prot · G40997 · 1980-12-31 00:00:00 — Torvbrytningen ger arbete och expansion iKarungi. propåer har därför väckt indignation och starka protester.De äldre ser hotet i bjärt kontrast till vad som en gång har varit. Får jag kort skildra en annan utveckling- förinfe sä länge sedan - för posten i . "En speciell avdelning bildas, utrikes.Postsfafionen i har övertagit roll som landefs störstafransito-posfstation. Posten sysselsätter ett 20-tal man. Postmannen kämpar medett berg av postsäckar. Där vimlar det ibland tusen människor - storfurstar,krigskorrespondenter, finansiärer, skurkar, revolutionärer, diplomater,bankirer." Det är - - skildring av när Karungiår 1914 var den enda passagen mellan öst och väst. Det är visserligen historia . Men vi får visa aft viinte lever historielöst. Skall den här historieskrivningen avslutas med aft denmoderate kommunikationsministern lägger ned posfen i ? Såväl somhistoria visar aft poststället bör vara kvar. Eller hur, herr statsråd? Om vi får så många skurkar och bankirer fillKarungi, kanske vi behöver ett postkontor där uppe. Lantbrevbäringen är inte en annan eller sämre service. Defär samma och ofta bättre service för småföretag och andra. Det är rätt vikfigtatt veta det. Jag skulle vilja råda dem som är tveksamma att göra en studieresatillsammans med postverket. Jag tycker att det vore värdefullt om deriksdagsmän som kommer från orter med de här problemen eventuellt kunde få envisning. Jag skall ordna så aft posfen tar er med så atf ni kan titta på hurdef fungerar i sådana här trakter. Posfen har inte fattat något beslut om , än mindreär beslutet överklagat till regeringen. Def är möjligt att är en ortmed vissa speciella förhållanden, som innebär aft man skall göra ett avstegfrån de gängse reglerna. Det kan naturligtvis inte uteslutas, men def kan jaginfe säga . Alla vet vi hur man fruktar att bli ställd införkonstitutionsutskottet, och det skulle det finnas skäl till om jag här avgav enståndpunkt i en fråga som jag inte har rätt aft uttala mig om. Jag kan bara sägaatt om det är en sådan dynamik i den här trakten, som det uppenbarligen är, såfinns förutsättningarna. Jag är väl medveten om atf slopandet av en tjänst typpoststafionsföre-ståndare - framför allt i avfolkningsbygder- kan vara det somgör att hela byn dör. Då finns det nämligen infe underlag för skola, förmänniskorna flyttar därifrån med sina barn. Sedan finns det inte underlag förbensinstationer, och finns det inte underlag för diversehandelnosv. En hel bygd kan ofta stå och falla med en tjänst - jag är väl medveten omdet. Men vad jag förstod är det inte fallet för . Men låt oss avvakta och se vad posten gör. Om def finnsledamöter som är intresserade, tycker jag det vore värdefullt att de får göraen utflykt tillsammans med postverket. Om åtgärder för att förhindra nedläggning av postställeti 24KERSTIN (); Jag hoppas att statsrådet inte kommer attdriva laissez-faire-politik när det gäller småföretagsamheten i den här bygden.Statsrådet säger att han inte skall lägga sig i, men def är ju det hanegentligen skall göra. Statsråden har det övergripande polifiska ansvaret närdet gäller ämbetsverk och affärsdrivande verk. hette det att ämbetsverkenskola räcka varandra handen. När så inte sker, i fallet och nubeträffande postverkef-SJ, skall det ansvariga statsrådet åvägabringa samarbetemellan verken och inte låta statens döda hand läggas över verksamheter som ärframåtsyftande. Som jagbeskrivit har utvecklingen i vänts till det positiva, och den Om åtgärder för att förhindra nedläggning av postställeti utvecklingenbör stimuleras - infe förlamas eller krossas genom en sådan åtgärd som att drain postsfället. Vill statsrådet, så kan han stoppa indragningen och ennegativ utveckling. Man hoppas i atf kommunikationsministern vill det. 7 § Föredrogs och hänvisades 1980/81:121och 139 fill skatteutskottet 1980/81:142fill arbefsmarknadsufskoftet 8 §Föredrogs och hänvisades Mofionerna 1980/81:2000fill socialutskottet /81:2001-2005 till utbildningsutskottet /81:2006till näringsufskottet 1980/81:2007-2010 till utbildningsutskottet 9 § Anf. Jag får meddela aft på morgondagens föredragningslistasätts skatteutskottets betänkande 28 sist. 10 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:2011av och 1980/81:2012 av m. fl.1980/81:2013 av m.fl. med anledning av proposition1980/81:95 om ändrat huvudmannaskap för , m. m. 1980/81:2014 av med anledning av proposition1980/81:97 om skolforskning och personalutveckling 1980/81:2015 av m.fl. 1980/81:2016 av AlfWennerfors med anledning av proposition1980/81:107 om den statliga skoladministrationen m. m. 11 §Anmälan av interpellation Nr 97 den Anmäldes och bordlades följande interpellafion som ingivits till kammar- yjmaj-g 1981 kansliet 1980/81:113 av i (fp) filljustifieministern om kroppsundersökning vid misstanke om narkotikasmuggling: Samhället försöker med olika medelbekämpa narkotikamissbruket och den brottslighet som finns runt narkotikan.Under senare år har en rad initiativ tagits av regering och riksdag,utredningar har tillsatts, sfraffskärp-ningar har beslutats, narkotikaroflarhar inrättats i olika polisdistrikt osv. Allt i avsikt atf få bukt med dettasamhällets nya gissel. Resultatet har hitfills inte varit särskilt upplyftande,och som polifiker och ansvarig känner man sig ofta maktlös mof det tilltagandeinflödet och missbruket av narkotika. De stora vinster som narkotikaförsäljare gör i sinskumraskverksamhet innebär att, oavsett straffskärpningar, nya personerständigt är beredda att fortsätta hanteringen. Mänskliga tragedier och lidandenär för dessa fullständigt egalt. Den kanske viktigaste insatsen mot narkotikan är att setill att den aldrig kommer in i vårt land. Men i ett samhälle med vår stora in-och utresefrekvens är detta kanske f. n. något av en utopi. Dock måste vialltid verka med målsättningen atf all narkotika måste stoppas innan den nårvårt land. Betydande insatser görs av polis- och tullmyndigheterna.Varje år redovisas ett stort anfal beslag av narkotika, som annars skulle hautbjudits av smarta försäljare och medfört att än fler ungdomar blivitnarkomaner. jO:s uttalande om var gränsen går i nu gällandelagstiftning mellan kroppsvisitation och kroppsbesiktning har gjort atf möjligheternaatt stoppa narkotikan begränsats. Givetvis är den personliga integriteten av stor betydelse.Men med tanke på def mänskliga lidande och elände som narkotikamissbruketinnebär är jag övertygad om att det absoluta flertalet av vårt lands medborgareär beredda att godtaga en ändring av gällande lagstiftning, så att misstänktanarkotikasmugglare kan undersökas effektivt. Tullstationer i har tydligen oavsett JO;s uttalandefortsatt att visitera som fidigare. har emellertid i etttelexmeddelande i början av påpekat atf deffa är tjänstefel, medde konsekvenser def kan innebära för den enskilde befattningshavaren. De nya tolkningsreglerna kan för t. ex. fullen iHelsingborg innebära att man hos åklagaren ca 25 gånger undersommaren måste be om tillstånd för kroppsundersökning. Därefter skall manuppsöka lasarettet för att fä undersökningen gjord. Detta måste förefalla orimligt för den oskyldige, som snabbt kunde ha blivit undersökt påplatsen. För narkotika-smugglaren däremot är det en fördel.Kroppsundersökningar kommer atf bli allt ovanligare, och skulle han drabbas aven sådan, så ger det byråkratiska förfarandet honom ovanliga möjligheter aftbli av med narkotikan innan undersökningen kan äga rum. Med hänvisning till vad jag framfört anhåller jag atf fåställa följande fråga till herr jusfifieministern: År statsrådet beredd att framlägga förslag filllagsfiftning, så att det i fortsättningen blir möjligt att utan störrebyråkrati undersöka misstänkta narkotikasmugglare? 12 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:320 av () till statsministern omregeringsåtgärder med anledning av vissa uttalanden av statssekreterare: I anslutning till attgeneraldirektören i fick tjänstledighet från sin befattninguttalade sig statssekreteraren i offentligt dels omgeneraldirektörens kompetens, dels om att hon aldrig mer skulle återkomma itjänst. Med anledning av detta vill jag fråga statsministern omdessa uttalanden av statssekreteraren föranleder någon åtgärd från regeringenssida. 1980/81:321 av () fill jordbruksministernom lokaliseringen av högre skoglig utbildning och forskning: Inom lantbruksuniversitethar man presenterat en långsiktsplan, den s. k. Hjelmska utredningen,som innebär en omlokalisering av huvuddelen av skogsvetenskapliga fakultetensutbildning och forskning från till . Detta strider mot riksdagenstidigare fattade beslut. Med anledning härav ber jag att fill jordbruksministern fåställa följande fråga: Vill jordbruksministern bekräfta atf beslutbeträffande den högre skogliga utbildningens och forskningens lokalisering tillUmeå fill alla delar skall stå fast? 1980/81:322av () till jordbruksministern om åtgärder för att skyddaoljeskadehotad sjöfågel: Den senaste fidens stora oljeutsläpp på såväl ost-som har gått hårt åf sjöfågelbesfänden. I längden kan man inte baraavliva de fåglar som oljeskadafs, då detta med säkerhet kommer att leda till såstark reducering atf många arter kommer i farozonen. På många håll pågår arbetemed aft finna metoder atf utföra tvättning av skadade fåglar. I har manbedrivit sådan forskning . En norsk delegation ledd avstatssekreterare i Miljövärndepartemenfet har varit därför aft studera metoderna med tvättning av fåglar, för att eventuellt användadem i . Eft samarbete mellan och skulle vara av stort värde,då det finns många arter som gemensamt bör värnas. Vilkaåtgärder avser jordbruksministern atf vidta för att i utnyttja dekunskaper som andra länder har när det gäller att skydda och bevarasjöfågelarter som hotas av oljedöden? 13 § Kammaren åtskildeskl.