prot · G409153 · 1980-12-31 00:00:00 — begränsade sig till att föreslå enhöjning av minimiantalet mandat per valkrets från 15 fill 20 för att uppnåbättre proportionalitet. Med motiveringen att det inte gått att uppnå någonbredare enighet kring detta förslag avstår regeringen från att göra dennabegränsade förändring och föreslår oförändrade regler. har dockförslaget förts fram, men mofionärerna får nöja sig med ett utskottsuttalandeom att det inte skall Ändring i vallagen m. m. Ändringi vallagen m. m. händanågonfing men möjhgen . En höjning av minimiantalet mandat ivalkretsen är ett steg i rätt riktning, även om huvudalternativet måste varafasta mandat och utjämningsmandat. Närdet gäller registrering av valbeteckning föreslår regeringen, liksom ävenvallagskommittén, ett kvardröjande skydd för avregistrerad beteckning. Dettaär ett framsteg, men problemet med möjHgheten att använda en valbeteckning somkan leda fill förväxling är fortfarande olöst. Det behövs klarare bestämmelser,som hindrar inregistrering av partibeteckning som Hgger så nära redanregistrerad beteckning att risk för förväxling uppstår. Detär därtill så, att en beteckning som icke registrerats på grund avförväxlingsrisk likväl kan användas i valet och därmed vålla förväxling. Denenda begränsningen är att parfimarkerade valsedlar för sådant parti inte läggsut på postkontoren. Vi menar att skyddet för registrerad partibeteckning ärofillräckligt och att en skärpning av bestämmelserna behövs. Detta bör varamöjhgt även med beaktande av den fria nomineringsrätten. Både och i anledning av regeringens proposition om vallagen har viyrkat på att denna fråga utreds. Konsfitufionsutskottetavstyrker motionsyrkandena med hänvisning till att vallagskommittén nyligenbehandlat frågan. Man hänvisar också till att förslag framlagts om kvardröjandeskydd för avregistrerad parfibeteckning. Detta förslag, liksom utskottetsfillstyrkande av ett mofionsyrkande om att parfibeteckning skall bestå av ord ochinte enbart bokstäver, är led i strävandena att minska förväxlingsriskerna. Mendet kan inte anses vara svar på den fråga vi från vpk aktualiserat. Jag villställa frågan till utskottets företrädare: ni det vara tillfredsställandeatt partibeteckning, som myndighet med hänvisning till förväxHngsrisk ickeregistrerat, skall kunna användas i valet och vålla den förväxHng som myndighetönskat undvika? Det är nämligen detta frågan handlar om. Jag yrkar, herr talman,bifall till vpk-motionerna 1515 och 2145. AnL 91 (): Här har redan erinrats om den fina svenska tradition som vi har påvallagstiftningens område, nämligen att större förändringar inte genomförs utanatt det finns en bred majoritet bakom förändringarna. Denna ståndpunkt harväglett trepartiregeringen, och den har präglat konstitutionsutskottetsställningstagande. Vi har fått tre särskilda yttranden. I en fråga av annan typskulle vi väl ha haft tre reservationer i stället - ja, kanske ännu flerreservationer. Nufår vi resonera vidare med varandra i dessa frågor. För min del har jag svårtatt se att det är någon brådska med dem. Det gäller väsentligen frågan omvalkretsarnas storlek på det kommunala planet. Låtmig erinra om att de nuvarande bestämmelserna med en höjning från ett minimumpå 10 tiH ett minimum på 15 ledamöter i varje valkrets infördes så sent som1975 och följakthgen har fillämpats endast i två val. Bakom förändringen 1975låg en överenskommelse mellan de fyra största riksdagspartierna. Denna överenskommelse gick igen i den proposition den socialdemokratiskaregeringen lade fram och i det förslag som tillstyrkteoch kammaren antog. Sedanhar det förts fram krav på att man skall ytterligare höja minimiantalet. Dethar behandlats inom vallagskommittén. Såvitt jag förstår råkade för ett fel här - när jag har studerat betänkandet har jag funnit attvpk-representanten inte slöt upp kring utskottsbetänkandet, och inte heller denmoderate representanten gjorde det. Han har ju möjlighet att här dementeraeller bekräfta vad jag har sagt. Däremot förenade sig representanterna för socialdemokrafin,och . Regeringenhar inte tagit upp detta, och det hör väl samman med remissutfallet, men ocksåmed den ståndpunkt vi har intagit inom socialdemokratin. Vi har ansett att meddet remissutfall som uppstod var det omöjligt att gå vidare på den här vägen.Det visade sig att det fanns flera remissinstanser som tillstyrkte förslaget.Men en remissinstans, , sade bestämt nej till förslaget, pågrund av de verkningar det skulle få här i , Man skulle få reduceraantalet valkretsar, och de skulle bli betydligt större. Valkretsarna spelar hären stor roll för det politiska livet. Manhade då tre alternativ att välja mellan. Man kunde köra över kommunoch förklara att Stockholmssynpunkterna i och för sig kan vara intressanta, menriksdagen intar en annan ståndpunkt. Varken trepartiregeringen ellerkonstitutionsutskottet har ansett detta vara en möjlig väg. Det andraalternafivet var att fastställa speciella regler för , Mot detta restesett mycket bestämt motstånd - man ville att samma regler skulle gälla för helariket, och fill detta kom att liknande synpunkter som anfördes från Stockholmoch som finns redovisade i propositionen senare åberopades av andra kommuner.Den tredje vägen var att ändra antalet ledamöter i kommunfullmäktige iStockholm, Varken regering eller riksdag har emellertid möjligheter att på egenhand genomföra en sådan förändring, I detta läge var det naturhgt att håHa fastvid den nuvarande ordningen, Ivad gäller valkretsindelningen i har jag visserligen hörtledamöter av denna kammare återkomma fill krav på detta område, nästan med enCatos envishet. Men det är svårt att se att det finns några för länspeciella behov i fråga om valkretsindelning. Det är en annan sak att prövadetta i samband med en allmän valkretsindelning inom riket. Man kanske kanåberopa att det estetiskt-geometriskt ser litet illa ut med den nuvarandevalkretsindelningen i med de fyra kommuner som bildar fyrstadskretsen.Men jag har inte kunnat finna att det föreHgger några större praktiskaolägenheter. Överhuvud taget är det intressant att konstatera att meningarna går väldigt mycketisär när det gäller valkretsindelning och valsystem. Det bör alltså finnas utrymmeför fortsatta diskussioner. Detsärskilda yttrande som gäller valkretsindelning är undertecknatav de moderata och centerpartisfiska ledamöterna av konstitufionsutskottet,medan folkparfisterna och socialdemokraterna står utan- Ändringi vallagen m. m. Ändringi vallagen m. m. för.Då det gäller antal mandat i kommunala valkretsar kan man observera attmoderater och folkpartister i utskottet avgett var sitt särskilda yttrande.Centerpartister och socialdemokrater har inte skrivit något särskilt yttrande.Nyss har vi fått höra att hade ytterligare en ståndpunkt på dethär området. Detta bekräftar vad jag förut sagt, nämligen att det finns behovav ytterhgare diskussioner på den här punkten. Tillbetänkandet finns fogad en reservation ifrån folkpartisternas sida. Man kan naturligtvis framföra sparsamhetssynpunkter på dettaområde, men läser jag reservationen rätt vill man här muta in ett alldelesspeciellt folkpartistiskt besparingsområde, nämligen valkostnaderna. Nysshörde vi förklara att det var en byråkratisk ordning beträffandevalen. Ja, vi har väl alla strävat efter att nå största rättssäkerhet på dethär området och göra det så lätt som möjligt att rösta. Säg mig, TorkelLindahl, vad är det som är byråkratiskt i nuvarande valförrättning och som vikan ta bort för att uppnå besparingar? Och vad är det i övrigt man kangenomföra för besparingsaktioner på detta område? Man kan naturligtvis uppnåbesparingar, om man vältrar över kostnader på parfierna, exempelvis förvalsedlarna, men jag skulle tro att de flesta partier reagerar ganska hårt emotett sådant förslag. Vad är det då för besparingar man kan göra? Är det meningenatt man skall inskränka tiden för vallokalernas öppethållande? Skall manmöjligen ha större valdistrikt? Skall man ha färre antal valförrättare? Ellervad är man i färd med att vilja genomföra? Låt oss få några konkreta exempel påden besparingsakfion som man här menar att vi skall satsa på genom en allmänöversyn av vallagstiftningen! TorkelLindahl snuddade vid frågan om extraval. Den frågan kräver stor uppmärksamhetfrån sida. För min del hör jag fill dem som ansåg att det hade varitmöjligt att anordna extraval utan att beröva någon kategorirösträtten eller rubba rättssäkerheten. Den frågan är ju passé, men det gälleratt göra en översyn av reglerna så att vi kan hålla extraval. Egentligenär det en ganska egendomlig situation här i , I en rad länder kan mansnabbt ordna ett val, I kan man ha presidentval och riksdagsval kortefter varandra, I ordnar man ofta extraval. I och detbritfiska samväldet kan man sätta i gång extraval. Men här i är detväldigt svårt - det skall ta mellan beslut om extraval och valetshållande. Men det bör vara möjligt att bringa ner . Vallagsutredningenhar varit inne på detta. Den vill ha erfarenheter av extraval. Men, herrtalman, hur skall man få sådana erfarenheter, när det visar sig så svårt att ipraktiken genomföra extraval? Jag har all respekt för utredningen som villskaffa sig sådana erfarenheter, men jag fruktar att den aldrig kommer att fådessa erfarenheter, därför att man inte kan hålla några extraval. Detblir en ond cirkel; utredningen vill ha erfarenheter, den gällandelagstiftningen gör att man inte får sådana, och eftersom man inte får erfarenheter kan man inte lägga fram förslag tillförändringar. Så fortsätter det undan för undan, och då blir grundlagensbestämmelse om extraval mycket snabbt en obsolet paragraf. Det måste vara fel. Det måste finnas möjligheter att geinnehåll åt denna paragraf i grundlagen. Det betyder att man får gå igenom enrad saker. Partierna får ta upp frågan om hur nomineringarna skall ske - mendet är partiernas sak, och jag markerar att det skall inte blanda sigi. Man kan använda vita sedlar vid riksdagval. Det harnämligen påståtts att de gula sedlarna inte är färgbeständiga. Om man allfidhar vita sedlar vid riksdagsval, kan man ju hålla sådana i lager och behöverinte trycka nya. Man kan ålägga konsulat och fartyg att ha ett lager avpartimarkerade valsedlar, som kan användas. Man kan telegrafiskt underrättakonsulat och fartyg om vilka personer de olika parfierna har nominerat. Man kanpå förhand vidta vissa åtgärder inom postverket, och man kan göra en hel delannat. Det bör vara möjligt att skapa sådana bestämmelser attextraval skall kunna genomföras . Men det förutsätter har särskilda bestämmelser för extraval. Man skall alltså dela upp det såatt man har en del bestämmelser för ordinarie val och andra för extraval.Alldeles oberoende av hur man ser på frågan om extraval i olika situationer bördet skapas en sådan beredskap att det blir möjligt att genomföra extraval. Dettycker jag att vi skall försöka få fram förslag om så att man kan ta ställningtill hösten. Jag' ber att få yrka bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan utan att lägga till något särskilt yttrande. Ändring i vallagen m. m. AnL 92TORKEL () replik; Jag vill börja med att tacka HildingJohansson för att han korrigerade mig i fråga om vad jag sagt omvallagskommittén, har naturligtvis helt rätt i den delen. För klarhetens skull tror jag faktiskt att det vore ganskabra om kunde uttala sig i frågan om han tycker att det ärönskvärt att vi får en bättre proportionalitet i kommunfullmäktigevalen. Jagtror att det är nödvändigt, för att vi skall så att säga hamna rätt i denfortsatta diskussionen, att vi vet var socialdemokraterna står. Sedan tyckte att vår reservation varöverraskande och att den gällde ett område som vi folkparfister ville varaensamma om att muta in. Nej då, vi hade varit så tacksamma om stött oss. Det är ingenting behöver känna sig avskräcktifrån -välkommen i sällskapet! Minskar man byråkratin och krånglet kring valsystemet, såminskar man kostnaderna. Har man ett lätthanterligt och billigt valsystem, harman också lättare att ordna extraval - det finns faktiskt en koppling där. Menallfing är så omöjligt, och vår argumentation avfärdas. Vi har ju just settöver valsystemet, säger man i ena momentet, I nästa moment säger man att det ärså galet att extra utskottsinitiativ måste tas, att det är stor skandal etc.Det Ändringi vallagen m. m. resonemangetgår inte riktigt ihop. Någonstans saknas logiken, undrar var man kan spara. Ja, om vi hade haft färdiga förslag, hadevi nog inte begärt en utredning. Då hade vi nog tyckt att de förslagen kunde gåi verkställighet i stället. Vitsen med en utredning är just att man skall kunnaundersöka hur det förhåller sig. Precis som tycker också jagatt det är vikfigt med rättssäkerheten på detta område. Jagfick ett intryck av att ville ha extraval bara för att se hurdet skulle fungera. Jag har hört många olika skäl för ett extraval, men detskälet var nog inte ett av de mera lyckade. Beträffandeerfarenheter av extraval: Vi kan ju titta på hur det är i våra grannländer,nämnde själv , där man ofta har extraval utan att detpå något sätt har förbättrat den parlamentariska situationen. Vi har ett annatgrannland, , där man inte får lov att upplösa och ha extraval.Men det har inte försämrat situationen. Jagtror att det vore värdefullt om de som skriker efter extraval studeradehur det är i våra grannländer och tog sig en funderare. Kanske skulle de sedankomma tillbaka och säga vad de tyckte. AnL 93 () replik: Jag har inte använt ordet skandal. Det är ett ord som jag så ytterstsällan tar i min mun. Jag gör det inte heller här i kammaren. Och inte vet jagom jag skrikit så förskräckligt mycket när jag talade om betydelsen av att manskapar en beredskap för extraval. Några andra av kammarens ledamöter har ägnatmycken möda åt att studera valsystemet i de nordiska länderna. Delvis är detdessa studier som har lett mig fram till attjag nu med fasthet hävdar att vihär i måste arbeta ut särskilda bestämmelser för ett extraval. Detkan uppstå politiska situafioner då det allmänt anses vara riktigt att vädjafill folket i val. Ingen kan ju påstå att vi i onödan har gjort det här iSverige, har vi haft ett upplösningsval. Det är inte heller minmening att detta skall bli det dominerande systemet, av den typ som man harexempelvis i , Det är väl ändå något fel med ett system där vi i självaregeringsformen har skrivit in möjligheten att anordna extraval, men där vi pågrund av bestämmelserna i vallagen måste vänta ett sådantbeslut kan sättas i sjön och vi kan genomföra ett extraval. Närdet sedan gäller besparingsåtgärderna, så har några vackra ord skrivits ävenfrån utskottsmajoritetens sida. Utskottet delar i och för sig uppfattningarnaoch anser det önskvärt att söka nedbringa kostnaderna för valen. Men om manskall sätta i gång med en stor utredning på detta område, borde alltmotionärerna och reservanterna kunna peka på mera konkreta exempel. De bordeåtminstone kunna diskutera de förslag som man från andra håll för fram ochavvisar. Man bör kunna peka på något konkret på detta område, Avbyråkratisering, vad ärdet? Ja, det kan vara ett slagord som kan utnyttjas i dennatalarstol. Men man måste ju vidta vissa åtgärder om det Nr 153 skallbli resultat, I det avseendet skulle jag vilja ha fler konkreta exempel. Kanskekommer de i nästa replik från , i jynj jggj AnL 94 ()replik: Eftersom ju inte riktigt kom ihåg vad som står i denmotion som ligger fill grund för vår reservation, kan jag kanske få nämna någotom de idéer som där förs fram. Om de är genomförbara eller inte får man väldiskutera, men man kan bedöma deras rimlighet. Är det rimligt att allapoststafioner är öppna för poströstning på valdagen, trots att avväljarna använder denna möjlighet? Detta kostar mycket pengar. Ärdet rimligt att det trycks upp ca 100 valsedlar per väljare här i landet,alltså 600 miljoner röstsedlar? snuddade själv vidvallokalernas öppethållande. Det är möjligt att man skulle kunna göra en vissbesparing genom att stänga dem tidigare. Detta kan man åtminstonediskutera. Jagtror att vi är eniga om att en hel del sådana här insatser kan göras utan tubbar på rättssäkerheten vid valen. Jag hoppas att vi är lika eniga om atträttssäkerheten måste vara minst lika hög vid ett eventuellt extraval. Närdet gäller besparingar är det tydligen svårt att komma fram till ens en litenutredning- det är här inte fråga om någon stor sådan. Men i frågan om extravalär man tydligen beredd att så snabbt som möjligt genomföra radikala ändringar ivalsystemet. Det är en häpnadsväckande brist på logik och förmåga att sesambandet i den här frågan. Ändringi vallagen m. m. 95 () replik: Jag skall ta upp det samband som var inne på i slutet avsitt inlägg. Jag är beredd att få fram ett snabbt beslut när det gäller attgenom ändringar i vallagen skapa möjligheter för ett extraval. Men jag är inteför beredd att fundera över möjligheten att genom bestämmelsersom skapar svårigheter vid extraval reducera valkostnaderna i , Det ärså väsentligt att man når ut fill väljarna när det gäller att lösa sådanafrågor att man får ta de merkostnader detta kan innebära. Det sambandet ärmycket klart. Folkpartietvill åstadkomma besparingar, och det verkar på som om en avmetoderna är att förhindra att de i grundlagen angivna möjligheterna tillextraval tillämpas, I övrigt har han pekat på få metoder. Manvet inte hur förslaget om att färre valsedlar skall användas kommer att verka,Hitfills har man ansett att det bör vara en rik tillgång på valsedlar. Tidigarestängning av vallokalerna innebär att man minskar möjligheterna att rösta.Tankarna om minskad byråkrati måste väl här innebära att man skall ha ettmindre antal byråkrater, dvs, valförrättare. Hur skall det gå ihop med kravetpå rättssäkerhet? Eller är det på sammanräkningssidan som man skall ha mindrepersonell insats? har alla drivit tesen att man så snabbt Ändring i vaUagen m. m. som möjligt skall få fram valresultaten, och ingen hargjort det här i kammaren med större iver än Per gjorde . Mensjälvfallet ser jag en besparing i att man inte så snabbt som räknar sammanvalresultaten. Jag tycker dock att det skulle vara fullständigt felaktigt attgenomföra en sådan åtgärd, AnL 96 (): Den senaste månaden har vi haft en mycketintressant debatt om vallagen. Orsaken till denna debatt har inte varit det somstår i det betänkande vi nu skall behandla, inte heller det som finns i denproposition som ligger till grund för detta betänkande. Frågan har gällt om detär praktiskt och politiskt möjligt att med vår nuvarande vallag ordna extravalinom en rimlig tid. Den regeringskris som vi nu har bakom oss kunde - ochborde enligt mångas mening - ha lösts genom ett nyval. Två datum stod i centrumför ett eventuellt nyval: den 14 resp, . Det hade ur många aspektervarit rimligt med ett nyval . Hade vår vallag varit annorlundautformad, skulle vi nu säkert ha varit uppe i en intensiv nyvalskampanj. Vi har ingen större vana vid nyval i , Mycket talaremellertid för att vi har att se fram emot mer politisktlabila lägen, där nyval kan vara den enda rimliga lösningen på ett akutpolitiskt problem. Då måste det finnas möjligheter att snabbt få till stånd ettnyval. Eftersom vi , trots att vi behandlar vallagen, inte har att taställning fill nyvalsproblemafiken, är det angeläget att slå fast att vallagensnarast måste ses över på denna punkt. Moderata samlingspartiet har krävt en översyn som går utpå att extra val skall kunna hållas . Detta är möjligt, om vissarutiner ändras. Partierna kan trycka valsedlarna själva, och tryckandet ochutsändandet av röstkort kan ändras. Med en större beredskap för nyval kan detbehövas relativt små förkortningar i tiden för sjömännens röstande,poströstning och utlandssvenskarnas röstande. Det handlar, herr talman, alltsåinte om att beröva någon rösträtten, vilket är viktigt att slå fast i en sådanhär nyvalsdebatt. Det handlar i stället om att i några fall förkorta tidernaför den förhandsröstning som olika kategorier enligt nuvarande vallag har rätt fiH. Det är emellertid viktigt att understryka att sådana häreventuella förändringar - om vi under någorlunda enighet kan komma fram tilldem -bara skall gälla för extraval, inte vid ordinarie val. Då skallnaturligtvis hittillsvarande tidsgränser gälla. Men vid nyval finns starka skälatt göra förkortningar. har i ett brev till statsministern begärt att en utredning skall tillsättas som snabbt arbetar framförslag på denna punkt. Det är att hoppas att så sker, att man från regeringenssida i positiv anda tar ställning till detta utredningskrav. Men även den befintliga vallagen måste ändras på en delpunkter. Tyvärr tycker jag inte att man har lyckats ändra den på de punkter därden verkligen äri behov av en justering. Och det är att beklaga. Närdet gäller kommunerna så är vi i ett läge där det har inträffat och kankomma att inträffa att det block som får majoritet i valmanskåren icke fårmajoritet i kommunfullmäkfige. Detta är naturligtvis inte bra urdemokra-fisynpunkt, och det är svårt att förklara för människorna. Ett systemmed utjämningsmandat i likhet med vad vi har på riks- och landsfingsplanetskulle ge en eftersträvansvärd rättvisa. Det näst bästa förslaget ärnaturligtvis att man ökar valkretsarnas storlek från minst 15 fill 20 mandat.Det skulle leda fill att proporfionaliteten bleve betydligt bättre än den i dagär. Och ett sextiotal av våra kommuner är f, n, valkretsindelade. Det är atthoppas att frågan om proportionalitet i kommunerna får en tillfredsställandelösning . Utskottets skrivning indikerar också attStockholm, som är problemet i sammanhanget, skulle kunna vinnas för en lösningsom gör att vi över hela landet får en mer utvecklad proportionalitet. Sedan,herr talman, går jag över fill problemet med fyrstadskretsen. Denna fråga harvarit föremål för ett stort antal utredningar och diskussioner under1970-talet, Fyrstadskretsen är en underlig skapelse i vår nuvarande valkretsindelning.Den kom till på grund av alldeles speciella förhållanden för ganska många årsedan, och det finns enligt min mening ingenfing som motiverar dessfortsatta existens, annat än möjligen rena pietetsskäl, sade att han inte kunde se att det fanns några speciella behov förMalmöhus län att ändra fyrstadskretsens indelning. Jag har svårt att se att detfinns några speciella skäl för att bibehålla den. Vihar varit nära att uppnå en poHfisk enighet om enreform på detta område, och i det särskilda yttrandet från moderat ochcenterpartistiskt håll understryks vikten av att en sådan förändring snartkommer till stånd. Jag vill varmt understryka vad som står i detta särskildayttrande. Det är att hoppas att den regering som sitter - vi får se hurlånglivad den blir- eller kommande regeringar så fort som möjligt tar itu medatt klara upp indelningen av i en mera tidsanpassad riktning. Tillslut, herr talman, vill jag säga att i en reservation har lyft framproblemet med att minska kostnaderna vid de allmänna valen. Låt mig förmoderaternas del säga att vi självfallet inte har någonfing emot att manförsöker dra ner kostnaderna på detta område. Det är förvisso väldigt dyrt att anordnaval , men det finns enligt vår uppfattning ingen mening med att , utanatt ta ställning till de konkreta förslag som eventuellt kan finnas, binda sigför några lösningar på detta område. Om folkparfiet kommer med konkretaförslag, skall vi också göra vad vi kan för att ge dem en så positiv behandlingsom möjligt. Ändringi vallagen m. m. AnL 97 ()replik: Jag tycker att det är bra att ställer sig posifiv fillatt undersöka om det finns möjligheter att göra besparingar vid valen. är dehär sakerna, som och jag är ganska överens om, så passkomplicerade att det nog är rimligt att man filisätter en utredning och 7 protokod 1980/81:153-154 Ändringi vallagen m. m. verkligen sätter sig neroch grunnar på vilka följderna kan bli, vad som är rimligt och inte rimligt.Därför är det inte särdeles lämpligt att här komma med fullt färdiga, konkretaförslag och ta upp dem till beslut. Vi föreslår därför en utredning. Sedantalar så vackert om extra val att man blir nästan rörd.