prot · G40927 · 1980-12-31 00:00:00 — Del är väl ocksådärför som man, som jag sade i mitt anförande, inte nu har krävt rösträtt förinvandrare som inte är svenska medborgare. Man måste ha ytterligareöverväganden innan ett sådant beslut kan fattas. Vad beträffar den tudelning som det talas om från vpk:s sidasade jag redan i debatten att när det gäller rättigheter ochskyldigheter för invandrare, med eller utan svenskt medborgarskap, så är dessalika, både enligt grundlag och enligt annan författning. Det som återstår altlösa är alltså de frågor som hänger samman med medborgarskapet. Jag har sagtalt del är i det sammanhanget som vi får pröva frågan om rösträtt. Gör vi intedet, får vi en ny tudelning, nämligen en grupp här i landet som har rösträttvid parlamenten i två länder. 58 () replik: Del är alldelesriktigt som säger, atl frågor om immigration och invandrares ochetniska minoriteters villkor till sin karaktär är internationella och i storutsträckning förutsätter internationellt samarbete för atl lösas på bästa säll.Delta har varit en svensk tradition i dessa frågor redan på delsocialdemokratiska regeringsinnehavets tid, och naturligtvis fortsättstraditionen . Men det som jag citerade alldeles står i direktiventill den nya invandrarkommitién, och det är alltså en centerpartistiskinvandrarminister som säger de här orden. Där bör vi alltså vara eniga. 59ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: Utskottet påstår att de som inte känner såpass stor samhörighet med landet atl de förvärvar svenskt medborgarskap inteheller bör få rösträtt i riksdagsval. Man konstaterar alltså alt människorskänsla av samhörighet med landet beror på medborgarskapet. Detta innebärsamtidigt alt utskott och regering klart och tydligt säger all del finnshundratusentals människor i som på grund av all de är utländskamedborgare inte känner samhörighet med landet. Detta påslående grundar sig på uppfattningen atlinvandrarna - oavsett deras känsla av samhörighet med landet och alldelesoberoende av medborgarskapet - är ett främmande element i det svenska samhälletoch kommer att förbli så i framliden. På så sätt bidrar man till en tudelning.Man bidrar till all isolera invandrarna som en grupp för sig. Den andra frågan som jag har ställt och inte fått någotdirekt svar på var; På vilket sätt tunnas innehållet i begreppet medborgarskapul, om invandrarna får rösträtt i riksdagsval? På vilket säll urholkas delkvalitativa innehållet i begreppet medborgarskap, om invandrarna får rösträtt?På vilket sätt blir svenska medborgare mindre svenska genom att invandrarna fårrösträtt? Anf, 60 () replik: talade om internafionellaöverenskommelser i de här frågorna och sade atl del är socialdemokratisktradition atl jobba på det sättet. Jag tycker atl det är bra att hon nämndedet, för jag sade i milt anförande alt när det gäller riksdagsval har utskottetansett atl sambandet mellan medborgarskap och rösträtt i riksdagsval är avgrundläggande betydelse. Inle minst frågans internationella betydelse leddetill den slutsatsen. Det är väsentligt atl vi har fått det bekräftat av LahjaExner. Detta kan också vara ett svar fill . vice talmannen anmälde atl anhållit alltill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. Anf, 61 (): Den här frågan har diskuterats många gånger.Bengt Kindbom har här berört de argument som majoriteten i ulskollel stöder sigpå, och jag kan därför fatta mig mycket kort; jag vill sammanfatta folkpartietsuppfattning. Vi är i positivt inställda till altinvandrarna aktivt engagerar sig i svensk politik. Med sina erfarenheter ochinfallsvinklar har de stora förutsättningar all berika den politiska debattenpå samma sätt som de redan berikar del svenska samhällslivet. Vi är också positivt inställda till alt invandrarna deltari riksdagsvalen. Frågan är inte om de skall få den rättigheten ulan hur deskall få den. Enligt vår mening bör del ske genom alt den enskilde ansöker omoch får svenskt medborgarskap. Del är den metod som tillämpas i praktiskt tagetalla länder i världen, och innan man på ell internationellt plan kommer framtill någon annan princip finns det inget skäl atl frångå den metoden. De kvalifikationslider som f. n. gäller för svensktmedborgarskap är i för nordbor och för ulomnordiskainvandrare. Från folkpartiels sida har vi föreslagit att kvalifikafionstidenför ulomnordiska invandrare skulle kunna sänkas till . Men på denpunkten har vi ännu inle fått stöd hos de andra partierna. Låt mig tillfoga att den enkla metod som vi anvisar redanhar visat sig vara mycket bra. Den har fungerat bra för , och denhar fungerat lika bra för . I själva verket torde detvara så att flertalet av de invandrare som bor i redan har svensktmedborgarskap och följaktligen kan delta i riksdagsvalet. vill jag säga till , som hade svårtall förslå och hållning, att hon då måste ha likasvårt att förstå socialdemokraternas hållning i alla de länder där de stöderprecis samma principer som vi. Den normala hållningen hos socialdemokrater, hoskommunister och hos företrädare för andra partier i de allra flesta länder ivärlden är precis den som majoriteten i utskottet här företräder. 62 (vpk) replik: När vi tar ställning i den svenska riksdagensom representanter för del svenska folkel så tar vi - till skillnad frånDaniel Tarschys - inte hänsyn till förhållandena i andra länder. Man försökeranvända sitt eget huvud. Till vill jag ställa ell par frågor. Kanhan som statsvetare, som demokratins försvarare, förklara på vilket sättdemokratin skulle bli lidande i , om den skulle utvidgas så all fleramänniskor skulle delta vid beslutsprocessen? och hans parti framstår ju ofta som denindividuella frihetens försvarare. I alla sammanhang försöker man, åtminstonemed ord, försvara individens säregenheter. Därvid klumpar ihophundratusentals människor och tillmäter dem samma idéer och samhörighetskänslor,samma egenskaper, på grund av deras nationella ursprung och identitet. Minandra fråga är följande: I vilken del av den liberala ideologin får DanielTarschys näring för ell sådant påslående? 63 () replik: Jag vill berätta för all delfinns tusentals ungdomar som är födda och uppvuxna i och som i dagredan kan vara men som förvägras rösträtt i riksdagsvalet medmotiveringen all de inle känner tillräcklig samhörighet med landet, eftersomde inte gör sig besväret atl skaffa svenskt medborgarskap. Atl skaffa svensktmedborgarskap är del recept som anvisar i den här frågan. har ju också ställt sigbakom de invandrarpolitiska målsättningarna, bl. a. valfrihet. Då kan manfråga sig: Var finns valfriheten i del här sammanhanget? Eller innebär detbegreppet atl valfrihet har du bara om du är beredd all avslå frångrundläggande mänskliga och demokratiska rättigheter? Man kan också fråga:Vilket land har de här ungdomarna samhörighet med? De är födda och uppvuxnahär, de känner inle till något annat land, de behärskar kanske inle ens någotannat språk än svenska. 64DANIEL TARSCHYS (fp) replik: Valfriheten, , ligger i alt varjemänniska själv skall kunna välja i vilket land hon eller han vill varamedborgare och vill utöva rösträtt. Den valfriheten skall finnas. Ingenmänniska som har levt i det här landet förvägras möjligheten alt blisvensk medborgare och få svensk rösträtt. Del är inle så, , all vi villförmena människor alt delta i politiken. Vi önskar inget hellre än allfler människor skall delta i politiken. Och vi välkomnar invandrarna att deltai svensk politik och svenska riksdagsval. Det är till fördel om fler invandrarevill göra det. Vi välkomnar de invandrare som vill bli svenska medborgare ochdärmed få rösträtt. Vi har tagit initiativ i för att underlätta förinvandrare som har varit här bara att få svenskt medborgarskap ochdärmed rösträtt. Vår inställning är alliså fullkomligt klar: Vi vill se flerinvandrare i politiken. Vi vill all invandrarna skall få rösträtt i riksdagsvalen.Men vi menar alt den rimliga metoden för detta är medborgarskapet. Anf, 65 () replik: Ja, det var klara besked. Liberal valfrihetinnebär alltså att rösträtten är villkorad - den förutsätter medborgarskap. Detgår inle alt missuppfatta det. Jag skulle vilja tillägga att vi socialdemokrater harföreslagit en utredning just av den anledningen att vi t. ex. i internationellaöverläggningar skulle kunna finna lösningar på den här frågan och på del sättetockså vara föregångare. Del har vi varit i andra frågor, bl. a. i frågan omkommunal rösträtt. Varför inle i den här frågan? Del enda logiska är ju all även centerparfister ochfolkpartister röstar för bifall fill den socialdemokrafiska reservationen. Anf, 66 (vpk) replik: Herr talman!Daniel Tarschys säger atl vill att invandrarna skall få störremöjlighet till dellagande i del politiska livet. Man eftersträvar attinvandrarna skall kunna delta i allmänna val. Det gör man genom all konstateraatl hundratusentals människor inle känner den samhörighet med landet som är nödvändigför att de skall få rösta. Men de skulle enligt automatisktkänna den samhörigheten genom alt inlämna en ansökan om svenskt medborgarskap.Daniel Tarschys påstående innebär att man vill och eftersträvar att invandrarnaskall delta i polifiken och all man gör del genom alt hindra dem från all deltai den politiska beslutsprocessen. Jag finner anledning all upprepamin fråga till , för atl se om jag får svar den här gången. Jaghar inte fåll något svar tidigare. representerar ju ocksåutskottet och har bevisligen samma mening som utskoltsmajoritelen. Kan DanielTarschys förklara på vilket säll innehållet i medborgarskapet urholkas? Delfinns hundratusentals människor i del här landet som är ytterstintresserade av atl få svar på frågan: På vilket sätt urholkas innehållet imedborgarskapet, om invandrarna får rösträft? 67DANIEL TARSCHYS (fp) replik: Får jag säga alt jag inle harförnekat atl invandrarna känner samhörighet med del svenska samhället. Vad jagsagt är att varje människa själv bör avgöra i vilket land han eller hon villvara medborgare och utöva rösträtt. återkommer gång på gång till fråganom hur medborgarskapet uttunnas. Jag har förklarat del i tidigare debatter ochi den här debatten. Låt mig än en gång svara på frågan. Medborgarskapet försvenska medborgare förändras självfallet inte av atl man ändrar reglerna förrösträtt, men om man bryter ut den funktionen i medborgarskapet som rösträttenutgör, försvinner en komponent av det som gör del lockande för utländska medborgare alt anta svenskt medborgarskap. Detär så i alla länder i världen all rösträtten är en del av medborgarskapet. Omman skiljer ut den funktionen är del klart att medborgarskapet har ett mindreinnehåll. Så enkelt är det. vice talmannen anmälde altAlexander Chrisopoulos anhållit atl till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik. 68HANS i (vpk): Jag skall tala om den välbekanta4-procenlsspärren vid val till . Vi kommunister är motståndare till den odemokratiska4-procentsspärren vid val till . Det finns en liknande 3-procenlsspärrfill . Vpk föreslår i motion 203 atl frågan om slopande avspärregler till riksdagsval skall bli föremål för utredning. Del är inle precisnågot orimligt krav, eftersom ca 200 000 röster kan bli ulan verkan om manhamnar precis under 4-procenlsgränsen. I del senaste valet hade 200 000 rösterinle räckt till för representation i . För ett parti som slår straxintill den gränsen betyder det 14 mandal eller inget. Del tycker vi är ettorimligt förhållande. Vi kommunister har alllid varit motståndare till den härspärren. Det vore rimligt atl också de andra parfierna, trots all de varitanhängare av spärrarna, nu gick med på en prövning av hur spärren har fungeratunder 1970-lalet, då den varit i funktion. Del finns alltså nu ett underlag fören prövning av vad den har betytt. Men i utskotlsbetänkandet finner man bara samma gamla stelbentainställning till frågan. Man hävdar liksom förut alt den här spärren är tillför att förhindra "besvärande partisplittring", som kan försvåra detparlamentariska arbetet - en mycket märklig inställning. Om ell parti samlar 50 000, 100 000 eller 200 000 rösterför sina åsikter, anser inle jag all del är uttryck för en besvärandepartisplittring, ulan en opinion som måste las på allvar. Därför är delorimligt atl, som man nu gör, utestänga ell parti från med en4-procentsspärr. Jag tror atl det är helt andra orsaker bakom spärrarnastillkomst. Vid den lid då 4-procenlsspärren infördes låg del kommunistiskapartiet under denna gräns i opinionsmätningarna. Vid valet närmast före, alltså1968, låg vi långt under dessa . Jag antar alt de fyra stora parfierna, somibland har mage alt kalla sig de fyra demokratiska, tänkte alt en4-procentsspärr var precis vad som behövdes för atl fixa kommunisterna. Nuskulle man slippa dem! Och det är klart atl hade vi inte funnits här ikammaren, så hade arbetet blivit mindre besvärligt för de andra partierna - detär givet. gick inle det. Vi kravlade oss över gränsen och harsedan dess med god marginal klarat den. Men då och då framförs den här spärrensom ett argument mot all rösta på vpk i valet - Det lönar sig inle! Ni skallinle kasta bort er röst! Rösta inte på ett parfi som riskerar att hamnaunder Avoch fill i diskussionerna kring spärren har det också sagts att det var den ' som var nervöst för all kds skulle växa sig starkt -kds skapades ju Om man tog till en lagom hög spärr skulle man kunna piska in dereligiösa rösterna i rätt led, dvs. de skulle inte falla på Vissa grundlags- kds. Detenda som skulle få något av partierna att ompröva sin inställning tillprocenlspärren och bli mera demokratiskt till sitt sinnelag är väl att detsjälvt skulle närma sig denna gräns. Det ser faktiskt ut som om det skulle varapå gång. Ett av miltenpartierna håller på atl malas sönder och komma ned isiffror som närmar sig spärren. Jag tycker alt det skulle vara snyggt om manredan i dag röstade för en utredning av hur spärren har fungerat i stället föratt komma stickande när man själv ligger och fladdrar på . Vpkanser att spärren är odemokratisk. Jag yrkar därför bifall till vår motion 203.Ett bifall till motionen innebär att frågan om spärrarna utreds, alt man alltsåprövar hur de har fungerat. Jag förstår inte varför man är så rädd för det. Anf,69 (): Det riksproportionella valsystemet för val till har, hoppasjag, kommit för all stanna. Det ger partierna i den styrka som svararmot väljarnas uppslutning i valen. Det är en riktig ordning, och jag tror attden också är mycket väl förankrad i folkmeningen. De framstötar om övergångtill majoritetsval enligt anglosaxiskt mönster vilka förekom ganska ofta under1960-talet har blivit alltmer sällsynta, och de väcker ingen respons. Ettbevis på atl frågan om majoritetsval dock inte är helt död är att det i det nuaktuella KU-betänkandet finns en reservation som tangerar frågan. Det ser jagemellertid som ett slags sista andning, och jag skall inte ytterligare beröraden saken. Omman nu i huvudsak är ense om del proportionella systemet som princip, så kanman naturligtvis ha olika meningar om hur det mera i detalj skall varautformat. Alla proportionella system runt om i världen har sina särdrag.Proportionalismen är mer eller mindre exakt. I de allra flesta länder har manansett det nödvändigt med en spärr nedåt mot småpartier. I en del länder, t.ex. och , verkar den omständigheten att alla mandat fördelas mellanpartierna efter valutgången i resp. valkretsar som en sådan spärr. Någotutjämningssystem finns inte. I har man en generell spärr på . IDanmark är spärren . I har man ingen spärr alls. Det är del endaland jag känner till som har absolut proportionalism ner till sista mandatet. Erfarenheternafrån olika länder visar att det finns ett bestämt samband mellan antaletpartier i folkrepresentationen och valsystemets utformning. Valsystemet ärnaturligtvis inte den enda bestämmande faktorn, men den är således mycketviktig. Det holländska parlamentethade, när 11-' 8Riksdagens protokoll 1980/81:25-28 sedangjorde ett besök där, 14 partier representerade, flera av dem med endast etteller en handfull mandat. Man hade stora bekymmer med arbetsordningen, inteminst när regeringskriser inträffade. Det kunde gå innan manlyckades lösa dem. Ifolketinget i , där man således har en spärr på , är antalet partierregelmässigt dubbelt så stort som i den svenska . Flera av partierna ifolketingel representerar av väljarkåren. Flertalet av de danskapolitiker som jag har talat med anser alt denna småpartispärr är på tok förlåg, och att det stora antalet partier i folketingel är en viktig orsak tillatt del är svårt alt få fram funktionsdugliga majoriteter. Dettaär erfarenheter som man inte utan vidare kan avfärda. En riksdag, somsönderfaller i ett orimligt stort antal delar, kan inle vara något alteftersträva. Redan nu är som bekant arbetsformerna i det här huset rätttungrodda. Jagframhöll atl jag tror alt vårt riksproportionella valsystem kommit för attstanna. Detsamma gäller faktiskt också 4-procentsspärren. Den verkar vara välavvägd. I varje fall har ännu ingenting framkommit som talar i motsattriktning. Utskottethar enhälligt avstyrkt kommunisternas motion. Jag ber, frutalman, att få yrka bifall till utskottets förslag. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Anf, 70 HANS iHallstahammar (vpk) replik: Denna rädsla för att avskaffa spärrarna eller åtminstone, som vi kräveri vår väldigt mjuka skrivning i motionen, låta utreda hur systemet harfungerat, bekräftades av . Utan dessa spärrar skulle vi, såvittjag förslår, vid del senaste riksdagsvalet ha fått ytterligare ett parti, dvs.kds. Det partiet skulle ha kommit in med några mandat, och ett par borgerligapartier skulle förmodligen ha fått släppa till några mandal. Det är vad somhade hänt. Farligare än så skulle det inte ha blivit. Partier bildas ju inleför alt bedriva något slag av hobbyverksamhet eller för alt del är roligt attgöra det om det inte finns någon spärr. Nej, politiska partier bildas avpohtiska orsaker. Kan inte de etablerade partierna suga upp de opinioner somfinns i landet, ja då bildas del självklart nya partier. Mankan ju länka sig en situation där två partier står intill 4-procentsspärren.Låt oss säga alt och kds ligger där någonstans . Dåställs kanske en halv miljon människor utanför. Deras röster är förlorade - enhalv mil jon människor av ca fem miljoner röstande! Det kan inte vara rikligt. 4-procentsspärrenär en konserverande och odemokratisk regel, som jag tycker alt man borde kunnautvärdera nu när den har tillämpats . Jag förstår inte varför ni är sårädda. Vi som vill ha borl den här spärregeln säger: Utred den, så får vi sehur den har fungerat! Men ni som vill ha den kvar törs inte utreda den. Vad kandet bero på? Anf.71 () replik: Det skulle ligga rädsla bakom det förhållandel all vi inte vill gå medpå ett ulredningskrav, enligt . Det gör det inte alls. Den enklaförklaringen till alt jag inle vill vara med på alt utreda den här frågan är,precis som jag sade i mitt förra anförande, att jag tycker att4-procentsspärren är väl avvägd. Varför skall jag då gå med på en utredning avden? sade att om vi inte hade haft någon spärr skulle det senaste valet halett till alt vi fåll endast ett parti till i . Det vet Hans Peterssoningenting om. Just förekomsten av 4-procenlsspärren har naturligtvis enhämmande inverkan på bildandet av småpartier. Detbildas inte partier som något slags hobbyverksamhet, sade också.Ibland tror jag nästan att det förhåller sig på del sättet. Vi skulle kunnaräkna med - bestämt kan man inte uttala sig - ett betydande antal partier iriksdagen om vi inte hade någon spärr alls, och det är tydligen det som vpkvill komma fram till. Låtoss göra tankeexperimentet att vi inte hade någon spärr och alt vi fick ettfördubblat antal partier i . Vi skulle få tio partikanslier, tiopartiledare som skall trängas i varje större debatt, tio företrädare förutskotten i ett stort antal debatter i kammaren. Inte skulle det precismedverka till en rationellare arbetsordning och en bättre hantering avärendena. Jag tror att inte ens vpk-ledamöterna skulle vara särskilt roade aven sådan ordning. F.ö. vill jag tillägga att jag noterade att vpk sannerligen inle for ul i någonveklagan när apk åkte ur vid det senaste valet. Anf,72 HANS i (vpk) replik: Med anledning av det sistai inlägg vill jag sägadirekt alt del ju berodde på all partiet fick så få röster. De skulle inte haräckt till ell mandal även om vi haft ett valsystem utan spärrar. Det måste mandå respektera. Man kan inle gärna ha skohorn och hjälpa in dem som inte fårihop tillräckligt med röster. Det var inte detta det var fråga om. Hurdet skulle ha fungerat ifall vi inle haft några spärrar vid det senaste valetvet jag kanske mera om än vad vet om detta med att det skullebli tio eller elva partier i . Mina tankar är nämligen grundade påvissa iakttagelser. resonemang i den vägen är rena fantasier.Vad det skulle ha betytt är förmodligen atl kds skulle ha varit större.Ingenting värre skulle hända. Jag tycker att spärregeln är odemokratisk och attdet borde kunna utredas hur den har fungerat. Är inle det ett rimligt krav? 73 () replik: Det finns ingen anledning all utreda hur 4-procenlsregeln har fungerat.Det har vi ju sett i val efter val, så det vet vi. Sedansäger att det blir inle fler partier om man inle har någonspärr. Varför skall vi då slopa spärren? All erfarenhet visar att ju lägre spärren är, desto flerpartier får man, generellt sett. I , där spärren ligger vid , har myckel stort antal partier. hade, som jag nämnde, 14 partier när vivar där och studerade förhållandena. I brukar det vara 10 eller 11,ibland 12 partier, och flera av dessa har precis eller av rösterna. Detfinns således ett myckel starkt samband mellan valsystemet och antalet partier.Frågan är hur man vill göra avvägningen mellan å ena sidan proportionellrepresentation så långt ner som möjligt och å andra sidan strävandena all geparlamentet en rationell arbetsordning och möjligheter till en ordentligsakbehandling. Jagkan erinra om att vi här i dels har beredningstvång, dels praktisktlaget obegränsad förslagsrätt. Det är sådant som med en gång skulle komma upptill debatt, om vi fick ett myckel stort antal parfier i . Vi skullehelt enkeft inte klara av det dubbla antalet motioner eller det dubbla antaletinlägg i denna kammare, utan vi finge ändra på grundläggande bestämmelser somreglerar förhållandena på ett sätt som vi är vana vid och som viutifrån andra utgångspunkter tycker är bra. Förstevice talmannen anmälde att i anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inle ägde rätt till ytterligare replik. 74 (): En nackdel i det svenska valsystemet är atl riksdagsledamöterna iganska stor utsträckning är okända för sina väljare. I valkampanjernakoncentreras uppmärksamheten på partiledarna, medan de lokala kandidaternakommer i skymundan. Den som sympatiserar med ett visst parti har för del mestainga möjligheter att påverka vilka som skall väljas in i för delpartiet. Den frågan är redan avgjord på ett enväldigt nomineringsmöte. Dessasvagheter skulle om inle avhjälpas så ändå lindras något, om vi inom ramen fördet proportionella valsystemet fick ett större inslag av personval. En sådanförändring skulle ge väljarna ett större inflytande över riksdagenssammansättning och skulle sannolikt också göra kandidaterna mer angelägna atthålla kontakt med sina väljare. Ett personvalsinslag i valsystemet skulle geoss en starkare demokrati. Folkpartiethar länge arbetat för en reform i denna riktning. Vi trodde att vi hade nått enbra bit på väg när personvals- och valkrelsutredningen lade fram ett förslagtill en praktisk modell. Utredningen var visserligen inte enig i en delväsentliga detaljer, men den slöt i varje fall upp kring tanken på ett vidgat personvalsinslag. Sedandess har vi till vår bedrövelse kunnat konstatera att de andra partierna tycksha tappat sugen och atl intresset för ett vidgat personvalsinslag tycks haslocknat. Vår uppfattning är att reformarbetet bör fortsätta och att bör be regeringen tainitiativ till fortsatta överläggningar.