prot · G40936 · 1980-12-31 00:00:00 — Skulle det om några årvisa sig att det kan få de konsekvenser som är så orolig för,får vi väl inte vara sämre karlar eller kvinnor än att vi tittar på det här pånytt. Det är alldeles självklart. Då det gäller försäkringsbolagen, slutligen, är det frågaom privaträttsliga avtal. Om försäkringsbolagen i förhållande till sina kunderhar skrivit in att försäkringsbolagen skall följa KPI eller en basenhet elleren vad det nu må vara, är det en tolkningsfråga mellan parterna som regeringenicke har någon som helst anledning att lägga sig i. - Vi kan ju inte hjälpa har byggt upp sina försäkringsavtal på det sättet. Och det behöver inteleda till någon rättsosäkerhet, eftersom bägge parter är så pass förståndigaatt de kan ta hänsyn fill vad de förutsatte när de skrev sina avtal. 117 (): Jag resp-kterar den brådska som regeringenhar, men man får ju inte ha så bråttom att man utreder efter det att man harlagt fram sina förslag. Vi talar här ibland ironiskt om detta och säger, attförst föreslår man någonting och sedan utreder man, men det kan ju inte få varavägledande för en regering. Man får inte heller, herr talman, ha så bråttom atträttssäkerheten kan bli lidande. Det är det som är det svåra problemet om manser frågan ur den synpunkt som jag sett den ur. Rättssäkerheten måste alltidupprätthållas. Under de många överläggningar jag haft med ekonomiministernspartikollega i ett par utredningar och inte minst ikonsfitufionsut-skottet har vi varit rörande överens om att rättssäkerheten ärett primärt krav. Jag är förvånad över attekonomiminister inte tar hårdare på rättssäkerhetskravet mot dennahistoriska bakgrund. 18KJELL-OLOF (): säger att han vill garanterapensionärernas standard . Men sanningen är ju att den garanti somriksdagen kommer att lämna ut, om den följer det här förslaget, är attpensionärernas levnadsstandard kommer att sjunka år för år och1990-talet. Det är den garanti ställer ut. Sedan villjag säga att jag verkligen är upprörd över att en företrädare för ett parfisom alltid har hävdat rättsstatens idéer nu säger att regeringen väl inte kanha något att göra med att ett antal försäkringsavtal ändras till sitt reellainnehåll. Det skulle vara parternas sak; det kan väl inte regeringen hanågonting att göra med! Det enklaste - och det rimliga, tror jag faktiskt att allatycker som sitter här - hade då varit att regeringen vänt sig tillförsäkringsbolagen och frågat; Hur gör ni om vi ändrar på basbeloppet? Hurkommer ni att behandla era försäkringstagare då? Men det har ni inte gjort,. Det är snudd på att man undrar om rättsstatens principer faktiskthar upprätthållits. Om förslaget till ändrade regler för beräkning avbasbeloppet Jag har ju suttit en del år i den härkammaren, betydligt längre än . De som har följt mig idebatterna kan nog vitsorda att om det är någon som har slagits förrättssäkerhetens principer, så är det jag. Det vet också. Ochjag anser inte att vårt förslag står i strid med rättssäkerheten. menar alltså att regeringen skulle havänt sig till försäkringsbolagen och till alla de olika parter som finns i vårtland och som till äventyrs kan ha lagt in de här basbeloppen - eller KPI ellervad det kan vara- som en reglerande faktor i sina avtal och frågat dem: Hurkommer ni att tillämpa det här? Då skulle vi väl ha frågat försäkringstagarnaockså, ? - eftersom det hade varit en i hög grad allvarliginblandning i fria avtalsförhållanden, om vi bara hade vänt oss till den enaparten och inte till den andra. 20 (): Jag kan vitsorda attGösta har talat mycket om rättssäkerhet i denna talarstol. Det är därförjag är så förvånad över att han inte lägger större tyngd vid dessa synpunkter , liksom jag är förvånad över att han inte heller gjort det vidhandläggningen av detta ärende. Som jag har försökt visa här - och som jagkanske återkommer till vid några andra tillfällen - tycker jag inte atträttssäkerheten har upprätthållits på det sätt som jag anser vara önskvärt ochsom jag hoppas att vi båda, i förening med alla andra här i kammaren, skallverka för även i fortsättningen. 21KJELL-OLOF (): Jo, , det hade varit i hög gradrimligt och önskvärt om regeringen hade vänt sig till försäkringsbolagen, tillförsäkringstagarna och till alla de avtalsslutande parter på arbetsmarknadensom nu sitter och funderar över vad deras avtal egentligen innehåller. Det hadevarit fullt möjligt, fullt rimligt och fullt förenligt med tidigareadministrativ praxis att ta reda på detta. Då säger att i så fall hade man lagt sig iavtalsparternas förhållanden. Ja, men det är ju vad regeringen har gjort; nihar förändrat grunden för avtalen utan att parterna haft en chans att säganågonting om det. Om basbeloppets betydelse för kommunernas verksamhet, m.m. Statsministern har redan talat om hur det här skallutfalla. Jag måste upprepa vad han har sagt: "Påfrestningarna på försäkringsbolagen är våldsammamed nuvarande höga inflation och låga BNP. Det är fel att tala om ökade vinsteri det här sammanhanget. Jag vill säga att det blir lättare förförsäkringsbolagen att leva ." Är det någonfing annat än en anvisning tillförsäkringsbolagen att låta detta slå igenom i avtalen och låta försäkringarnaförsämras? Om det inte är så, , ta då avstånd från erstatsminister! Visa litet kurage för en gångs skull i den härkoalitionsregeringen! 4§ Svarpå fråga 1980/81:106 om basbeloppets betydelse för kommunernas verksamhet, m.m. har frågat kommunministern följande. Vilka kontakterhade regeringen tagit med företrädare för innan propositionen lades fram? Kommer en urholkningav basbeloppet att på något sätt påverka olika statsbidrag som utgår tillkommuner och landsting? Vilkakonsekvenser kommer en urholkning av basbeloppet att få för kommunernas socialaverksamhet? Vilkakonsekvenser kan en urholkning av basbeloppet få för avtal på detcivilriittsliga området som kommuner och landsting slutit? Frågan haröverlämnats till mig. Innan i)ropositionen om besparingar i statsverksamhetenlades fram för tog regeringen initiativ till överläggningar med debåda kommunförbunden. Inför dessa överläggningar, som hölls på den 23september, hade information om bl. a. de föreslagna ändringarna iberäkningsgrunderna för att fastställa basbeloppet lämnats tillkommunförbunden. Vid överläggningarna gavs ytterligare information omeffekterna på kommunsektorn av de olika besparingsförslagen. När det gäller statsbidragen har jag vid min genomgånginte kunnat finna att några statsbidrag av betydelse till kommunerna är direktkopplade till basbeloppet. Härvidlag kommer det således inte att uppstå någraeffekter på den kommunala ekonomin. Kommunernas sociala verksamhet påverkas av en mängdfaktorer. En något långsammare ökning av exempelvis pensionärernas inkomster änvad som är fallet torde inte få några direkta konsekvenser av betydelse förkommunernas insatser på detta område. När det slutligen gäller de avtal som kommuner ochlandsting kan ha slufit inom det civilrättsliga området med koppling tillbasbeloppet får det naturligtvis bedömas från fall till fall om ändringar iavtalen är påkallade. Det är en fråga för de avtalsslutande parterna. 23HANS (): Jag ber först att få tacka budgetministernför svaret på min fråga. Svaret är ytterst formellt, och ambitionen att belysabasbeloppets inverkan på kommunerna är verkligen begränsad. Jag har ställt fyra frågor, och jag skall i all korthetförsöka kommentera det svar jag har fått. När det först gäller frågan om överläggningar mellanregeringen och kommunförbunden meddelar budgetministern att det har lämnatsinformafion till kommunförbunden . Detta är helt i strid medregeringens egen proposition om den kommunala ekonomin, som förutsätter attöverläggningar skall hållas med kommunförbunden och att man på grundval avöverläggningarna skall försöka komma till en överenskommelse. Nuredovisar budgetministern att man i den här delen har givit information. Manhar kallat samman kommunförbunden och sagt att så här tänker vi göra. Dettastår helt i strid med utgångspunkterna. Men det skulle ändå vara roHgt att få höra vadkommunförbunden sade. Tyckte de att det var bra, eller hade de någon synpunktatt framföra i anslutning till informationen? Beträffande min andra fråga, fråga 2, om det utgårstatsbidrag som är knutna fill basbeloppet, har budgetministern funnit attdessa är ytterst begränsade. Jag delar hans uppfattning att det inte finnsnågra statsbidrag som är så hårt knutna till basbeloppet. Men jag skulle dåvilja ställa en fråga fill budgetministern. Det finns andra statsbidrag tillden kommunala sektorn av utomordentligt stor betydelse - till mentalsjukvårdenmed , för läkarutbildningsavtalet med en halv miljardkronor. De är knutna till KPI - konsumentprisindex. Vill budgetministern här nubekräfta att man vid förhandlingarna med kommunförbunden inte kommer att taändringen av basbeloppet till intäkt för att också göra en rensning avkonsumentprisindex som innebär att energikostnaderna förs bort? När det gäller frågan om den sociala verksamheten menarbudgetministern att det inte har någon särskild betydelse att basbeloppenändras. Jag kan inte dela hans uppfattning. För det första är socialhjälpenbasbeloppsanknuten. För det andra gäller det här ersättning för vård avfosterbarn i enskilda hem. Dessutom kan sägas att den allmänna urholkning avsociala förmåner som sker kommer att öka kommunernas kostnader försocialhjälp och innebära en övervältring på stat och kommun. När det gäller den fjärde frågan, om anknytningen fillcivilrättsliga avtal mellan kommuner och enskilda personer och företag, kan jagi stor utsträckning nöja mig med att hänvisa till den tidigare fördadiskussionen. Det är naturligtvis otillfredsställande att de förutsättningar påvilka civilrättsliga avtal bygger väsentligt förändras . vill jag säga i anslutning fill det svar jagfått att jag kan finna att regeringen gång efter annan vidtar dispositioner sominnebär kraftiga inkomstbortfall för kommunerna. harkommunerna berövats bidrag och inkomster på . Om basbeloppets betydelse för kommunernas verksamhet, m.m. 2 protokoll 1980/81:36-37 Om basbeloppets betydelse för kommunernas verksamhet, m.m. förenadetta med att man föreslår att kommunerna skall begränsa sinverksamhet och sina utgifter. Av mitt svar framgår att informafion fill debåda kommunförbunden hade utgått före och att man stämde avsynpunkterna vid den överiäggning som ägde rum på . Att besparingar ute ikommunerna knappast kan vara en populär åtgärd trodde jag att en så kommunalterfaren man som insåg. Vi befinner oss i ett ekonomiskt svårtläge som tvingar oss att hålla efter expansionen i stat, landsting ochkommuner, och det gäller i synnerhet kommunerna, . Detta är välverifierat genom den expansionstakt som har rått ute i kommunerna. Det ärförklaringen till att regeringen hållit tillbaka resurserna för kommunerna. Detär nödvändigt att hålla igen den utvecklingen - annars kommer vår ekonomi attgå alldeles snett. Här berördes frågan om mentalsjukvården. Ja, herr talman,att här i kammaren börja resonera om hur man skall lägga upp förhandlingarna idenna viktiga fråga är väl ändå orimligt, . Jag anser att viinte kan föra den debatten vidare. Vi kommer nog att följa spelets regler ivanlig ordning när vi träffar kommunförbunden i denna fråga. Vad beträffar de olika sociala verksamheterna är kommunernainte bundna i lag, utan här är det kommunerna obetaget att agera efter egnabedömningar. Jag är övertygad om att man klarar detta med den klokhet som finnsute i våra kommuner. 25HANS (): Budgetministern säger att det är klart attkommunerna inte tycker om besparingar och att jag borde förstå det. Jag harinte frågat om det. Jag har frågat vad kommunerna haft för uppfattning omförslaget till ändring av basbeloppet, och den frågan har jag inte fått svarpå. Jag skulle gärna vilja ha ett svar på detta. Jag skulle vilja veta om mannu tycker att det är en bra metod att beröva kommunerna pengar. Budgetministernhar inte sagt ett ljud om att kommunerna enligt korrimunförbundens egnaberäkningar, innebärande omräkning av basbeloppet, förlorar 350 milj. kr imistad skattekraft. Jag tycker nog att det finns anledning att ytterligarebelysa kommunernas hållning i denna fråga. När det gäller mentalsjukvården här jag inte begärt attbudgetministern här skall föra förhandlingar om avtalet på detta område - detfår han naturligtvis göra med parterna. Jag har bara frågat om han tänkerförändra de förutsättningar som utgör grundvalen för regeringens och kommunförbundensöverläggningar och urholka konsumentprisindex på samma sätt som basbeloppetblivit urholkat. Den frågan borde det vara möjligt att svara på. Våra överläggningar på innebar att vihade en hel del diskussioner om pensionssystemet. Det är en komplicerad frågainom den kommunala sektorn, och det var båda sidor medvetna om. I övrigt kan jag inte påminna mig att det förekom någonkritik när det gäller basbeloppsbedömningen. 27 HANS (): Jag kan inte tolka budgetministern på annatsätt än att han menar att det har förekommit överläggningar mellan och regeringen samt att inte haft något atterinra mot att denna omräkning av basbeloppen gjordes. Det stämmer i så fallinte med de informationer som jag har. Det är ytterligt allvarligt, och det ärockså ett ytterligt allvarligt ingrepp i hela uppbyggnaden av den kommunalaekonomin och den kommunala verksamheten. Jag har inte vänt mig mot sparåtgärdensom sådan, utan jag har vänt mig mot åtgärden i dess helhet. Jag vill ånyo säga att om man från regeringens sida anserdet nödvändigt att beröva kommunerna inkomster och intäkter av olika slag, såmå det vara regeringens bedömning med hänsyn till den samhällsekonomiskasituation som vi har. Det kan vi föra en alldeles särskild diskussion om, mendet tänker jag inte göra . Jag vill bara påpeka att regeringen inte kanvidta åtgärd efter åtgärd som innebär en urholkning av kommunernas finanser ochförena detta med att angripa kommunerna för derasekonomiska verksamhet och hota dem med skattetak. Om basbeloppets betydelse för kommunernas verksamhet, m.m. Jag har här ett cirkulär från från , där man går igenombesparingsåtgärderna. Man gör bl. a. en kalkyl över vad en neddragning avpensionernas intäkter kan innebära i bortfall av skatteunderlag. Där finnsnaturligtvis en effekt. Vad vi är ute efter är ju att helt enkelt få enneddragning av dessa kostnader. Självfallet blir det en sådan. Men låt oss också, ,vara överens om att beloppet, med tanke på de stora tal som det här rör sig om,är mycket marginellt. I övrigt visar den här genomgången att ändringen avbasbeloppet påverkar kommunernas verksamhet i mycket liten utsträckning. 29HANS (): Jag kan inte dela budgetministernsuppfattning. Jag har tillgång till samma cirkulär som han. Enligt detcirkuläret är ett skattebortfall på 350 miljoner inte betydelselöst ur denkommunala sektorns synpunkt. Det betyder - skulle jag tippa - någonting mellan15 och i utdebitering. De sammanlagda effekterna av de åtgärdersom regeringen har vidtagit motsvarar i utdebitering. Det är enutomordentligt stor post i den kommunala ekonomin. Om basbeloppets betydelse för socialt svaga grupper 5 §Svar på fråga 1980/81:113 om basbeloppets betydelse för socialt svaga grupper har frågat mig vad regeringentänker göra för att förslaget i sparplanen angående basbeloppet inte skalldrabba svaga grupper genom t. ex. förändring av gränserna för existensminimumvid beskattning. Basbeloppet har kommit att användas påskilda områden utanför den allmänna försäkringen i syfte att nå en automatiskanpassning av olika beloppsgränser till ändringar i penningvärdet. a.används det vid beräkningen av det belopp som skall anses motsvaraexistensminimum vid beskattningen. Lagstiftningen härom, som trädde i kraft den1 , innebar framför allt en enhetlig reglering vid beskattning ochindrivning. Utformningen anknöt till i kommunerna allmänt tillämpade normer försocialhjälp. De ändringar som har föreslagits angående sättet attberäkna basbeloppet får endast delvis genomslag beträffande existensminimibeloppet.Existensminimum bestäms nämligen med ledning av ett normalbelopp som anges förolika familjetyper till procentuella andelar av basbeloppet och som skall täckaalla vanliga levnadskostnader utom bostadskostnad. Till normalbeloppet läggssedan den faktiska bostadskostnaden. Detta medför att kompensation i dessa fallkommer att ges fullt ut för den inverkan som stigande energikostnader har påbostadskostnaderna. Avsikten är inte heller att principen för beräkning avnormalbeloppen skall ändras. Anknytningen till utvecklingen avkonsumentpriserna bör bibehållas, vilket innebär att reglerna om normalbeloppi kommunalskattelagen får ändras. För behövs emellertid ingenändring, eftersom basbeloppet för december månad året före inkomståret äravgörande. Jag avser att återkomma till regeringen medförslag i detta hänseende. 31GABRIEL (): Regeringen har ju i åtskilliga sammanhanguttalat att den sparverksamhet som propositionen om besparingar istatsverksamheten är uttryck för inte skall drabba svaga grupper och utsattamänniskor utan att dessa skall skyddas. Som exempel på sådana yttranden kan jagcitera ur inledningen till proposifionen, där statsministern anfört bl. "I ett åtstramningsläge är det särskilt vikfigt attupprätthålla en socialt medveten fördelningspolitik. En huvudpunkt i regeringens spararbete har därför varitatt se till att de mest utsatta grupperna skyddas. I vissa fall har ingaingrepp gjorts, t. ex. när det gäller de handikappade. I andra fall, närgenerella ingrepp blivit ofrånkomliga, har de sämst ställda fåttkompensation." Man kunde av propositionen i den del som gäller justbasbeloppsberäkningarna få intrycket att förslaget, om det genomfördesfullt ut och basbeloppet i den nyaformen skulle få slå igenom i alla de sammanhang där basbeloppet används, interiktigt skulle stämma med den nämnda deklara-. Som exempel har jagnämnt existensminimum, och även i andra sammanhang - exempelvis när det gällerhandikappade - ligger basbeloppet till grund för ersättningarna. Som jagframhåller i mofiveringen fill min fråga kan det ju inte ha varit avsikten attsvaga grupper skall drabbas - det skulle strida mot regeringens allmännadeklarationer. Det är därför jag har frågat budgetministern vad regeringenämnar göra för att se till att en ändring av basbeloppet inte drabbar svagagrupper genom t. ex. förändring av gränserna för existensminimum vidbeskattning. Jagber att få tacka budgetministern för svaret. I det sägs ju klart och utanreservationer att de som är berörda av existensminimum skall skyddas och attanknytningen fill utvecklingen av konsumentpriserna skall bibehållas utanreservationer för indirekta skatter, oljeprishöjningar e. d. Det är ett bra ochklargörande besked. Tidigarei dag sade ekonomiministern här i kammaren att regeringen utreder vidare hurbasbeloppsberäkningen slår i olika sammanhang och om det behövs någralagändringar. Jag utgår från att detta utredande kommer att leda till förslagsom skyddar också andra svaga grupper, t. ex. handikappade. Jag hoppas attbudgetministern kan bekräfta att det är ett riktigt antagande. Ombasbeloppets betydelse för socialt svaga grupper Det är ett riktigt antagande som gör mot bakgrund avvad ekonomiministern sade. Regeringen kommer att noga följa de härfrågorna. Utredningsarbete är på gång. Jag kan hänvisa till att socialstyrelsenser över hur bestämmelserna för underhållsbidragen skall utformas. I sambanddärmed har man anledning att överväga basbeloppets betydelse för den frågan. Vidareundersöker familjesakkunniga hur man skall förfara med rätten för efterlevandemake att få ta ut viss egendom ur boet. Även detta är en sådan fråga som manlängre fram får återkomma till. Därutöver får vi naturligtvis ibudgetpropositionen återkomma fill den här frågan i de fall där det finnssärskilda motiv för det. Jag kan då särskilt nämna sådana områden somhandikappersättning, vårdbidrag, barnpension, barntillägg och bidragsförskott.Det är väl de områden där det är mest aktuellt att noga följa utvecklingen. Anf.33 (): Jag ber att få tacka budgetministern för den här ytterligarepreciseringen. Jag är övertygad om att vi kommer att få förslag från regeringensom lever upp till vad statsministern säger i propositionens inledning,nämligen att inga ingrepp alls skall göras beträffande handikappade. Om beivrandet av brott mot skattelagstiftningen 6 §Svar på fråga 1980/81:97 om beivrandet av brott mot skattelagstiftningen har frågat mig om jag avseratt vidta åtgärder för att förhindra att utredningar, där det framkommit attbrott mot skattelagstiftningen kan ha förekommit, läggs ned innan utredningenhar fullföljts. har uppenbarligen ställt sin fråga motbakgrund av vad som framkommit i massmedia angående den kontrollaktion somskattemyndigheterna i början av detta år företog hos bl. a. vissa fackligaorganisationer. Jag har inhämtat att det i denna aktion ingick en särskildkontroll av organisationernas uppgiftslämnande enligt taxeringslagen. Utan attgå in på hur denna aktion har utförts vill jag peka på att en kontroll av dettaslag har ett dubbelt syfte. Den vidtas dels för att kontrollera attarbetsgivaren har lämnat riktiga uppgifter om arbetstagarnas löner ochtraktamenten, dels för att arbetsgivaren vid en eventuell upptäckt avfelaktigheter skall kunna informeras om vad han har att iaktta viduppgiftslämnandet kommande år. Att skattemyndigheterna lämnar en information pådetta sätt är viktigt, inte minst med hänsyn till den ökade betydelse somkontrolluppgifterna fått i uppbördssystemet. Innehållen källskatt skall fr. o.m. krediteras arbetstagarna med ledning av sådana uppgifter. Den kontrollaktion som det i förevarande fall är fråga omär inte avslutad. Jag anser mig inte ha anledning att överväga några åtgärderav det slag som efterlyser. 3:5WIGGO KOMSTEDT (m): Jag ber att få tacka budgetministern försvaret på min fråga. På grund av ett orimligt skattesystem har skattemoralen ivårt land sjunkit till en ganska låg nivå. Massmedias sätt att skildra ochblåsa upp enskilda fall, i vilka offentliga personer är inblandade, bidrarockså till att ytterligare undergräva skattemoralen. Mot den bakgrunden är detkolossalt viktigt att de fall där det påstås att brott mot skattelagstiftningenförekommit blir ordentligt utredda. Ledande personer i fackföreningar och politiskaförtroendemän omnämns ofta som pampar. Allmänheten får lätt intryck av attdessa pampar lever utanför den vanliga lagstiftningen. Det bör en gång för allaklart och bestämt slås fast att det naturligtvis inte är på det sättet. Därför är det illavarslande att det har visat sig attmånga fackförenings-funkfioniirer har mottagit ersättningar som inte deklarerasi enlighet med gällande skattelagstiftning. Facket har ju ofta kritiseratenskilda företagare för att de har skatteförmåner som inte deklareras på ettriktigt sätt. Detta gör inte frågan mindre intressant. Jag ställde frågan, när det blev känt att utredningen idet aktuella fallet inte skulle fullföljas. Mot bakgrund av vad som harframkommit är det politiskt intressantatt konstatera att LO-folket indirekt underkänner det nuvarande skattesystemet.Det är ett tacknämligt erkännande. Det är synd att det skulle göras pä ett förfackets företrädare mindre smickrande sätt. Det har också riktats anmärkningar mot det sensationellaoch absolut nya förfaringssättet att en skattskyldig får en underrättelse fråntaxeringsmyndigheten om att man upptäckt felaktigheter i hans inkomstuppgiftoch säger: Kom in med en förklaring, så skall vi rätta till det här felet! säger budgetministern i sitt svar att kontrollakfioneni fråga inte är avslutad. Det är bra att det blir klarlagt. Som det harskildrats skulle den vara avslutad, och det var anledningen till frågan. Jagvill därför avslutningsvis fråga budgetministern om han delar min uppfattningatt myndigheten skall fullfölja utredningar när fakta visar att man harvidtagit åtgärder som strider mot skattelagstiftningen. Om beivrandet av brott mot skattelagstiftn ingen riktar en direkt fråga tillmig om fullföljandet av utredningar i sådana här frågor.