prot · G40993 · 1980-12-31 00:00:00 — Om det blir en sådan bild, däblirdenpåsift sätt vackraansikte utåt-och eff sådant kan vi behöva, herr talman. Mom. 1 - 8 Utskottets hemställan bifölls. Vid votering medelst rösträkning avgavs 154 röster förutskottets hemsfällan och 154 röster för reservationen av m.fl. Kammaren beslöt med 155 röster att betänkandet i desshelhet skulle återförvisas till utskottet. 154 röster avgavs för aft mom. 9skulle avgöras genom lottning. 17 § Djursjukhuset i Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /81:17 om djursjukhuset i . 103 (): har jag fått fleraförfrågningar, om jag tänker begära votering eller om jag har något yrkande.Jag skall redan från början säga aft jag har ett yrkande. Utskotten i allmänhet brukar demonstrera storfantasirikedom när det gäller att stapla argument för atf avstyrka motioner.Jag kan dock konstatera atf jordbruksutskottet i det här ärendet inte levt upptill de förväntningarna. Argumenten för eft avslag på begäran om statligtkreditstöd till uppförande av eft djursjukhus i är tämligen tama.Eftersom mofionen varit uppe till behandling i utskottet vid eff flertalfillfällen finner jag utskottets avstyrkande märkligt. Jag skall fa kammarenstid i anspråk för atf belysa omfånget av den verksamhet på def här området sombedrivs i . behandlade djursjukhuset nästan 28 000 djur.Av dessa var 11000 s.k. stordjur - hästar, nötkreatur och svin. Det betyder enpafientfillströmning på mellan 80 och 100 djur per dag, om man enbart räknarvardagar, och def betyder aft nästan 40 av dessa patienter per dag var s. k.stordjur. utfördes 6 677 operationer på djursjukhuset,varav 2 547 på hästar, 2 642 på hundar och näsfan 1 500 på stordjur, nötkreaturoch svin. De här siffrorna berättar något om djursjukhusets stora betydelseäven för lantbruket. Och det är ett stort upptagningsområde som det handlar om,nämligen , , , och . 52kommuner drar nytta av sjukhusefs tjänster. Detta upptagningsområde är vårt lands djurtätaste region.Där finns av antalet hästar i landet, av samtliga registreradehundar, av nötkreatursstammen och inte av landets helasvinstam. Vid djursjukhuset finns 50 personer anställda, varav 11 veterinärer. Och ändå, herr falman, avfärdar man mofionen med aftdjursjukvård inte är en statlig angelägenhet och därför inte kan åtnjutastatlig kreditgaranti. Det tycker jag är konsfigt, för en lantbrukare somtänker köpa en gård kan få statlig kreditgaranti. En blivande villaägare kan fåstatligt lån, men en verksamhet som är av oerhörd vikt även ekonomiskt förtusentals lantbrukare avvisas på detta enkla sätt. Djursjukhusets kostnader ligger kring 8 milj. kr. årligen.Kommunerna bidrar bara med ca en halv miljon av de pengarna. Resten betalas avdjurägarna när de anlitar sjukhuset. Kostnaden per patient är i genomsnitt 317kr. Kommunernas kosfnadsandel är så låg som . Det är infe några krav frånhuvudmannen på sjukhuset. på att driftkostnaderna skall täckas av statliga medel,utan vad def gäller är enbart hjälp med kapitalkostnader till nybyggnaden ochdeffa i form av lån. Djursjukhuset i och dess krisartade situationmed nedslitna och otillräckliga lokaler har redan fidigare varit föremål förbehandling i . 1975/76 väcktes en fempartimotion om finansiering avdjursjukhusen, med i Staffansforp som första namn. I denna motionbehandlades ocksä def prekära läge i vilket djursjukhuset i redandå befann sig. En liknande motion väcktes av om statligt stödfill den slutna djursjukvården. Den djursjukhusutredning som tillsattes efter de härmotionerna konstaterade atf det förelåg ett mycket stort behov av ny- ochombyggnad vid djursjukhuset i . Framställningar har också gjortsfrån hushållningssällskapet om att få läna 40 milj. kr. till en planeradnybyggnad av djursjukhus i . Framställningen överlämnades filldjurhälsout-redningen. Denna i sin tur överlämnade en PM filljordbruksdepartementet där det klart konstaterades: "Verksamheten vid djursjukhuseti fyller en viktig funktion i de djurrika södra delarna av landet.Funktionen kan i viss mån jämföras med den som i övriga delar av landetuppfylls av djursjukhusen i , och , där staten ärhuvudman. Det har därför framhållits aft djursjukhuset i bör intaen viss särställning bland djursjukhusen." utesluter infe frågan om eventuelltstatligt engagemang när det gäller djursjukhuset i men har intefunnit anledning atf närmare beröra formerna och villkoren härför. Sedanproposifionen om hundskattemedel antagits här i kammaren diskuterades frågan ominte hundskaftemedel skulle kunna användas till finansiering av de regionaladjursjukhusen. En sådan anvisning fanns emellerfid inte i proposifionen. Mångakommuner är kanske inte beredda atf använda pengarna pä sådant sätt. Den halvamiljon som de 52 aktuella kommunerna fillsammans ställer till Helsingborgsdjursjukhus förfogande talar sitt tydliga språk om hur stor generositeten är. En annan sida är aft man knappast kan begära atthundägarna skall bekosta den del av verksamheten som rör hästar, nötkreatur ochsvin. Fördelning på patienfkategorier är på smådjursavdelningen och på stordjursavdelningen. gjorde också hushållningssällskapet enframställning till AB Trav och Galopp, ATG, om att få ett ränfesubvenfionerafoch amorteringsfritt lån för den del av det nya djursjukhuset somrepresenterar stordjurs-avdelningen. Denna framställning har följtsupp med olika uppvaktningar. Motivet för framställningen till ATG är aft 33 %av de behandlade hästarna vid djursjukhuset i är just trav- ochgalopphästar. Def är f. ö. en mycket bra mjölkko för staten atf de hålls itrim. Sålunda är Helsingborgssjukhusef remissinstans för travhästar frånJägersro, , , och , men behandlas ocksåtävlingshästar från bl. a. Axvalla, , och Skrubb pä Gofiand, Dessa hästpafienfer är i de flesta fall utrednings- ochoperationsfall och kräver därför mer kvalificerad vård samt kostnadskrävandeutrustning. Till bilden hör också aft djursjukhuset i genom effsärskilt avtal med Skånska numera har ansvaret för häst klinikenpå och dessutom medverkar i utbildning av hästveterinärer ochutbildning av lärlingar i trav- och galoppyrkef. Def är en viktig passus,eftersom man från visst håll har framhållit aft några statliga medel inte kanställas till förfogande på grund av att det inte förekommer någon utbildning.Som synes gör det det. Sedan framställningen fill regeringen gjordes om aft fålåna 40 milj. kr. till eft nytt djursjukhus har en ny översyn gjorts av helabyggnadsprogrammet med syfte atf nedbringa kostnaderna. Genom atf man bl. a.slopar byggandet av en patologisk avdelning, som lanfbrukssfyrélsen fidigareframfört som ett krav för ett regionalt djursjukhus, beräknas kostnaderna nukunna nedbringas fill ca 30 milj. kr. Av dessa belöper sig, som jag nämnde, ca50 % på smådjursavdelningen och på sfordjursavdelningen, sedan för debåda avdelningarna gemensamma kostnader har fördelats. Def är infe tu tal omatt djursjukhuset i behöver statligt sföd, kanske i den form somföreslås i motionen. a. framgått av olika statliga utredningar fyllerdet regionala djursjukhuset i samma funktion som djursjukhusen iUppsala vid , i och i , vilka alla har statensom huvudman. Såväl direkt som indirekt hjälper staten till aft finansieradjursjukvården vid dessa djursjukhus. Enligt djursjukhusutredningen finansieradesexempelvis 1975-1976 av kostnaderna vid djursjukhuset i medstatsbidrag och vid djursjukhuset i . Som ytterligareexempel på statens sföd kan också nämnas att djursjukhuset i fått helasin ombyggnad betalad med statliga medel. Man ställer sig därför frågande införhur jordbruksutskottet kan säga att det infe är någon statlig angelägenhet medsluten djursjukvård. Alltsedan 1954 räddadedjursjukhuset i från nedläggning har-bortsett från ett statligträntefriff lån på . - verksamheten här kunnat bedrivas utan attbelasta statens finanser. Deffa förhållande och den kris som djursjukhuset iHelsingborg nu Sfär inför borde i hög grad motivera eft statligt stöd för afträdda och för framfiden säkersfälla den regionala djursjukvården i södraSverige. Med all rätt kan djurägarna i denna region fråga sig varför inte ocksåde, liksom sina kolleger på andra håll i landet, skall kunna få någon hjälp avstaten till den slutna djursjukvården. Det har spekulerats i olika lösningar för atf klara ennybyggnation av ett djursjukhus i . Vad dessa leder till är ovisst.Vad som däremot infe är ovisst är att om infe nybyggnadsplanerna kan realiserasså kan fem regioner förlora sitt djursjukhus. Mof den bakgrunden är defförvånansvärt aft jordbruksutskottet inte mera konkret har presterat enpolitisk viljeyttring genom aft tillstyrka motionen. Det ärtänkbart aft detta inte är tillräckligt, men motionens huvudsyfte är trots allt enbart en statlig kreditgaranti - en form somdagligen kan utnyttjas av enskilda genom de möjligheter som står till buds mensom av någon outgrundlig anledning infe skall gälla denna verksamhet. Även om vi sparar på många olika områden, innebär det infenödvändigtvis att vi lägger locket på på alla områden. Djursjukhusvården äreft exempel på detta. Inte minst de statliga utredningar som har tillsattspekar på att har intresserat sig för problemen. Enskildaledamöter i jordbruksutskottet har efter betänkandets justering också uttrycktförvåning över hur skrivningen har hanterats av massmedia. Där har det hetatatt ett enigt utskott avstyrkte framhällningen om statligt kreditstöd tilldjursjukhuset i . Detta har vållat förvåning ute hos bönder ochandra djurägare. Jag yrkar med def sagda bifall till mofionen. 103EINAR (): Jag beklagar livligt sätt atftolka jordbruksutskottets betänkande. Det skulle vara väldigt beklagligt omandra myndigheter tolkade def likadant. Vi har nämligen i jordbruksutskottetinte på något sätt lagt locket på, som säger. Han säger aft han villgöra en polifisk viljeyttring. Jag skulle hellre vilja kalla def för enpolifisk krumelur som inte pä något sätt gagnar sakfrågan. Den slarviga och ilånga stycken felaktiga och osakliga kritik som han utsätter utskottet fördrabbar i hög grad hans fre partikamrater, som står bakom det enhälligautskoffsbefänkan-def. Utskottet är väl förtroget med verksamheten vidHelsingborgs djursjukhus. Vissa avsnitt i anförande var heltkorrekta. Djursjukhuset i är som säger mycket välskött.Verksamheten där är mycket omfattande, och den växer i omfattning. Härom råderinga delade meningar. Länet på var inte bara räntefriff ufanockså amorteringsfritt, om jag nu skall vara litet mer fullständig än vad SvenMunke var i sitt inlägg. Om i motsats fill sina partikamrater iutskottet har kännedom om stora och dolda resurser, tror jag aft han börframföra sina önskemål till ekonomiministern. Om det finns några medel somligger och möglar på någon hylla, vilket hans anförande tycks tyda på, är vinog alla beredda att se till atf de hamnar rätt. Sanningen i själva sakfrågan är följande. Den år 1979tillsatta djurhälsoutredningen sade i en promemoria atf man på intet sätt villavvisa tanken på eft statligt engagemang. Det tycker jag är ett väldigt brauttalande, och det skall vi ta noga vara på. har ocksåställt sig bakom det. Utskottet säger atf i avvaktan på prövningen avdjurhälsoutredningens förslag finns def infe anledning för utskottet atf nu taställning. Jag hoppas att def skall betyda att vi från statligt håll på alltsätt kommer att se till att den fina verksamheten i kan fortsättaoch även utvecklas. 8 protokoll 1980/81:93-95 Jag ber med defta, herr talman, attfå yrka bifall till det enhälliga utskottets hemställan. 104 (): Om jag var lifef slarvig i min framställningber jag naturligtvis om ursäkt för det. Den skrivning som utskottet harpresterat har emellerfid ute i bygderna uppfattats så som jag har beskrivitdet, och det är just det som jag vill påtala. Även om utskottet har deambitioner som nu försöker göra sig fill folk för - och jag troratt def påståendet är riktigt - har utskottet dock infe i skrivningen gjortklart för allmänheten vad def handlar om. Därom vittnar uttalandet att ettenhälligt jordbruksutskott har avstyrkt framställningen om statligt stöd tillHelsingborgs djursjukhus. Den tolkningen av utskottets skrivning har gjorts itidningar, i radio och i TV. Om det är en missuppfattning, bör def rättas fill.Nu har konstaterat atf utskottet har ambifioner i denna fråga.Det är jag nöjd med, men de ambitionerna kommer inte till uttryck iskrivningen. 105 (); Som journalist vet mycket väl atfdef ibland inträffar olyckshändelser när journalister och massmedia snabbtskall redovisa saker och fing. Jordbruksutskottefs skrivning i defta ärendeskall tolkas så som jag här har tolkat den fidigare . Utskottets hemställan, som ställdesmot motion 1979/80:1384 av m. fl., bifölls med acklamation. 18 § Anmäldes och bordlades Proposifion 1980/81:141om ökade exportfrämjande åtgärder 19 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1980/81:14 revisorersberättelse över granskningen av Stiftelsen 30 § Anmäldes och bordlades 1980/81:1957av m. fl. 1980/81:1958av tredje vice falmannen m.fl. med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer förenergipolitiken 1980/81:1961av m: fl. med anledning av proposition1980/81:106 om ändring i m. m. (främjande av flykt; s. k. falskafelefonrecepf m. 1980/81:1962av och 93 med anledning av proposition 1980/81:107 om den statligaskoladministra- Onsdaeen den tionen m. m. . jl lars 1981 med anledning av proposition1980/81:149 om meteorologiska och hydrologiska instituts verksamhetoch organisafion 21 § Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följandeinterpellafioner som ingivits fill kammarkansliet 1980/81:106 av () fill budgetministern omeffekfivare åtgärder mof narkotikasmuggling: antog 1978 ett samlatnarkotikapolitiskt program. Detta inrymde åtgärder över hela samhällslivet. IJDrogrammet fastslogs atf grundvalen för kampen mot narkotikamissbruk måstevara att samhället infe kan godta något annat bruk av narkofika än def som ärmedicinskt motiverat. Allt annat bruk måste med kraft bekämpas. På en rad områden har åtgärder satts in för att hejdanarkotikamissbruket. Information om narkotikans skadeverkningar har gått utfill landets elever och lärare, stödet har ökat fill folkrörelser ochorganisationer som arbetar mot missbruk, straffen har skärpts när det gällernarkotikabrott. Mycket återstår dock att göra. Trots aft beslagen av narkotikaär omfattande, klagar tullpersonalen över atf man infe har möjlighet attfullfölja sina övervakande uppgifter. Med stöd av det anförda vill jag till budgetministernställa följande fråga: Vilka åtgärder har vidtagits ochvilka planeras för att förstärka och effektivisera tullens möjligheter attingripa och göra narkotikabeslag? 1980/81:107av () till utbildningsministern om ökad information omnarkotikans skadeverkningar: antog 1978 ett samlatnarkotikapolitiskt program. Detta inrymde åtgärder över hela samhällslivet. Iprogrammet fastslogs att grundvalen för kampen mot narkotikamissbruk måste varaatt samhället inte kan godta något annat bruk av narkotika än det som ärmedicinskt motiverat. Allt annat bruk måste med kraft bekämpas. På en rad områden har åtgärder safts in för att hejdanarkotikamissbruket. Information om narkotikans skadeverkningar har gått uttill landets elever och lärare, stödet har ökaf till folkrörelser ochorganisationer som arbetar mot missbruk, straffen har skärpts när def gällernarkotikabrott. Mycket återstår dock aft göra. Infe minst gäller det att ökakunskapen om narkotikans skadeverkningar hos dem som utbildas till lärare,förskollärare, socialarbetare, läkare och övrig vårdpersonal. Med stöd av det anförda vill jag till utbildningsministernställa följande fråga; Vilka åtgärder har vidtagits och vilka planeras för attöka kunskapen om narkotikan och dess skadeverkningar hos dem som utbildas filllärare, förskollärare, socialarbetare, läkare och övrig vårdpersonal? 1980/81:108 av () fill försvarsministernom åtgärder för att motverka narkotikamissbruk vid militära förband: antog 1978 ett samlatnarkotikapolitiskt program. Detta inrymde åtgärder över hela samhällslivet. Iprogrammet fastslogs atf grundvalen för kampen mot narkotikamissbruk måste varaatt samhället inte kan godta något annat bruk av narkotika än def som ärmedicinskt motiverat. Allt annat bruk måste med kraft bekämpas. På en rad områden har åtgärder safts in för aft hejdanarkotikamissbruket. Information om narkotikans skadeverkningar har gått utfill landefs elever och lärare, stödet har ökaf fill folkrörelser ochorganisationer som arbetar mof missbruk, straffen har skärpts när det gällernarkotikabrott. Mycket återstår dock att göra. Så har larmrapporter nått oss omnarkotikamissbruk bl. a. på militära förband bland de värnpliktiga. Med stöd av def anförda vill jag fill försvarsministernställa följande fråga: Vilka åtgärder har vidtagits och vilka planeras för atfmotverka narkotikamissbruk vid de militära förbanden och öka informafionentill de värnpliktiga om narkotikan och dess skadeverkningar? 22 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1980/81:305av () fill statsrådet om åtgärder för atf utverkautresetillstånd för anhöriga fill vissa flyktingar från : Mars 1979 fattade fp-regeringenbeslutet om atf ta emot de s. k, "båtflykfingarna" från , Nufinns ca 2 000 sino-vietnameser här i , Flera av dem har nära anhörigakvar i , som trots aft beslut fattats här om uppehållstillstånd ännuinte fått någon möjlighet att lämna , Motbakgrund av det anförda vill jag fråga invandrarministern: Vilka åtgärder har vidtagits frånsvensk sida för atf underlätta för anhöriga till sino-vietnameserna att fåutresetillstånd från ? 1980/81:306 av (vpk) filljordbruksministern om tidpunkten för förslag rörande spridandet av kemiskamedel i skogsbruket; Fram fill råderett tillfälligt förbud mot spridandet av kemiska medel i skogsbruket. Denutredning som tillsattes har lagt fram ett delbetänkande gällandeskogsbruket. Detta har varit ute på remiss. Enligt uttalanden avjordbruksministern är det ihte säkert att det blir något förslag frånregeringen. Anledningen skulle vara att remissinstanserna är mycket oeniga.Även tjänstemän på har i massmedia uttalat sig i denriktningen. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga jordbruksministern: regeringenatt, enligt preliminärt besked, framlägga proposition om spridandetav kemiska medel i skogsbruket? 1980/81:307 av () fill utrikesministernom vägrat inresevisum fill i visst fall; , Vid invigningen av de tvåsvenskbyggda sjukhusen i skall socialministern medverka. Givetvis är desvenska biståndsinsatserna intressanta för den svenska allmänheten, och etttiotal journalister kommer att medfölja socialministern på resan. En svenskjournalist har emellertid nekats inresetillstånd. På grund därav önskar jagfråga utrikesministern: Vilka skäl har vietnamesiska myndigheter angivit för attneka inresevisum för en svensk journalist som önskar rapportera om svensktbistånd i ? 1980/81:308 av () tillkommunikationsministern om åtgärder för atf förhindra nedläggning avpoststället i : Enligtuppgifter i massmedier har postverket för avsikt att dra in poststället iKarungi, tidigare kommuncentrum i kommun, numera kommundel avHaparanda. Posfställef betjänar ett hundratal hushåll och sommartidett näsfan fördubblat antal hushåll. Dessutom är olika företag som affärer,verkstäder och bank beroende av en väl fungerande postal service. Med anledninghärav vill jag fråga kommunikationsministern: åtgärder är statsrådetberedd att vidta för aft förhindra en nedläggning av posfställef i ? 1980/81:309av () till handelsministern om sammansättningen avutredning rörande förbudet mot investeringar i och : Som en följd av beslut föregående år om engenomgång av hittillsvarande erfarenheter och effekter av lagen om förbud motinvesteringar i och och av möjligheterna att vidgasanktionerna på det bilaterala området, t. ex. när det gäller överföring avteknologi, har handelsministern enligt pressmeddelande den 6februari 1981 förordnat en utredningsman och utsett två sakkunniga. Jag villmed anledning härav ställa följande frågor fill handelsministern: Avserhandelsministern att också bereda parlamentariker plats i utredningsarbetet? Om svaret ärnej - varför? 1980/81:310 av () tillkommunikafionsministern om upprustning av vissa vägar: har standarden pålandsbygdens vägnät alltmer försämrats. På de av vägsamfällighefer underhållnavägarna ställs vissa krav för att statsbidrag skall erhållas. I rimlighetensnamn borde minst samma standardkrav ställas på de av underhållnamindre vägarna. De resurser, som filldelats vägförvaltningarna för underhåll avdet mindre landsbygdsvägnätet har visat sig helt ofillräckliga. För de människor,som bor och har sin gärning förlagd till vårt lands glesbygder, harförsämringen av vägarnas standard blivit ett allt större irritationsmoment. Med hänvisning fill det anfördavill jag fråga kommunikationsministern vilka åtgärder han tänker vidta för attåterställa det mindre vägnätet fill en acceptabel standard. 1980/81:311av () till socialministern om statsbidrag fill s. k. OT-kurserför narkofikamissbrukare: Arbetsmarknads- ochutbildningsinsatser är viktiga inslag i rehabiliteringen av missbrukare.Särskilda insatser på dessa områden har bl. a. gjorts av , ochVästerås kommuner genom s. k. OT-kurser (Omställnings-Träning) förnarkotikamissbrukare. startade i en 42-veckors OT-kurs -beställd och betald av AMS. I projektet finns sju personer anställda, ochresultatet av den hitfills bedrivna verksamheten har varit mycket lovande.Avsikten har varit att verksamheten skall pågå för att sedanutvärderas. På grund av den omorganisation som gjorts har dennaverksamhet inte kunnat inordnas i det nya ()verksamhet, vilket meddelades . Då verksamheten anses vara av socialkaraktär bör i stället statsbidrag utgå genom . Frågan haransetts vara av principiell karaktär, varför såväl som AMStillskrivit regeringen . Något besked i finansieringsfrågan har ännu ej erhållitstrots skrivelser, uppvaktningar och telefonsamtal med sedanseptember 1980. För såväl de anställda som eleverna skapar detta dröjsmål storaproblem. Med hänvisning fill detanförda vill jag fråga socialministern: 93 Hurlänge skall det dröja innan regeringen kan ge besked om statsbidrag Onsdaeenden till OT-kurser förnarkotikamissbrukare? 23§ Kammaren åtskildes .