prot · G40935 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag vill gärna påpekaatt bakom riksdagsrevisorernas berättelse med krav på en sådan översyn som vihar strukit under i våra reservationer, i detta fall ligger ett enhälligtbeslut från riksdagsrevisionen, där också flera aktade och kända lantbrukarefinns med bland de ledamöter som skrivit under riksdagsrevisionens förslag. Jagtycker att skall vara litet försiktig med att underkänna dekrav som vi har ställt. Man talar om att jordbruksnämnden kanske inte behöverutökas. Men det är faktiskt så att jordbruksnämnden är en av de minstastyrelser som vi har för statliga verk. Det är mycket vanligt med nio tillelva, ja upp till tretton ledamöter i statliga verksstyrelser-här finns detsju. Eftersom det nu finns så få representanter för allmänintresset och såstora statliga medel kommit med i hela den här hanteringen, tycker jag att detär viktigt att utöka statens representation i jordbruksnämnden. Beträffande regleringsföreningarna bör man vara litetförsiktig med att uttala att enbart de pengar som jordbrukarna själva tjänatihop används. En del statliga medel står faktiskt till förfogande i de härregleringsföreningarna. Över huvud taget finns det mer och mer av statligamedel i hela jordbruksprisregleringen. Vi kannaturligtvis aldrig bli överens om vem som skall representera konsumenterna.Men det är faktiskt så att t. o. m. en centerpartistisk ledamot fr. o. m. i åraktivt deltar i konsumentdelegationens arbete. Jag tror därför inte att man kansäga att vi inte tilltror alla intresserade grupper möjlighet att blirepresenterade där. Till slut: Jag tycker att riksdagsrevisorerna på ettmycket fint sätt har försökt att belysa denna mycket svåra del av den statligaverksamheten. De har kommit med förslag som inte är så väldigt långtgående.Därför är det också anmärkningsvärt att de borgerliga inom jordbruksutskottetinte har kunnat tillstyrka dessa förslag som deras partikamrater iriksdagsrevisionen har kunnat anmäla sin anslutning till. Den administrativa utformningen av jordbruksprisregleringen,m. 126 (): är trött på att höra att detfinns de som inte förstår jordbrukspolitiken. Det kan inte hjälpas attsanningen är att det är på det sättet. Beträffande talet om riksdagsrevisorernas fina sätt attbelysa frågan vill jag framhålla att de trots allt lagt genomlysningen av denväsentliga frågan åt sidan, nämligen den som gäller en ökad målstyrning avjordbruksprisregleringen. Jag är helt övertygad om att den som läser det och sominte är inne i det här arbetet praktiskt taget har utomordentligtsvårt att få reda på eller att kunna läsa ut vad det innebär. Man kunde gärnaha gett några anvisningar om hur ett sådant problem skulle kunna lösas på ettriktigt sätt. Åtminstone borde man ha kunnat förklara vad som menas med dethela. När det sedan gällerregleringsföreningarna säger att det inte bara är jordbruketsmedel som tas i anspråk utan att det även är statliga medel. Det är klart atten del av de statliga medlen även används i dessa regleringsföreningar. Destatliga medlen utgör emellerfid en del av de pengar som ändå skulle ha gåtttill jordbruket. Det utgör en del av de pengar som jordbruket har förhandlatsig till för att åstadkomma den lönenivå som avsetts för jordbrukarna. 127GRETHE (): Beträffande detta med målstyrning - som FilipJohansson tycker är så väldigt svårt - har bl. a. nämnts i samband medförslagen till jordbruksprisregleringen att jordbrukarnas inkomster skall följajämförbara gruppers och att man skall försöka uppnå samma ekonomiska ochsociala standard som andra grupper har. Men det har varit väldigt svårt attmäta om detta verkligen har skett eller om det har skett på ett felaktigt sätt.Vi har ju i en utredning sett på detta, och denna utrednings betänkande liggersnart på bord - kanske . Då kan FilipJohansson få fillfälle att undersöka om det inte är så att man på vissa områdeninte riktigt har uppnått de mål man skulle uppnå, utan det har blivitfelaktigheter. Det är väl någonting som vi måste rätta till, och jag haråtminstone fattat det så att bl. a. detta låg bakom riksdagsrevisorernasuttalande, att man ville ha mera Den administrativa utformningen av jordbruksprisregleringen,m. säkerhetför att överenskommelserna verkligen ger det utslag som varit avsett. säger att han inte tycker att utredningenär så förfärligt bra. Då kan jag tala om att t. o. m. harfillstyrkt att riksdagsrevisorernas förslag skulle följas. Jag tror alltså inteatt man så helt skall underkänna utredningen. Det är kanske för mycket begärtatt LRF skulle tillstyrka förslagen. Men jag tycker ändå att när allaledamöterna i revisionen, från de olika partierna, har kunnat ansluta sig, såkunde man begära att också ledamöterna av jordbruksutskottet skulle ha gjortdetta. 128FILIP (): Det är klart att vi från jordbruksutskottetssida skulle ha kunnat godkänna detta, men det finns ingenting som säger attresultatet på minsta sätt skulle ha blivit bättre. Att sedan de inkomster som kommer jordbrukarna till delinte varit fillräckliga i utomordentligt många fall är jag den förste att varamedveten om. De senaste årens resultat vittnar ju om att det förhåller sig pådetta sätt -vi har mer än 2 000 jordbrukare som har kommit så långt frånlönsamhet att deras konkurs är förestående. Då är det klart att inkomsternainte varit tillräckliga lör att ge lönsamhet åt jordbruket. Att få enfördelning som ger den exakta rättvisa, som man faktiskt avser att uppnå medden här målstyrningen, tror jag emellertid skulle bli utomordentligt svårt. Mendet är klart att dei finns anledning att arbeta på det, och det skall vi göravid de förhandlingar som vi för. 129 (): Bara en röstförklaring. De här frågorna har diskuterats kolossalt mycket irevisionen, och jag har inte varit över hövan glad åt den skrivning somgjordes, även om jag vid det tillfället ansåg mig till nöds kunna accepteraden. Jag vill nu bara säga att eftersom socialdemokraterna i sin reservationdragit in också en del andra saker kommer jag att rösta för utskottets förslag. Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 150 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 151 förreservation 2 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 151 för reservation3 av m. fl. 8 § Avloppsrening och slamhantering Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /81:7 om avloppsrening och slamhantering. 130 (vpk): Miljöförstöring förorsakad av utsläpp i olikasammanhang är ett av vår tids största problem. Man kan inte nog understryka detnödvändiga i att kraftiga åtgärder vidtas för att förhindra de skador som redani dag uppträder och den ackumulation som sker i naturen och som kommer attresultera i framtida katastrofer. I vår motion 437 har vi tagit upp en del avdenna problematik, nämligen vad gäller avlopp, reningsprocess och slamhantering. Det är inte långt mellan rapporterna om utsläpp somförorsakar fiskdöd och andra skador. Det finns fortfarande industrier somsläpper ut sitt avlopp, mer eller mindre renat, antingen i de kommunalaavloppsnäten eller direkt i sjöar och vattendrag. Även behandlingen avavloppsvattnet är långt ifrån problemfri. Utöver de giftiga ämnen som följermed avloppsvattnet tillsätts stora mängder kemikalier vid behandlingen.Fällningskemikalier innehåller höga metallhalter - det visar gjordaundersökningar. Den stora mängd reningsslam som produceras utgör imånga kommuner ett stort problem. I betänkandet påpekas att bedriverett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete på avloppsreningens ochslamhantering-ens område. Och så följer en redovisning av en rad projekt somnaturvårdsverket deltar i. Detta är känt; det redovisas även i vår motion.Givetvis har vi inget att erinra mot detta, men vad som saknas är enövergripande utredning på området. Det anses att programmet med att bygga ut de kommunalareningsverken i stort sett är klart. Detta anges bl. a. som skäl till att detstatliga stödet till byggandet av reningsverken skall dras in. Då bör det välvara rimligt med en övergripande utredning av hur de åtgärder som vidtagits harutfallit. Har man fått den reningseffekt av avloppsvattnet som avloppsverketsreningsgrad anger? Det är den första fråga som måste ställas. Att man efter ettså omfattande program som det här är fråga om också fick veta resultatet bordevara önskvärt. Och det är detta som bl. a. en övergripande utredning bör gesvar på. Utskottet säger att det deponerade slammet i många fallutgör en källa till miljöstörningar. Som förut nämnts bedrivs en omfattandeforskning i regi och även vid andra institutioner, och det ärju bra. Men detta står inte i motsättning till en övergripande utredning.Tvärtom underlättar det för en sådan utredning i dess arbete på en totalöversyn på det här området. Vad man i detta sammanhang kan vitsorda är attsocialdemokraterna i regeringsställning har drivit på utbyggandetav de kommunala reningsverken. Jag tycker därför att en logisk följd borde vara att A vloppsrening och slamhantering socialdemokraternakunde biträda kravet på en övergripande översyn och utvärdering av hur dennasatsning på avloppsrening har utfallit. Det är också nödvändigt med dennaövergripande översyn ur en annan synpunkt, nämligen för att komma till rättamed de återstående problemen. Inget har framkommit i utskottets yttrandesom styrker ett yrkande om avslag på motionen. Därför yrkar jag bifall tillmotion 1979/80:437. Under detta anförande hade ledningen av kammarensförhandlingar övertagits av tredje vice talmannen. 131 (): Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan. Utskottets hemställan bifölls med286 röster mot 16 för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion 1979/80:437 av m. fl. 9 § Indusitriutsläppen i Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /81:8 om industriutsläppen i . 132 (): Anledningen till att jag har begärt ordet iett ärende bakom vilket står ett enigt utskott är att det har skettnya utsläpp från den petrokemiska industrin i . Låt mig läsa uppföljande tidningsrubriker: Beroxoutsläpp ger skador i generationer? Beroxosutsläpp dödade fisken. Beroxoutsläpp orsakade fiskdöden. Saken undersöks nu av , men det finnsingenting som talar för att det som har skrivits i tidningarna inte är en reellsanning. I en interpellation begärde jag att denutredning som har begärt skulle tillsättas. Detkan kanske tyckas litet egendomligt att jag först väckte en motion för attsedan ta upp frågan i en interpellation som den behandlades iutskottet. Men läget var så prekärt, och är det fortfarande, att jag ansåg migskyldig att ta upp frågan med jordbruksministern. Han lovade att utredningenskulle tillsättas och vara klar . är vi snart framme ,men utredningen är ännu inte tillsatt. Utskottet har talat klarspråk, utredningen skalltillsättas. Tyvärr har det uppstått besvärligheter när det gäller hurutredningen skall bedrivas, vad den skall innehålla och vem som skall betaladen. Ärendet är emellertid, herr talman, av så oerhört storvikt att jag vill vädja till jordbruksministern - när han nu förhoppningsvisläser detta anförande - att hanverkligen tillsätter denna utredning. Den får inte vänta . Även om dentillsätts nu kommer det att ta fid innan den blir färdig. 133 (): Som sade är utskottet enigt iden här frågan. Vi ställer helt upp på mofionskrav, att ensådan här utredning bör komma fill stånd. Såvitt vi har förstått är det ocksåjordbruksministerns mening att tillsätta en utredning. Dessutom har han gettnaturvårdsverket i uppdrag att ta fram ett program för hur en sådan utredningskall gå till. Ett förslag därom har också kommit från naturvårdsverket.Jordbruksutskottet utgår därför ifrån, som det också står i slutet avbetänkandet, att denna utredning kommer att tillsättas samt att ,och kommunen skall samarbeta med de berörda företagen. Beträffande finansieringen sägs det inte någonstans klartut hur den skall gå till, men man måste utgå från att det blir ett delat ansvarmellan samhället och de berörda företagen. Jag nöjer mig med detta och yrkar bifall fillutskottets hemställan. Förstatligande av de privata affärsbankerna Utskottets hemställan bifölls. Näringsutskottetsbetänkanden /81:1 om kalkindustrin ' 1980/81:4om regleringen av fillfällig handel 1980/81:5 om användningen av vissajordbruksprodukter vid framställning av klister Vad utskottet hemställt bifölls. 11 § Förstatligande av de privata affärsbankerna Föredrogs näringsutskottets betänkande1980/81:8 om förstatligande av de privata affärsbankerna. 134 (vpk): Jag ber att få yrka bifall till vpk-mofionen1979/80:1790 som behandlas i näringsutskottets betänkande. 135 (): Herr talman!Jag ber att få yrka bifall till näringsutskottets hemställan. Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 16 förmotion 1979/ 80:1790 av m. fl. 1 ledamot avstod från aft rösta. Nr 35 12 § Föredrogs 1980/81:9 om regler för val avhuvudmän i sparbank Utskottets hemställan bifölls. 13 §Kammaren åtskildes .