prot · G409109 · 1980-12-31 00:00:00 — Det hoppas jag också, och jagskulle vara tacksam om motionen kunde överlämnas till denna utredning, så atten ändring av de nu gällande reglerna för erhållande av föräldrapenning kundekomma till stånd . Jag har för dagen inget annat yrkande än utskottets, men jag kommer attfölja frågans fortsatta behandhng med största intresse, då den är av stor viktför alla föräldrar med diabetessjuka barn. Det kan inte få vara så attföräldrar av ekonomiska skäl skall tvingas att avstå från för sitt barnssjukdomsbehandling mycket viktig information. Därtill bör påpekas attsjukdomsdebuten kan ske i åldern . Även detta förhållande bör beaktasvid översynen av föräldraförsäkringen. 132 (): Egentligen skulle debatten om pappaledigheten behöva ett långt störreutrymme än vad den kommer att få i kammaren här . Timmen är sen, ochdärför skall jag fatta mig kort. Men jag kunde inte annat än begära ordet, närjag hörde motivering till att vpk-motionen och ChristerEirefelts motion om pappaledigheten avstyrkts. NilsCarlshamre menade att det skulle vara ett djupt ingrepp i familjernasintegritet, om man skulle ha en obligatorisk delning av barnledigheten och att detför många är omöjligt att ta ut pappaledighet. Jag tror att det är just deargumenten som är de brännande i debatten. De återfinns inte i utskottsbe- tänkandet, och därför förvånar det mig att talesman för utskottet använder dessa argument, som ju ändå har föranlettde starkaste reakfionerna. Vi har ju aldrig talat om att det är en djup kränkning avfamiljernas integritet att kvinnorna tvingas stanna hemma på grund av brist påarbete eller på grund av brist på daghem. Framför allt har jag inte hört detargumentet från . Och inte märkte jag, när förnågra månader sedan i gick till angrepp mot pappaledigheten, uppfattar det som en kränkning av familjernas integritet när kvinnornastannar hemma för att vårda barn. Jag undrar vad kan finna för motiveringari utskottsbetänkandet som skulle stämma överens med det som han tog upp här ikammaren. Vad utskottet har hänvisat till är att det är naturligt att man vidkommande översyn av bestämmelserna för ledighet och ersättning beaktar i vadmån nuvarande regler fyller syftet att föräldrarna avlöser varandra i vården avbarnet. Jag kan tala om för att nuvarande regler iföräldraförsäkringen inte fyller sitt syfte, utan att det tvärtom på siktbehövs en förändring för att det skall bli en bättre fördelning mellanföräldrarna. 133 (): Jag sade uttryckligen att jag skulle ge ettpar exempel på de motiveringar som anfördes när det nuvarande systemetinfördes. De anfördes f. ö. i stor enighet även av företrädare för BonnieBernströms parti. Utskottets motivering är den som nu återgav.Det sade jag också. På den punkten behöver vi inte ha några delade meningar. Det visade sig den gången då vi arbetade med detta - jagvill minnas att det var 1976 och 1977 - att det finns mångafler familjer än man tror, där det inte handlar om den obotfärdiges förhinderutan om faktiska, sakliga hinder. Jag kan nämna några exempel. Vi har här i landet ett icke obetydligt antalsjömansfamiljer, där sjömännen halvårsvis i taget befinner sig långt borta ivärlden och över huvud taget inte är hemma. I de fallen är det mycket svårt attfå en planerad delning av barnledigheten. Vi har självfallet också fortfarandekvar ett stort antal enförsörjarfamiljer, där det rent sakligt inte finns någonmöjlighet att så att säga byta arbete och där jag tror att alla, ävenriksdagen, skulle gå med på att en dispensmöjlighet måste få lov att finnas.Men detta dispensförfarande har vi inte möjlighet att hantera. Men jag säger också att det ärmöjligt, eftersom fiden inte står stilla, att det visar sig lättare atthantera sådant här än vad det gjorde för fem . Vi får fitta på detnär vi är färdiga med utvärderingen. Men vi är inte det . 134BONNIE (): Jag vill gärna upplysa om attdet finns kvinnliga sjömän. De planerar noga in att de inte är kvar på sjönutan hinner hem till BB när de skall föda sitt barn. Jag tycker att det var ettytterst dåligt exempel som NilsCarlshamre gav. Barn måste man ta hand om, vare sig man Nr 109 ärman eller kvinna. Därför måste också föräldraförsäkringen ta hänsyn fill Onsdaeen den Anf.135 (): Folkpensioner tycker att det var ett dåligt exempel. Men, mmBonnie , det är ett exempel ur verkligheten, en mycket handfastverklighet. Jag hoppas att vid något fillfälle skall komma itakt med verkligheten. Anf.136 (): Jag har sett stora delar av en verkhghet som uppenbarligen inte NilsCarlshamre har sett. Men likväl finns det kvinnliga sjömän. Dessutom krävs detatt kvinnor skall ha en högre ålder än vad som gäller för män för att få blisjömän, dvs. att kvinnorna är närmare den ålder då det är naturligt att skaffasig barn. Egenfiigen vore det därför skäl att säga att de manliga sjömännenskulle kunna ta pappaledigt i stället för att säga att de kvinnliga sjömännenskulle kunna ta mammaledigt. Mom.1 (fördelning mellan föräldrarna av ersättningstiden) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 17 för utskottets hemställanmed den ändring däri som föranleddes av bifall till mofion 1225 av 7 ledamöter avstod från att rösta. Mom.8 (utvidgning av föräldrabegreppet) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 15 för mofion 301 av . 6§ Folkpensioner m. m. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1980/81:21 om anslag fill folkpensioner m. m. 1980/81:100). Anf.137 TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålles gemensamöverläggning för samfiiga punkter. Under den gemensamma överläggningen fåryrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 138 (): tog ställning tillsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 14. Utskottets betänkande behandladeden borgerHga regeringens s. k. sparpaket vad gällde socialpo- litiken.Framför allt gällde det den uppseendeväckande förändringen avbasbeloppsberäkningarna. Den borgerliga utskottsmajoriteten ställde sig bakomde s. k. besparingarna, som i huvudsak riktade sig mot pensionärer,handikappade, arbetsskadade och vårdbehövande. Förslagetsalla konsekvenser blev regeringen först på det klara med, sedan vioch andra slagit larm. Detsätt varpå regeringen presenterade förslaget saknade motstycke och var ettuttryck för en häpnadsväckande inkompetens och nonchalans mot både riksdagenoch landets medborgare. Socialförsäkringsutskottetfick som bekant lov att på ett närmast unikt sätt rycka ut för att införskaffayttranden över förslaget från ämbetsverk, arbetsmarknadens organisationer ochriksdagsutskott för att få synpunkter, analyser och bedömningar beträffandeförslagets konsekvenser i olika avseenden. Detär naturligt att konsfitutionsutskott nu ingående granskar den minstsagt märkliga handläggningen i av denna för miljonermänniskor så viktiga fråga. Medutslagsröstens övervikt drevs beslutet om basbeloppsförändringen igenom här ikammaren. Dess omfattande konsekvenser står vi bara vid inledningen till. Pensionärernaoch andra som har sina förmåner värdesäkrade får inte längre kompensation förenergi prishöjningar. Redan nästa budgetår skall man spara ca 500 milj. kr.netto. Huvuddelen härav får pensionärerna bidra med i form av minskadepensioner i förhållande till tidigare riksdagsbeslut. Närdet gällde att motivera förslaget till förändringarna av basbeloppsberäkningenfick vi uppleva en märklig och avslöjande argumentation. Man påstod att ettmotiv för att ändra basbeloppsberäkningen var oljeprishöj-ningama. Regeringenskonstruktion innebar emellertid att även oljeprishöjningar som är lägre än höjningarnapå andra varor medför standardsänkningar för dem med basbeloppsanknutnaförmåner. Mangjorde gällande att förslaget i första hand skulle påverka folkpensioner,ATP-pensioner, delpensioner, studiemedel och bidragsförskott. Därutöver skulleenligt regeringen bara begränsade utgiftsområden beröras. Detta höllnaturligtvis inte. Enbart svarar för ett 40-talförfattningar som har betydelse vid fastställande eller beräkning av socialatrygghetsförmåner. Därutöver berörs en lång rad bestämmelser i annan centrallagstiftning. Man angav över huvud taget inte att basbeloppet fått envidsträckt användning utanför lagstiftningsområdet - bl. a. i avtal mellanarbetsmarknadens parter i fråga om tilläggsförmåner till den allmänna försäkringenoch i andra försäkringsavtal och likaså beträffande de samordnadetjänstepensionerna för stats-, kommunal- och landstingsanställ-da. Utöveratt man sökte spela ut industriarbetare mot pensionärer sökte man göra gällandeatt pensionäremas inkomster ökat mycket kraftigt. Man påstod att medan detotala reallönerna efter skatt för hela löntagarkollektivet ökatmed hade motsvarande ökning för pensionärskollektivet uppgåtttill . Man har t. o. m. antytt att en urholkning av pensionsförmånernaskulle skapa större rättvisa mellan löntagarna och pensionärerna. Dennabeskrivning var direkt vilseledande. Pensionärskollektivets inkomstökningförklaras till den helt övervägande delen av att antalet pensionärer ökatmycket kraftigt, bl. a. beroende på sänkt pensionsålder ochdelpensionsreformen. Dessutom har antalet ATP-pensionärer med högre inkomsterblivit fler, vilket helt naturligt drar upp medelinkomsten. Med undantag förpensionärer som har fått höjda pensionstillskott har standardökningen uteblivitför den enskilde pensionären. Denborgerliga regeringens försvar för attacken mot hela vårt pensionssystem hartagit sig många märkliga former. Varje nytt steg man tagit på den socialanedrustningens väg har camouflerats med tal om reformer, förbättringar ochframsteg. Ett exempel - men talande nog - är det sätt varpå man använtpensionstillskotten i denna diskussion. Sombekant skall de pensionärer som bara har folkpension eller låg eller ingenATP-pension genom pensionstillskotten garanteras en årlig standardförbättring.Däremot har det aldrig varit tal om att pensionstillskotten skulle utgörakompensation för en urholkning av värdebeständigheten av pensionerna. På ettdirekt ohederligt sätt har man blandat samman dessa två helt skilda reformer. Pensionernasoch andra trygghetsreformers urholkning och försämring har tagit sin början.När det nya basbeloppet fastställdes - och höjdes - , så presenterades detta närmast som enpositiv pensionsreform. Inte med ett ord angavs att det nya basbeloppet grundarsig på de nya beräkningarna och att således kompensationen för de storaprishöjningarna blev mindre än vad fallet skulle ha varit om de tidigareprinciperna legat till grund för beräkningarna. Naturligtvis skulle det varaatt begära för mycket att man också talade om att de borgerliga regeringarnainte fattat ett enda nytt beslut vad gäller att höja pensionerna men väl drivitigenom ett ödersdigert beslut om en stegvis urholkning av pensioner och andraviktiga sociala trygghetsreformer. För det är detta det är frågan om.Riksförsäkringsverkets utredning visar att får en genomsnittliginkomsttagare med ATP sin pension sänkt från till av dentidigare inkomsten. Med andra ord blir pensionärerna av av sinainkomster. Denna stegvisa försämring sätter in och drabbar såväldagens pensionärer som tillkommande pensionärer. Urholkningen av pensionernainnebär att försämring läggs till försämring. Det är inte utan skäl somriksförsäkringsverkets tidigare chef, , sagt att en röta hållerpå att sprida sig i pensionsssyste-met. Detframstår allt klarare att den s. k. sparaktionen i hög grad riktar sig mot ATP.Själva grunden för ATP är värdesäkringen. Det är den grunden man nu är i färdmed att riva upp. Därförkräver vi i reservation 1, som är fogad till detta utskottsbetänkande, att denfulla värdesäkringen åter skall gälla för ATP, för folkpensioner Folkpensioner m. m. och förandra sociala trygghetsreformer. Det utskottsbetänkande vi nu behandlar'är i olikaavseenden belysande för den omöjliga situation som den borgerHga regeringenförsatt sig i då det gäller de sociala trygghetsförmånerna. När manupptäckte vad man ställt till med för folkpensionärerna och andra utsatta gruppergällde det att på något sätt rädda ansiktet. Folkpensionärer med ingen ellerlåg ATP och som erhåller pensionstillskott har man nu lovat att"kompensera" genom ett särskilt pensionstillskott 1982. Bortsett frånatt pensionstillskotten aldrig varit avsedda att kompensera en försämring avpensionerna, utan i stället utgöra en standardförbättring för de sämst ställdapensionärsgrupperna, så har gjort beräkningar som visaratt den ändrade basbeloppsberäkningen leder till att pensionärerna kan få enstandardförsämring redan nästa budgetår trots att pensionstillskotten då höjs ienlighet med tidigare riksdagsbeslut. En standardförsämring kan också blifallet även om man lägger på ett nytt pensionstillskott 1982. För att på något sätt skyla över vad man åstadkommit förandra utsatta grupper föreslår man nu att folkpensioneringen samtbidragsförskotten skall höjas med en procentenhet från . Detförslaget visar hur svårt det är att i efterhand söka återställa förmånernasvärde till den nivå de skulle haft om tidigare basbeloppsberäkningar fåttgälla. Som vi framhåller i reservation nr 2 innebär regeringens förslag ipraktiken endast en temporär kompensation på högst , varvid man skallobservera att en viss urholkning av förmånerna äger rum . Skall kompensation ges även i fortsättningen krävs ytterligarehöjningar av ersättningsnivåerna. Vidare bör påpekas att kompensationen blirrelativt större för dem som har lägre ersättningsnivå än för dem som har enhögre sådan. Slutligen medför förslaget den negativa effekten att gränsen föratt kvahficera sig för handikappersättning kan komma att höjas. Handikapporganisationerna har helt naturligt krävt att manskall återgå till de tidigare reglerna för basbeloppsberäkningarna. I enlighet med vårt krav i reservation 1 om att den fullavärdesäkringen åter skall gälla, yrkar vi i reservation 2 avslag på detframlagda förslaget i propositionen. Så någraord med anledning av vår reservation nr 3. I en centermotion har man begärt en utredning om ettreallöneanknutet pensionssystem. Mycket skulle kunna sägas om denna motion. Omman vill översätta ordet jesuitisk med ordet hycklande, så tror jag man fångarin något av motionens anda och innehåll. När man på den borgerliga sidan blivitpå det klara med vissa av motionens konsekvenser, inte minst de ekonomiska, harman litet undfallande stannat för att det nu inte finns underlag "förprincipiella uttalanden om förändring i pensionssystemets uppbyggnad".Dock, tillägger man, är det motiverat att få belyst konsekvenserna av t. ex.reallöneanknytning av pensionerna. Jag vill hänvisa till vår reservation nr 3. Den säger alltvad det är fråga om. Av reservationen framgår att pensionskommittén redanbehandlat frågan och belyst konsekvenserna av en standardsäkring avpensionssystemet. enhällig kommitté avstyrkte en standardsäkring medhänvisning till de stora ekonomiska åtaganden den skulle medföra och deomfattande uppgifter vi står inför då det bl. a. gäller utbyggnad avåldringsvården. Mot bakgrunden av att värdesäkringen av pensionerna nuhåller på att urholkas med de ändrade basbeloppsberäkningarna och medhänvisning till att frågan om pensionernas standardsäkring ingående utretts avpensionskommittén, kan vi av naturliga skäl inte medverka till en översyn medden inriktning som motionärerna åsyftar. Om de borgerHga i sak ville medverkatill att slå vakt om den standard pensionärerna uppnått, så borde detvara naturligt för dem att sluta upp bakom vårt krav om ett återställande avpensionernas fulla värdesäkring. Det borde kännas en smula generande att idetta läge söka blanda bort korten på det sätt som skett i denna minst sagtdubiösa motion. Det är nu behandlarfrågan om de förändrade beräkningsgrunderna för basbeloppet. På nytt harriksdagen möjlighet att återställa de ursprungliga principerna förbasbeloppsberäkningarna. Den tid som förflutit sedan den borgerliga riksdagsmajoriteteni december drev igenom detta olyckliga beslut har ytterligare bekräftat deorimliga konsekvenser basbeloppsförändringen får. Det är frågan om både enutmaning och ett svek mot landets pensionärer och löntagare. Till utskottsbetänkandet har fogat en reservafion,nr 4, samt och tillsammans en reservation, nr 5. DorisHåvik kommer i ett senare inlägg att behandla dessa. Med hänvisning till det anförda ber jag attfå yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 3 samt i övrigt bifall tillsocialförsäkringsutskottets hemställan. Folkpensioner m. m. 139KARIN (vpk): De borgerliga partierna har under sinregeringstid efter valet i kraft av en rösts majoritet i lyckatsrasera hela grunden för vårt sociala trygghetssystem. En rad försämringar har på regeringens initiativ skett påolika områden. Det gäller bl. a. kompensationsnivån för delpensionen, därblivande delpensionärer fick sin ekonomiska standard avgjord genomlottdragning. Det gäller pensionernas värdesäkring genom ändrade regler förberäkning av basbeloppet och försämringar av de kommunala bostadstilläggen.Det gäller kostnaden för sjukvård, som i det närmaste fördubblats om man räknarsamman de ökade utgifterna för läkarbesök, läkemedel och sjukresor. Det gällervidare fördyrade tandvårdskostnader. Dessutom har utgifterna för livets uppehälle ökatkraftigt. Från t. o. m. har våra dagligvarorstigit , livsmedlen och de subventionerade baslivsmedlen medinte . Detta är, som vi vet, bara början på utgiftsökningen pådetta område. Ingen enighet har nåtts om jordbruksavtalet, och det blir nuregeringen som avgör vilka ytterligare kostnader som skall drabba hushållen. Pensionärerna, som mer än andra grupper är beroendeav samhällets stöd, drabbas särskilt hårt av regeringens politik. Pensionärernaär också en grupp som mer än andra ägnats upprepad uppmärksamhet frånregeringshåll, en uppmärksamhet som de gärna avstått från, eftersom det vidvarje tillfälle de varit föremål för behandling lett till försämringar i deraslevnadsbetingelser, detta trots att i varje fall genom bådestatsministern och socialministern, som är ansvarig för pensionärerna, vid upprepadetillfällen deklarerat att regeringens s. k. sparplaner inte skall drabba deäldres ekonomiska trygghet. Detmåste te sig obegripligt för många pensionärer när företrädare för regeringensamfidigt som de talar för och försvarar försämringarna ändå försöker göragällande att de inte drabbar de ekonomiskt svaga. Den krassa verkligheten medökade utgifter avslöjar denna bluff. Idet föreliggande betänkandet behandlas på nytt frågan om basbeloppsberäkningeni anslutning fill motioner av vpk och socialdemokraterna. Vänsterpartietkommunisterna har alltid hävdat att de människor som under ett långtyrkesverksamt liv stått till arbetsmarknadens förfogande också skall ha rätt att leva på en godtagbar ekonomisk standard.Det är frågan om människor som ofta under hårda arbetsvillkor och försakelservarit med om att bygga upp det svenska s. k. välfärdssamhället och som genomatt prioritera vad de trodde skulle vara en tryggad ålderdom avstått från delarav löneutrymme. Vpkhar i upprepade motioner påvisat brister i ATP-systemet. Själva systemetsutformning innebär att samhällets klasskillnader, som de uttrycks i inkomster,kvarstår livet ut. Den som haft en låg inkomst under sin yrkesverksamma tid fårockså en låg pension. Dessa människor har även i jämförelse medhöginkomsttagare en längre yrkesverksam tid bakom sig, då de avsatte avgiftertill sitt försäkringssystem. Dessutomfinns en ökad risk för att allt större grupper förvärvsarbetande hamnarutanför ATP-systemet. Det gäller de allt fler deltidsarbetande kvinnorna medsmå årsinkomster. Egentligenborde i enlighet med vad vpk framfört - och somPensionärernas riksorganisafion uttalade sig för på sin kongress -pensionerna följa den allmänna standardutvecklingen och utgöra av dengenomsnittliga industriarbetarlönen - en målsättning som man var överens om närnuvarande pensionssystem infördes. Anmärkningsvärtär att frågan om ett reallöneanknutet pensionssystem aktuaHseras nu när löntagarnaunder fått vidkännas en reallönesänkning, inte när lönernautvecklades posifivt. Kravet måste då naturligtvis bli retroakfivitet frånexempelvis 1975, och det skulle i nuvarande läge innebära en fördubbling avpensionen. Vi har i princip ingenting emot att en belysning av ettreallöneanknutet system sker. Mofiveringenför att pensionerna och andra former för sociala bidrag bundits tillbasbeloppet var dock att man i någon mån ville bevara bidragstagarnas reellaköpkraft även vid prishöjningar. Att inflationstakten kraftigt ökat basbeloppetinnebär ju inte att pensionärerna fått en ökad standard.Tvärtom drabbas de av en ständig eftersläpning, då kompensationen utbetalasförst efter det att index har stigit . Vi har föreslagiten reducering till . Vadde ändrade reglerna för basbeloppsberäkningen i övrigt får för konsekvenserfinns det ingen anledning att ta upp - den frågan belystes ingående viden debatt , som här har sagts, i anslutning till regeringensbesparingsproposition. Jag vill dock citera ett kort stycke urriksförsäkringsverkets remissyttrande, som fogades vid socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 14 vid samma fillfälle: "Basbeloppethar efter hand fått betydelse i allt fler sammanhang och styr numera förmåner och inkomstgränser mm inom större delen av socialför säkringen liksom de kollektivavtalsreglerade försäkringarna som komplette rar den allmänna försäkringen. Också inom det privata försäkringsväsendet har basbeloppet vidsträckt användning." Sombekräftelse på detta redovisas ett fyrtiotal författningar, enligt vilkabasbeloppet har betydelse vid fastställande eller beräkning av förmåner somadministreras av och försäkringskassorna. Detta visar hurdåligt genomtänkt förslaget om ändrade regler för basbeloppsberäkningen var,vilket det nu finns möjlighet att rätta till. HerrCarlshamre talade i det förra ärendet om behovet av stadga i regler som gälldeföräldraledigheten, men i fråga om basbeloppsberäkningen är man beredd attbryta de regler vars konsekvenser man inte känner Jagyrkar med detta, herr talman, bifall dels till den socialdemokratiskareservationen nr 1, som bl. a. avser motion 925 i denna del, dels till motion925 i övrigt. Menjag vill, herr talman, ta upp ytterligare en vpk-motion som behandlas i dettabetänkande och som gäller de kommunala bostadsfilläggen. Även här är det frågaom regeländringar som försämrar pensionärernas ekonomiska standard. Vänsterpartietkommunisterna såg det som ett framsteg i utjämnande riktning när riksdagenbeslutade om ett statsbidrag på till kommunernas kostnader för kommunaltbostadstillägg, att utbetalas under förutsättning att bostadskostnaden täcktesupp fill en övre hyresgräns vid . Därigenom utjämnades skillnaderna iersättningsbelopp, som varierade från några kronor till hela hyreskostnaden,beroende på viljan eller kommunernas ekonomiska situation. Nuhar reglerna för inkomstprövningen ändrats, så att gränsen för inkomst utöverpension och pensionstillskott halveras - den har sänkts för ensamstående från2 000 till . och för makar från . Samtidigtföreslogs att bidraget till kommunerna skulle sänkas från . Dettabetyder en ökad belastning på kommunernas ekonomi, och kommunernas utgifter fårenligt regeringen inte öka. 180miljoner beräknas regeringen spara. Det blir pensionärer ochförtidspensionerade med små inkomster som får betala. En höjning av hyrestakettill 800 resp. . kompenserar på intet sätt de Folkpensioner m. m. hyreshöjningar som skett. Hyresnivån har från den 1januari stigit . Boendekostnaderna för bostadsrättslägenheter harsedan de borgerliga tog över regeringsmakten stigit , ochlivsmedelspriserna har höjts niistan lika mycket enligt pris- ochkartellnämndens uppgifter. kommunisterna kan under sådanaförhållanden inte medverka till ytterligare försämringar, som i första handdrabbar dem som redan förut har en svag ekonomi - pensionärer, barnfamiljer,handikappade. Jag yrkar här bifall till vårt särskilda yrkande till socialförsäkringsutskottetsbetänkande /81:21 p. 2, mom. 2-4. Yrkandet, som har utdelats, tillkammarens ledamöter, innebär