prot · G40944 · 1980-12-31 00:00:00 — Beträffande det belopp om , somalltså skall betalas även av dem som tjänar upp till två basbelopp, torde detför det stora flertalet människor röra sig om en företeelse som inträffarganska sällan i livet. Man råkar ju inte så ofta i sådana svårigheter att detbehövs rättshjälp. För att bedöma den totala fördelningspolitiska profllen iförslaget måste man också titta på förändringarna när det gäller kvotgränsernaför högre inkomster. Förslaget innebär en ganska kraftig skärpning avavgifterna för högre inkomsttagare. Jag fäste mig vid att kommunisterna, när deyttrade sig om det här förslaget i talarstolen, sade att förslaget skulledrabba de sämst Då hade de.hoginte räknat med hela kvotgränsskalan. Förden som tjänar sex basbelopp, dvs. , innebär förslaget en höjning avmaximiavgiften med . till , och för den som tjänar sjubasbelopp, dvs. , innebär det en höjning med . till 6 870kr. Det är alltså fråga om ganska kraftiga höjningar för inkomsttagare i högreinkomstskikt. Närbesparingar nu måste göras och den borgerliga regeringen anklagas för att låtade sämst ställda ta de hårdaste törnarna, tycker jag att det är viktigt att mani en seriös debatt lägger fast att de högre inkomsttagarna, vad gällerrättshjälpsområdet, får bära en ansenlig del av bördan. Jagvill också i detta sammanhang understryka att i två mycket vikfiga ärendetypersaknar den enskildes ekonomi över huvud taget betydelse för frågan om rätt fillbiträde. Det gäller rätt fill offentlig försvarare och ersättning för kostnadför bevisning åt misstänkt i brottmål samt rättshjälp genom offentligt biträdei vissa administrativa ärenden, som rör den personliga rörelsefriheten ellerden kroppsliga integriteten. I huvudsak rör det sig)om mål och ärenden inom denpsykiatriska sjukvården, nykterhetsvården, barnavården och kriminalvården samtpå utlänningslagstiftningens område. Denprincip som majoriteten i utskottet står för är otvetydigt en annan änminoritetens - det skall inte förnekas. Vi som tillhör majoriteten tyckeremellertid att vi har fördelat bördorna något så när rimligt. Besparingarnamåste trots allt tas någonstans. Jagvill dock understryka att det finns möjligheter att få avgiften nedsatt. Dennamöjlighet gäller enligt förslaget också för dem som har inkomst om ettbasbelopp eller något däröver. Vägledande uttalanden görs både avdepartementschefen och av utskottet på denna punkt. "Ävenom den föreslagna grundavgiften för det stora flertalet inte torde innebäranågot problem kan det enligt min mening inte uteslutas att en rättssökande ivissa fall kan ha svårigheter att betala grundavgiften. Det gäller naturligtvisi första hand personer som helt saknar inkomst, t. ex. hemmamakar, barn ochstuderande som inte är förvärvsarbetande, men även sådana som har mycketbegränsade inkomster, t. ex. arbetslösa som bara har kontantarbetsmarknadsstöd. Det bör därför finnas en möjlighet till nedsättning avgrundavgiften." Vidare säger departementschefen; "Det får liksomhittills ankomma på att meddela anvisningar fill ledning förrättstillämpningen." Utskottet uttalar för sindel; "Närdet gäller tillämpningen av reglerna om nedsättning och eftergift avrättshjälps- och rådgivningsavgift vill utskottet först framhålla att det underförarbetena till rättshjälpslagen såsom en särskild anledning till att också demindre bemedlade i princip skall bidra till rättshjälpskostnaden angavs att derättssökande då utnyttjar rättshjälpen bara i fall där ett verkligt behov avrättshjälp föreligger. Tanken att skyldigheten att betala avgift har enåterhållande effekt har enligt utskottets mening alltjämt full bärkraft. Besparingari statsverksamheten, m. m. 11 protokoll 1980/81:43-44 Besparingar i statsverksamheten, m. m. här ståralltså alla i utskottet bakom. Vidare säger man: "Utskottet vill dockunderstryka att det är självfallet att resultaten i praktiken inte får blisådana att människor i knappa ekonomiska omständigheter förhindras att få denrättshjälp de behöver." Låt mig så slutligen i korthet kommentera vpk:s årligenåterkommande krav på nedskärning av anslaget för den polisiärasäkerhetstjänsten. vill vpk skära ned med 50 milj. kr. på ett anslag sominnevarande budgetår omfattar 98,3 milj. kr. i stort sett hälften skallenligt vpk bort. Det är inte så mycket mer att tillägga än attvpk står ensamt i sitt krav. Man gör där uppenbarligen helt andra bedömningarav vikten och värdet av denna särskilda pohsverksamhet än övriga partier. Utskottet hade senast anledning attordentligt fördjupa sig i Säpos verksamhet och organisation. Därvid framkom bl.a. följande: Den mot riktade främmandeunderrättelseverksamheten berör f. n. många samhällsfunktioner. Det rentmilitära intresseområdet är sedan gammalt föremål för uppmärksamhet.Samhällsutvecklingen har emellertid medfört att även områdena för teknik,industri, vetenskap och politik utsätts för angrepp som är straffbara enligtsvensk lag. har det skett en oroande internationell utveckling ifråga om terrorism och annan mot den demokratiska samhällsordningen riktadverksamhet; den ökande tendensen fill brottslig verksamhet och politiskavåldsdåd med internationell bakgrund har gjort sig märkbar också i . Säkerhetstjänstensarbete har härigenom utvidgats och komplicerats. harspaningsarbetet vidare försvårats till följd av de utomordentligt avanceradetekniska hjälpmedel som används i den främmande underrättelseverksamheten. Isamma riktning verkar det förhållandet att motsvarande tekniska hjälpmedelenligt nu gällande ordning inte får nyttjas av den svenska säkerhetstjänsten. Vpk:s förslag skulle allvarligt försvåra för att inte sägarasera säkerhetstjänstens möjligheter att möta dessa svårigheter. I samband med anslagsprövningen har utskottet så gott somvarje år och två gånger under föregående behandlatyrkanden som bl. a. gått ut på en reducering av anslaget till den särskildapolisverksamheten. har motionsyrkandena under stor pohtiskenighet avstyrkts av utskottet och avslagits av . Enligt utskottetsmening bör inte heller nu göra något sådant uttalande som vpk begär.Utskottet avstyrker därför bifall till motionen. Jag vill med detta yrka bifall tilljustitieutskottets betänkande på samtliga punkter. Jag får kanske i replikformåterkomma till en del av de synpunkter som och Marie-AnnJohansson har tagit upp. 79MARIE-ANN (vpk): Jag skall fatta mig kort. sade att också de högavlönade drabbas av denföreslagna ändringen i rättshjälpslagen, och det må vara riktigt. Men vi tyckerfortfarande att det är fel att göra denna lagändring, med ett så begränsat underlagtill förfogande, dessutom som man tillsätter en utredning som skallse över den aktuella lagen. Vi tycker att detta är ett märkligt förfarande, sompräglar hela denna sparproposition från regeringens sida. Man går mycket snabbtfram, och det kan få konsekvenser som man nu inte har riktigt klara för sig. När det sedan gäller säpo är det rikfigt att vi gör enannan bedömning än utskottet. Vi har naturligtvis också svårt att göra en exaktbedömning, eftersom vi inte är representerade i utskottet och inte som de andrapartierna kan följa denna fråga. Därför är vårt belopp en skattning, som visarhur mycket vi tror att man skulle kunna spara in. Utskottet går emellertid intemed på att man skall avisera ett enda öres besparing, och det tycker jag äranmärkningsvärt. Jag hade kunnat förstå utskottets inställning, om det intehade gått med på hela det belopp som vi föreslagit, men inte att det inte villspara in ett enda öre av kostnaderna. Vi tror faktiskt att det finnsmöjligheter att spara även på detta område. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 80 (): Jag vill först med anledning av talet om denutredning som skall göras på rättshjälpsområdet säga att den lagändringbeträffande rättshjälpsavgifterna som regeringen nu föreslår är fulltöverblickbar. Beräkningar av hur detta kan slå kan göras av envarriksdagsledamot med hjälp av räknemaskin eller, om man är duktig påhuvudräkning, t. o. m. utan någon sådan. Mot den bakgrunden finns det alltsåinget skäl att vänta på utredningen. Den skall ju syssla med principiella,övergripande och långsikfiga frågor om hur rättshjälpen skall utformas. I dettafall gäller det dock bara en justering, vars verkningar mycket lätt kan räknasut. Jag erkänner naturligtvis i och för sig att vpk harsvårigheter att bedöma hur Säpos anslag är konstruerat. Det är omgärdat medviss sekretess, och det är därvidlag litet svårt att föra en debatt. Jag kandock med hänsyn till vad vpk har skrivit i sina motioner, där man enligt minuppfattning mycket ofta för resonemang som går ut på att säpo enbart skallinrikta sig på att bekämpa fascistiska organisationer, konstatera att säposjälvfallet skall bekämpa alla sorters verksamheter och organisationer, somsyftar till att undergräva det demokratiska samhällsskicket. Det gäller oavsettvilken politisk eller annan beteckning som organisafionen i fråga har. Fördetta krävs betydande resurser, både med hänsyn till hur omvärlden ser ut ochmed hänsyn till hur akfiviteter i detta organisationsliv utvecklas också i vårtland. Utskottets hemställan bifölls med299 röster mot 17 för motion 102 av m. fl. i motsvarande del. 1ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 157 förreservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från aft rösta. Nr 44 Mom. 3 r. , , Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 102 av LarsWerner m. fl. Om skattelättnader ., t'A n h tp motsvarande del, bifölls medacklamation Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 18 förmotion 102 av m. fl. i motsvararande del. 1 ledamot avstod från attrösta. 16 § Kammaren beslöt att uppskjuta behandlingen av på föredragningslistanåterstående två gånger bordlagda ärenden till morgondagens sammanträde. 17 § Svar på fråga 1980/81:159 om skattelättnader vidövertidsarbete har frågat mig omregeringen avser att lägga fram förslag om skattelättnader för övertidsarbete. Som arbetsmarknadsministern framhöll i ettinterpellafionssvar till granskasfrågan inom , men några förslag är f. n. inte aktuella. 82 (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga. Jagställde den eftersom jag i en interpellationsdebatt fick besked om att det inomregeringskansliet pågår granskning, av möjligheten till skattelättnader förövertidsarbete. Det var då inte aktuellt att framlägga något förslag, men jagtyckte att beskedet att det pågick en granskning var så anmärkningsvärt att detföranledde en fråga. Jag har dess värre inte blivit klokare av det svar jagfått . Det pågår granskning men några förslag är inte aktuella. Frågan ärdå om det någonsin blir aktuellt med förslag - det var faktiskt den frågan jagville ha svar på. Jag skall något utveckla vad skattelättnader förövertidsarbete kan få för konsekvenser. Enligt min mening kommer det att fåmycket negativa konsekvenser på många områden. För det första kommer det att uppmuntra till övertid, ochdet är väl kanske avsikten. Men det är ändå något som står i strid medarbetstidslagstiftningen, där man säger att övertid skall tillgripas endast närdet föreligger särskilda skäl. För detandra får det negativa konsekvenser för jämställdheten, eftersom de somredan nu arbetar över - det är oftast män - kommer att göra det i 164 större utsträckning och även istörre utsträckning lämna över ansvaret för hemoch barn på den andra parten. Det kommer också att bli orättvist. De somkombinerar förvärvsarbete och skötsel av småbarn - och det är något som vi urjämställdhetssynpunkt tycker att man skall göra - kommer att drabbas i och medatt de inte kommer att kunna tillgodogöra sig den här skatteförmånen på sammasätt som andra kan göra. De kan inte arbeta över på samma villkor som andra ochkommer alltså att ytterligare drabbas. Dessutom drabbar redan många avsparförslagen barnfamiljerna särskilt hårt. Fördet tredje kan man undra vart regeringens iver att dämpa efterfrågan har tagitvägen. Det var ju så viktigt i samband med momshöjningen. Skall vi plötsligtinte längre dämpa efterfrågan, kan man ju ta bort den sista momsbiten som manlade på eller, ännu hellre, ta bort matmomsen. Det skulle gynnalåginkomsttagarna och barnfamiljerna. Detgäller här en åtgärd som kanske på kort sikt kan vara populär hos mångalöntagare som tvingas till överfid. Men jag tycker att ni i regeringen måsteinse att den får svåra konsekvenser . Man kommer i högre grad atttillgodose arbetskraftsbehov med befintlig arbetskraft på övertid i stället föratt anställa någon av alla dem som går arbetslösa. NärGösta gick ut med detta förslag i debatten såg åtminstone jag det somett av många ogenomtänkta hugskott. Att man lägger ned tid och kraft pågranskning av detta inom regeringen anser jag vara mycket anmärkningsvärt. Jagtycker att man borde ha viktigare frågor att utreda. Jag vill fråga om man intei besparingssyfte borde lägga ned denna granskning. Arbetsfid kostar ocksåpengar, som bekant. Hur ser budgetministern på denna fråga? Anser intebudgetministern att det finns viktigare frågor att utreda än just denna? Skallman inte lägga ned den granskning det här gäller? Det finns säkert många viktiga frågor att utreda i vårt samhälle, ochde utreds också. Den här frågan har förts upp i skattedebatten liksom frågorkring lönebildningen över huvud taget. Och det är naturligt att man ibudgetdepartementet funderar över i vad mån det är ett rimligt eller ettorimligt förslag - precis som har gjort för sin del. Mer änså skall man inte tolka in i det här svaret - att vi gör en granskning och attinget förslag är aktuellt. Sedanhar jag inte mer att tillägga i den här frågan, herr talman. 84 MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): Ja, man kan se om förslaget är rimligt eller orimligt. Jag deltog iinterpellationsdebatten för drygt sedan, och jag vet ju inte hur längeman har hållit på att granska förslaget. Men jag tycker för att man rätt snart borde komma fram till att det är orimligt och intebehöver hålla på med att granska det. Jagfrågar om det kommer att bli aktuellt med några sådana krav. Flerän jag trodde, när förslaget berördes i debatterna, att det var ett 12 protokoll 1980/81:434 Omstationering av ett nytt utsjöbevakningsfartyg på sådant hugskott som manöver huvud taget inte lägger ned utredningstid på i regeringen, att det kanskevar en enskild regeringsledamots åsikt. Detskulle vara intressant att få veta om det kommer något förslag . 18§ Svar på fråga 1980/81:148 om stationering av ett nytt utsjöbevakningsfartygpå har frågat kommunikationsministern om han är beredd attmedverka till att utsjöbevakningsfartyget blir stationerat på Gotland.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara påfrågan. Tullverketskustbevakning ansvarar för havsfiskeövervakningen i den fr. o. m. den 1 januari1978 utvidgade svenska fiskezonen. För dessa arbetsuppgifter kommerkustbevakningen bl. a. att utnyttja två större utsjöbevakningsfartyg. Detförsta av dessa fartyg. Tv 171, som levererades , har sintjänstgöring inom södra tullregionen och har stationerats i . Tv 172, kommer att levereras under våren 1981.Detta fartyg kommer att tilldelas östra tullregionen och ha sin verksamhet iden svenska fiskezonen i norra . Besättningsstyrkan kommer att vara 15man. Länsstyrelsenoch kommunstyrelsen på har, framför allt med hänvisning fillregionalpolitiska skäl, framfört starka önskemål om att Tv 172 skallstationeras på . Detankommer på generaltullstyrelsen att bestämma om stationseringsort förfartyget. Enligt vad jaghar inhämtat anser styrelsen ätten stationering påGotland av Tv 172 skulle vara mycket lämplig från rent operativ synpunkt bl. a.med hänsyn till det bevakningsområde som är aktuellt för fartyget. Detär nödvändigt att ställa höga krav på erfarenhet och utbildning inomkustbevakningen på framför allt befälspersonalen på ett sådant fartyg som Tv172. Motsvarande gäller även besättningen i övrigt. Fartyget skall också hadubbla besättningar. Den kustbevakningspersonal som finns på ärantalsmässigt mycket begränsad och tjänstgör på fartyg som även ifortsättningen skall vara stationerade på . Styrelsen har gjort enförfrågan, riktad till hela kustbevakningspersonalen, men ingen har visat sigvillig att flytta fill . Av dessa skäl har styrelsen funnit att det intevarit möjligt att rekrytera erforderlig besättning till Tv 172 vid enstationering på . Generaltullstyrelsenhar därför funnit att det f. n. är ogörligt att stationerautsjöbevakningsfartyget på . Styrelsen har preliminärt bestämtatt det skall stationeras i . Även om såväl operativaoch driftsekonomiska som regionalpolitiska skäl talar för att stationeradet nya fartyget på synes detta, enligt vad jag inhämtat, f. n.tyvärr inte möjligt på grund av de rekryteringssvårigheter somgeneraltullstyrelsen har redovisat. Jag anser det utomordentligt beklagligt omdet inte ens skulle visa sig möjligt att stationera det nya fartyget påGotland. Jag hoppas att det skall gå att finna lösningar som kan göra detmöjligt att i en inte alltför avlägsen framfid ompröva beslutet. Anf.86 (): Först vill jag tacka handelsministern för det, som jag upplever det,mycket posifiva svaret på min fråga - dvs. handelsministerns svar är positivt,men generaltullstyrelsens aviserade handlande är oroväckande. Orsakentill att jag ställde den här frågan är spekulationerna kring vargeneraltullstyrelsen avser att stationera det nya utsjöbevakningsfartyget , som kommer att levereras . Isakfrågan tycks alla vara överens om att allt talar för en stationering påGotland. Av generaltullstyrelsens informationsskrift Kustbevakningsinformationnr 1980 framgår det klart att utsjöbevakningsfartyget tillsammansmed det redan levererade Tv 171 blir "den resursförstärkning som erfordrasför att utan eftersättande av den traditionella, mera kustnäraövervakningstjänsten kunna utföra en effektiv övervakning av den svenskafiskezonen och därutanför liggande s k vita zoner i ". Dethär fartyget är alltså avsett för bevakning av norra och farvattnenöster om . Man har också skisserat planer för utnyttjandet av de härutsjöbevakningsfartygen, som jag tyvärr inte hinner gå in på . Det är alltsåfullt klart att avsikten är att fartyget i största möjliga utsträckningskall uppehålla sig i fiskezonen. fartyget skall tas i bruk bedömer generaltullstyrelsenrekryteringsmöjligheterna som så svåra att man förordar en statione-ringsort påfastlandet framför . Det är i sanning en märklig inställning! Harman räknat på vad en stationering på fastlandet kommer att betyda för samhälleti ökade kostnader , om man slutgiltigt stannar för en sådan lösning? Harni i räknat på de olika ahernativen? Den frågan hoppas jagatt handelsministern är beredd att svara på. Generaltullstyrelsenhar i ett personalmeddelande efterhört hos sin befintligakustbevakningspersohal, huruvida det finns de som är intresserade atttjänstgöra på Tv 172, om fartyget placeras på . Utfallet av det är jugivet. Om man däremot stationerar Tv 172 på - och för detta talar iförsta hand de driftsekonomiska skälen men också regionalpolitiska skäl, vilketsåväl som åberopat - får man måhändavissa svårigheter i initialskedet vid rekrytering av besättningen, men de är juav övergående art. Medden positiva inställning som handelsministern ändå har i den här frågan villjag gärna höra om handelsministern personligen är beredd att direkt verka fören stationering av Tv 172 på . Det måste ju ändå bli Omstationering av ett nytt utsjöbevakningsfartyg på Om stationering av ett nytt utsjöbevakningsfartyg påGotland billigareatt stationera fartyget på - eller hur? Glöm inte heller att svara på min tidigare ställda fråga,om generaltullstyrelsen eller har räknat på vad enstationering på fastlandet innebär kostnadsmässigt. Först till frågan om beräkning avkostnadsutfallet vid olika stationeringar; Det är naturligtvis inte så enkeltatt göra sådana beräkningar, och det går därför inte att ange siffror med någotstörre mått av precision. Men såväl generaltullstyrelsens bedömning som denbedömning vi kunnat göra på tyder på att det är klartbättre ur operativa synvinklar att ha båten på . Jag vill sedan, herr talman, eftersom generaltullstyrelsen, säga att det inte så mycket är fråga om attstyrelsen har en märklig inställning, utan att man kanske snarare kan varaförvånad över att det är så pass svårt att rekrytera folk som skulle viljaarbeta på båtarna och ha som stationeringsort. Det förslag som framförde, att fartygen baraskulle stationeras på och att det sedan fick bli en del inledandesvårigheter, kanske inte är särskilt lätt att genomföra. Det är- enligt vad jaghar inhämtat - inte så enkelt att skaffa fram personal till de båtar som redanfinns stationerade på och tillhör där. Jag upprepar attjag hoppas att utvecklingen skall bli sådan att det blir möjligt attorastationera båten. och jag har uppenbarligen i grunden sammainställning i det avseendet. 88ERIC REJDNELL (fp): Detta med kostnadsaspekterna är intressant,och det kunde kanske vara värt att offra på dem. Bara först ett parord när det gäller frågan om att rekrytera personal. Vi har ju ävenhandelsflottan att rekrytera ifrån. Dessutom finns naturligtvis möjligheten attutbilda folk. Det har man prövat - det vet jag. Det är att observera att ävenkvinnor skulle kunna ta dessa tjänster, eftersom fartyget är utformat så attdet kan ta emot kvinnlig personal. Från lokalt fackligt håll har jag erhållit endel uppgifter som är rätt intressanta. Låt oss se på bränsleförbrukningen förTv 171, som varit i gång och som har stationeringsortKarlskrona. Tidsfaktorn är ganska liten, och därför kanske siffrorna inte ärhelt tillförlitliga - jag vill ändå nämna dem. Tv 171 förbrukar vid en fart av ca brännolja och vid , dvs. maxfart, ca . Sträckan Nynäshamn-Östergarn eller mäter ca 100distansminuter. Med två turer och med ett bränslepris på1:35 kr. per liter kommer vi upp till en bränslekostnad . perår med reducerad fart och . Man kan fråga sig: HarSverige råd med den extrautgiften nu när vi skall spara? Med en stationeringsort på fastlandet får man högakostnader för långa transportsträckor men också åtskilliga årstimmar avoutnyttjad arbetstid för resorna så atf säga till och från arbetet. Vinterfidär det brukligt att förlägger sina större enheter till Gotland.Följaktligen kommer man med en stationeringsort på fastlandet ändå att få flygabesättningen till och från operationsområdena under några vintermånader. Det är fakfiskt inte orealistiskt att ha båten stationeradpå . Det är den mest realisfiska lösningen både med tanke på fartygetsoperafionsom-råde och med tanke på de kostnader en fastlandsplacering innebär. Nog måste väl handelsministern hålla med om att enomprövning av beslutet om lokalisering kommer att öka problemen och höjakostnaderna. Då är det väl bättre att handelsministern klart uttalar att man nuär beredd att ta vissa resekostnader och liknande personalkostnader iinitialskedet för att få bästa stationeringsort för fartyget. Ettsådant uttalande tror jag skulle vara välgörande för både. generaltullstyrelsenoch övriga berörda -kanske inte minst för budgetministern. Det vore bra om vikunde få ett sådant uttalande från handelsministern till protokoll. Om nationalisering av silverfyndigheterna i 19§ Svar pä fråga 1980/81:122 om nationalisering av silverfyndigheterna iGarpenberg har frågat statsministern omregeringen är beredd att skyndsamt vidtaga erforderliga åtgärder för attnationalisera silverfyndigheterna i , så att vinsterna av brytningentillfaller hela folket. Frågan haröverlämnats till mig. Jag vill erinra om att frågan om den svenskagruvegendomens rättsliga natur och frågan om vilka gruvrättssystem som skalltillämpas har utretts av ett flertal olika stafligakommittéer. gällande lagstiftning, nämligen gruvlagen (1974:342) och lagen(1974:890) om vissa mineralfyndigheter, är av relativt sent datum och ärresultatet av en mycket omfattande utredningsverksamhet under större delen av1960-talet. Genom de nämnda lagarna stärktes statens inflytandeavsevärt framför allt vid exploatering av nyupptäckta fyndigheter.