av saken det gäller. Man skall inteblanda ihop def med direktörernas allmänna kritik av den offentliga sektorn -det är en annan fråga. Jag har heller inte tagit upp någon fråga om förbud. Detär ett försök aft fullständigt vanställa min ståndpunkt när man säger aftfördöma är detsamma som att förbjuda. Så fort en polifiker framträder i Sverigeoch fördömer någon företeelse, innebär def då att han vill förbjuda den? Det ärfullständigt barockt aft dra en sådan slutsats och göra ett sådant påstående. Jag konstaterar att det tydligen är en mycket öm få jagtrampat på när jag tagit upp direktörernas agitation. kommer inte fill någonslutsals om vad han egentligen är ute efter med sin interpellation. Med anledning av det sade vill jag helt kortsäga atf jag tycker aft vi i demokratins intresse skall visa sädan generositetatf även sådana här saker skall kunna diskuteras i riksdag. Jag vill rent allmänt säga fill atthan på ett helt annat sätt än jag läst på och blivit uppdaterad om vad den eneeller andre direktören sagt här eller där. Jag kan bara konstatera deffa. Jaglägger ner huvuddelen av min fid på att försöka få fram konkreta politiskalösningar med hjälp av det beslutsunderlag som finns tillgängligt, med hjälp avvad organisationer i hela samhället har sagt i remissyttranden osv. Det ärfullständigt orimligt - medge def - att först ställa eninterpellation där def finns två huvudfrågor och sedan, i följddebatten, ställafråga efter fråga och begära aft jag eller andra statsråd skall svara på dem.Def tror jag är en sak i riksdagsarbefet som får fas under övervägande. Två huvudfrågor ställdes. Den första gälldeyttrandefriheten. Där har jag gett besked om hur vikfigt det är att denna rättfår vara fullständigt oinskränkt. Jag har lämnat beskedet atf vi, eftersom detkan vara skillnader i ekonomiska förutsättningar, går in och ger stöd tilldagspressen. I den andra frågan, om hur jag ser på privatiseringen avden offentliga sektorn, tog jag eft exempel på vad en sädan utveckling skulleleda till inom sjukvärden. Vi har , när samhället har ansvaret,svårigheter att rekrytera läkare till glesbygder och andra områden. Det visarvilket resultat vi skulle få om vi gjorde sjukvården beroende av marknadenskrafter. Det beskedet har jag lämnat. Jag har därmed visat att min inställningtill de rättigheter som varje människa har i samhället är, att vi politikermåste ta ansvaret för atf de blir meningsfulla. Jag har, , lämnat svar pä de tvåhuvudfrågor som framställdes i interpellafionen, och därmed är debatten för avslutad. Anf.11 BO (): Statsministern sade aft man i den här kammaren kandiskutera mycket fritt och allmänt och def håller jag helt med honom om. Det är fullständigt självklart att vi, om vi i en debattom sjukvården osv. vill diskutera vad den ena eller andra organisationen harsagt, också gör def. Man kan föra en diskussion om vad Arbetsgivareföreningensäger och framhålla atf man inte har samma uppfattning eller om vadVillaägareförbundef säger, vilket vi kanske instämmer i. Vad LO tycker framstårmånga gånger klarare än vad anser, eftersom det här iriksdagen sitter åtminstone ett 20-fal framstående representanter för LO meddess ordförande i spetsen. Det var emellerfid infe det som jag diskuterade, utan jagmenar atf om vi -som gör - skulle ha för vana atf interpellerastafsministern så fort en organisation har sagt någonting som inte passar oss,skulle vi hamna i en helt omöjlig situation. Def har statsministern också gettuttryck för när han sade att han infe diskuterar sakfrågorna utan atf de fårfas upp i ett annat sammanhang. Vad han vill diskutera - och det är riktigt -är principerna: Skall en organisation ha räft atf yttra sig i olika frågor?Eller kan detta, som påstår, sägas vara fascistiskt? Det är idet sammanhanget som jag vill ha en stor diskussion. Jag anser fortfarande att interpellafioner av def härslaget icke bör få framställas i kammaren. En debatt om vad olikaorganisationer tycker bör enligt min mening föras när man diskuterar sakfrågan- något som vi alltså inte gör här . Sedan säger i en uppehållandeförsvarsstrid för sin märkliga interpellation att han inte alls är ute efteratt kväsa det fria ordet -men det är han visst. Han säger attArbetsgivareföreningen och inte har begränsat sig tillsina resp. organisationers speciella ämnesområden, ufan att deras uttalandenunder har kommit att gälla praktiskt taget hela def polifiskafältet, Def måste av varje vettig tolkare uppfatfas så, atf han anser att organisafionernainfe skall yttra sig om annat än det som de har speciell kompetens att uttalasig om. Annars skulle inte ha uttalat sig som han gjorf. talar väl i sina interpellafioner inte rakt ut i luften. Det måsteväl finnas en tankegäng bakom det hela. Så fort kritik riktas mof något förhållande svarar herrHermansson naturligtvis i överensstämmelse med god marxistisk teknik: Detta ärkrifik mot parlamentarismen. Statsministern har mycket skickligare än jag kangöra det redan krifiserat den här tekniken. Det är ju så att man, om man sägeratf en arbetargrupp i sin fidning i något sammanhang har uttalat sig olämpligt,svarar att vederbörande är mot arbetarrörelsen eller i varjefall mot LO, Sedan skärper man tonen och menar atf motståndet gällerarbetarrörelsen sorn sådan. Men den tekniken tycker jag atf vi skulle kunnavara befriade frän här i kammaren. Sedan kan man naturligtvis diskutera om infe ett skarptfördömande av landefs statsminister skall befraktas som ett försök till förbud.Jag vill då Om regeringens syn på vissa uttalanden av företagensintresseorganisationer Om regeringens syn på vissa uttalanden av företagensintresseorganisationer återigenanknyta till de politiska förhållandena österut. uttalande äreft typiskt utflöde av den förbudsmentalltet och den strypning av det friaordet som vi vet existerar i full omfattning längre österut. Def är alltså ettsätt att resonera på, men som vi kanske inte borde ha här i kammaren. Slutligen; Hur skulle det se uf om på detta sätt varjeyttrande från , osv. föranledde eninterpellation fill statsministern med begäran om aft han skulle yttra sig omvad de har sagt i olika frågor? Def är alltså ett arbetssätt som är främmandeoch omöjligt för . 12CARL-HENRIK (vpk): uppvisar här konststycket atfefter en dubbelvolt slå en fullkomlig knut på sig själv. Dels anklagar han migför atf vilja inskränka yttrandefriheten, dels vill han bestämma vad som skallfå diskuteras och infe diskuteras i riksdag. Vem är det som hotaryttrandefriheten, ? Jag har naturligtvis förståelse för attThorbjörn som statsminister inte hinner läsa allt vad som skrivs ochskickas uf. Jag vet också att stafsministern har varit mycket upptagen underden senaste fiden av regeringens nya besparingsprogram, och jag har förståelseför det. Men jag vill i varje fall som kvällsläsning för statsministernrekommendera den skrift som jag direkt nämnde i min interpellafion. Om nämligen vill driva def som han sadei sin senaste replik och som jag helt instämmer i, nämligen att vi harskyldighet bland parfierna här i att slå vakt om de socialarättigheter som har erövrats och att se till atf exempelvis rätten till en braoch om möjligt gratis sjukvård också förverkligas i takt med de materiellabetingelserna, tycker jag att det ur hans egen synpunkt och med hänsyn fill denpolitik han vill genomföra är allvarligt atf den starka organisafionen liksom så energiskt bedriverkampanjen mot den offentliga sektorn och de sociala rättigheterna. Den måste juvara i varje fall ett hinder för honom atf förverkliga den politik som hangivit uttryck för. Det finns alltså ett sådant starkt motstånd i ekonomisktmycket tongivande kretsar, och jag menar att infe skallunderskatta denna kampanj. Def är nämligen en kampanj som jag här har tagit uppoch talat om - inte enstaka yttranden av personer eller något sådant utan enmycket medveten och välorganiserad kampanj, som har pågått och många personer sätts in på uppgiften att bedriva den, ochden kommer atf fortsätta. Def är def som gör atf jag ansåg det angeläget atf faupp denna fråga i . Jag menar att detta självfallet är frågor som riksdagenhar rätt atf diskutera, Def är vår skyldighet atf försvara den offentligasektorn och de sociala rättigheterna, på samma sätt som vi försvarar defparlamentariska systemet. När de bägge sakerna attackeras skall vi självfalletkunna fa upp frågan här i och diskutera den. Om vi infe gjorde def,skulle vi svika vår skyldighet mot våra väljare och mot det svenska folket. 2 §Svar på fråga 1980/81:243 om slopande av tillståndstvånget för gatumusik har frågat mig när jag beräknar aft förslagkan framläggas för om ett slopande av fillståndsfvångef för gafumusik. Efter begäran om en översyn av bestämmelsernaom tillstånds-tvång för gatumusik har regeringen uppdragit ätordningssfadgeutredningen att överväga frågan, Def är en tekniskt sett ganskakomplicerad fråga. En svårighet är gränsdragningen mellan tillställningar somregleras i allmänna ordningsstadgan och sammankomster som regleras i lagen omallmänna sammankomster. Sedan begärde översynen har vissa ändringarföretagits i dessa författningar. Ändringarna har samband med att grundlagsskyddetför mötesfriheten fr, o. m, utvidgades tillaft omfatta ocksåsammankomster för framförande av konstnärliga verk. Frågan berörs ocksä avyttrandefrihetsufredningens pågående arbete. Jag har från ordningssfadgeutredningen inhämtat atf denavser atf under detta år lämna eft delbetänkande som behandlar bl. a. frågan omtillståndstvånget för gatumusik. Efter sedvanlig remissbehandling ochberedning kan förslag därefter läggas fram fill . Om slopande av tiUståndstvånget för gatumusik Anf.14 (): Jag ber att få tacka kommunminisfern för svaret på min fråga.Regeringen och kommunministern har som bekant ambitionen att på alla områdenbekämpa krångel och byråkrati. Åtskilligt har skett som visaratf regeringens vilja och ansträngningar aft nå resultat i def avseendet ocksåhar burit frukt. Men för dem som har väntat på aft det skall bli eft slut pådef krångel som reglerna för gatumusik innebär för såväl musiker somordningsmakt har det varit lång tids vänfan. Det är nu sex är sedan som jag tillsammans med ett parpartikamrater här i begärde aft tillstånd inte generellt skall krävasför utövande av gatumusik. , som behandlade vår mofion, delade vårallmänna uppfattning, och en enhällig riksdag uttalade sig för en översyn avbestämmelserna. Vad har hänt ? Ja, tillsattes enutredning, vilket kommunministern också nämner i sitt svar, och ettdelbetänkande som rör denna fråga är tydligen att vänta . har krånglet kring tillämpningen av denuvarande bestämmelserna fortsatt aft väcka åtskillig irritation hos såvälmusikanter som allmänhet och ordningsmakt. Aft det skett vissa ändringar iförfattningarna har infe inneburit någon påtaglig förbättring i detavseendet. För de flesta är def uppenbart atf polisen har vikfigare uppgifteratt syssla med än aft försöka avkräva gatumusikanter tillständsansökningar femdagar innan musikanterna avser att uppträda pä gator och torg. 8 protokoll 1980/81:73-74 Om slopande av tillståndstvånget för gatumusik ochpublikfillströmning kan uppträdandet betraktas som en offentlig fillställningeller en allmän sammankomst - och för offentlig tillställning råder inte sammarättsskydd exempelvis som för allmän sammankomst. De regler polisen har att gåefter finns att hitta dels i lagen om allmänna sammankomster, dels i allmännaordningsstadgan, dels också i lokala ordningsstadgor. Att tillämpa dessa regler är inte lätt. Av etttidningsreportage aft döma anser också en ansvarig förfillståndsgivningen i aft det är något av det snårigaste som VårHerre kunde ha hittat på. I försöker man nu från kommunens sida atf fåen rätsida på det här. Def måste nu bli en ändring, så atf detgenerella tillståndstvånget för gatumusik slopas. Inskränkningar i möjlighetenatt utöva gatumusik bör bara få göras i den mån de motiveras av särskildaordningsskäl o, d. Och jag vill fråga: Skall kommunminisferns svar tolkas somatt kommunministern delar denna grundinställning och planerar att underinnevarande år söka lägga fram förslag för i denna riktning? Jag förstår att m, fl, tycker atf lång tidhar gått sedan den här frågan behandlades av . Jag har ändå redovisatvilka saker som har kommit in i bilden under den tiden, och jag kan bara heltkort säga att det självfallet är viktigt att nå fram till förenklingar i frågorav den här typen, men lika viktigt är det atf man - vilket man måste göra - tarhänsyn till de lagar av mycket stor tyngd som reglerar frågor inom den härsfären. Jag vill som besked fill , när det gällerhennes senaste fråga, säga att jag förväntar att utredningen skall komma medförslag som är möjliga att lägga som grund på ett sådant sätt att vi kan minskakrånglet och ha en öppnare tillämpning av de här tillstånden än som ärfallet, 16 (); Jag ber att få tacka kommunminisfern för denkompletteringen till svaret. Kommunministern har här uttalat att han fäster stortavseende vid aft man också på detta område kan åstadkomma förenklingar. Det ärenligt min mening angeläget aft vi kan få bort krånglet med de nuvarandebestämmelserna. Det väcker-som jag berört i mitt fidigare inlägg-irritation,men det kostar också åtskilligt för vårt samhälle atf upprätthålla det härsystemet. Efter de uttalanden som kommunministern nu har gjortförväntar jag mig att vi snart här i kommer att få ett förslag om attdet allmänna tiUståndstvånget för gatumusik skall slopas. 3 § Svar på fråga 1980/81:244 om upplåtelse av kyrkorum har frågat mig om jag avseratt vidta åtgärder som förhindrar att upplåter kyrkorum försammanslutningar som driver en mot kristendomen stridande lära. Frågan om upplåtande av kyrkor har till en del regleratsgenom lagen (1963:501) om upplåtande av kyrkorum i vissa fall. Enligt denankommer det på kyrkorådet i församlingen atf besluta om atf ett kyrkorum, somhar invigts för och som vårdas av församlingen,tillfälligt får upplåtas för annat ändamål än gudstjänst och därmed jämförligförrättning, Lagen anger vissa villkor för atf en sådan upplåtelse skall fåske. a. får den inte innebära något som strider mot kyrkorummets helgdeller kyrkans ordning. Ett kyrkoråds beslut att upplåta kyrkan kan överklagashos , som har sista ordet i frågan. kan delegera sinbeslutanderätt till kyrkoherden eller fill en avdelning av kyrkorådet, i vilkenkyrkoherden ingår. I lagen (1957:585) om jordfästning m. m. finns enbestämmelse om att kyrkorummet kan upplåtas för jordfästning i annan ordning änsvenska kyrkans, om det finns särskilda skäl. I övrigt finns det inga bestämmelsernär det gäller kyrkans upplåtande för gudstjänst eller därmed jämförlig förrättning.Av hävd och allmänt erkänd sedvänja har det ansetts ankomma på"pastor", dvs. församlingens kyrkoherde, att disponera över kyrkanför gudstjänsfändamål. I detta avseende innebar inte lag att maninförde någon ny ordning. Det har också ansetts atf kyrkoherdens beslut i ettsådant ärende kan överklagas till . Jag vill emellertid erinra om att kyrkomöte (mot.1979:59, KLU 1979:18 kskr 1979:17) har anhållit hos regeringen om utredning ochförslag till lagstiftning i frågan. Kyrkomötet önskar att beslutanderätten ifråga om upplåtelse av kyrka - även för gudstjänst eller förrättning - iprincip skall tillkomma församlingens kyrkoråd. Frågan utreds f. n. inomkvinnopräst-utredningen (Kn 1979:02) med sikte på att förslag i ämnet skallkunna föreläggas ett kyrkomöte . Slutligen kan nämnas, atf ansvaret för vad som förekommeroch sägs inom ramen för församlingens gudstjänster vilar pä den präst somförrättar gudstjänsten och i sista hand på kyrkoherden, som har defövergripande ansvaret för församlingsvården. Om prästerna brister i sittämbetsansvar kan biskopen och som överordnade myndigheter ingripaoch eventuellt utöva sin disciplinära befogenhet. När kvinnoprästutredningen har avgett förslagtill bestämmelser om kyrkornas upplåtande kommer frågan aft prövas avregeringen. Om upplåtelse av kyrkorum Anf.18 (): Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Bakgrunden till frågan är de uppmärksammade arrangemangsom ägt rum i i , där pastor primarius använder kyrkan förolika Om upplåtelse av kyrkorum typer av "femadagar". Vid ett av dessafillfällen fick stjärntydare och astrologer fritt breda uf sig med sittbudskap. var temat .Temadagens rubrik var "Livet efter detta". Om man tar del av prästdebaften får man en känsla av aftStorkyrkan blivit, som uttrycker def, "en studio förjippon med vag kyrklig anknytning". Jag tycker i och för sig att deansträngningar som gjorts från kyrkligt håll att populariserakyrkans budskap är välkomna. Men det är uppenbart aft def finns själavårdaresom gått alldeles för långt i denna strävan. När man - som i de av migrelaterade fallen -försöker popularisera allvarliga ämnen som gäller frågor omliv och död och därmed tror sig kunna tillmötesgå sökare i andliga frågor,förstår jag atf kyrkans folk blir bekymrade och upprörda. I en av våra största dagstidningar får man läsa:"Debatt i om vad som händer när vi dör - själen lär väga ." Ja - man kan naturligtvis invända atf rubriksäffaren försöker förlöjliga den här typenav debatter. Men, fru talman, det är illa nog atf man får intrycket att svenskakyrkorum, i det här fallet , blivit en tummelplats där villoläraretorgför sina budskap. Det är ett faktum atf kyrkofolket i stort är bekymrade,känner oro och upplever def som stötande att kyrkor upplåts till grupper somhar en mot kristendomen negativ inställning. Kyrkobesökare kommer till templetför atf lyssna till förkunnelse - inte för aft fa del av vidskepelseoch komma i kontakt med personer som man brukar kalla för falska profeter. Defhade varit välgörande, om kyrkoministern hade slagit fast atf dessa bordeutvisas ur templet. Men det gör inte kyrkominisfern. Han menar atf ansvaretåvilar kyrkan. föreligger det ett samband mellan ochstaten. Så länge detta samband finns anser jag aft regering och riksdag skallse till att kyrkan håller sig fill den evangelisk-lutherska läran. Om intestatsrådet vill eller kan påverka kyrkans verksamhet, får jag då frågastatsrådet: kyrkoministern aft i , som är enrikshelgedom, bör upplåtas till grupper som är motståndare till svenska kyrkanstro och verksamhet? Jag vill erinra om var ansvaret ligger i denutövning som det här är fräga om. Jag har ingen anledning aft göra annat än atthänvisa till det svar som jag har gett på frågan. Det är självfallet viktigt att man på detta område fårregler som gör inflytandet större för den instans med lekmannainslag som ändåhar och skall ha ansvaret för kyrkans verksamhet. Det är precis vad kyrkomötethar beställt, och det är involverat i utredningens överväganden. Självfallet kan jag inte ge något besked när det gällerden sista av framställda frågor. Det skulle, med hänvisningtill gällande regler på deffa område, vara felaktigt av mig att göra det. 20 FILIPFRIDOLFSSON (m); Får jag tilläggaatf jag inte anser att det är fel att tar en debatt medspiritualister och andra - visst inte. Kyrkans uppgift är ju aft med sittbudskap påverka människor. Och det är inte fel aft kyrkan för att vinnaframgång tar strid med krafter som man brukar kalla ondskans andemakter. Felet- enligt mitt sätt att se - är att man öppnar kyrkans portar för dessa grupperoch i kyrkans andakfslolaker låter dem ohämmat propagera för sina läror. Def ärdefta som skapar splittring. Kyrkan kan ta strid med dessa krafter på gator ochtorg eller i neutrala lokaler. Islutklämmen i def långa och uttömmande svaret - jag har fåttett sä långt och bra svar - viker sig kyrkoministern. I svaret står nämligenatt gudstjänstlokaler kan upplåtas till andra ändamål än gudstjänster, om upplåtelseninte innebär "något som strider mot kyrkorummets helgd eller kyrkansordning". Anser ändå inte kyrkoministern aft ett öppnande av kyrkoportarnaför spiritualister och andra grupper av liknande karaktär strider motkyrkorummets helgd och kyrkans ordning? Omett nordiskt rapportsamarbete avseende transporter av olja och kemikalier Eftersom det i denna fråga ligger en anmälan hos , som skallpröva ärendet i den del som har tagit upp, skulle def varafelaktigt av mig att i detta läge ge nägon mening fill känna. 4 § Svar på fråga1980/81:221 om ett nordiskt rapportsamarbete avseende transporter av olja ochkemikalier frågat statsrådet vilka initiativ regeringen avser aft vidta för attåstadkomma eft nordiskt samarbete med rapportering vid transporter av olja ochkemikalier. Frågan har överlämnats fill mig för besvarande. Defförekommer redan eft omfattande samarbete mellan de nordiska länderna både ifråga om åtgärder för att förebygga oljeutsläpp till sjöss och för aft bekämpasådana utsläpp. Grunden för def nordiska samarbetet är en likartad syn påmiljöskyddsfrågorna. De nordiska länderna svarar emellertid bara för en del avsjöfarten i våra farvatten. Det fordras därför en betydligt vidareinternationell samverkan än vad som kan åstadkommas inom ramen för ett nordisktsamarbete om åtgärderna skall få mer än begränsade effekter. Ettomfattande internationellt samarbete är sålunda en förutsättning för atfrapporteringssystem för fartyg med last av olja och kemikalier skall blieffektiva. Östersjöstaterna har beslutat att fr. o. m. bygga utdet rapporteringssystem som redan tillämpas i Stora Bälf med sföd av eninternationell överenskommelse inom för tekniska sjöfartsfrågor(IMCO). Det utbyggda systemet täcker hela , i väster upp tilllinjen , och omfattar lastade oljetankfartyg pä Om ett nordiskt rapportsamarbete avseende transporter avolja och kemikalier 20 000bruttoton och mer samt lastade kemikaliefankfartyg och gasfankfar-tyg på 1 600bruttoton och mer. När det gäller kemikaliefankfarfygen omfattas de avrapporteringssystemet, om de för last av vissa särskilt farliga kemikalier.Rapporter skall lämnas av fartygen bl, a, när de kommer in i ,när de lämnar det och när de passerar andra rapporteringslinjer som hardragits upp i området. Vid inpassering i skall uppgift lämnasom bl. a. lastens typ och storlek. Östersjöstaterna har begärt IMCO;s stöd fördet utbyggda systemet och har fått positivt gensvar vid ett möte iår. Frågan om en IMCO-rekommendation i ämnet kommer upp på ett möte med IMCQ;ssjösäkerhetskommitté . Det utvidgade posifionsrapporteringssystemet är tänkt somen försöksverksamhet . En vidare utbyggnad av systemet måstegrundas på erfarenheterna från försöksperioden. Jag hoppas för egen del attresultaten blir sådana aft internationell enighet kan nås om en utvidgning avsystemet både geografiskt, bl, a. på def sätt som avser, och ifråga om vilka fartyg som skall omfattas av systemet. Vi kommer från svensksida att aktivt verka för en sådan utveckling. Med anledning av den senaste tidens oljeolyckor harkontakt förekommit med de andra nordiska länderna. Jag avser atf ta upp ocksåfrågan om en utökad nordisk samverkan när def gäller det internationellaarbetet angående rapportering av olje- och kemikalietransporter. 23MÄRTA ();