prot · G409128 · 1980-12-31 00:00:00 — I ett anförande i går tog jag upp de frågor som rörmultifiberavtalet. Jag framhöll då - och det gör också näringsutskottef i dettabetänkande - aft genom den s. k. nordiska klausulen har möjligheter afti bilaterala tekobegränsningsavtal väsentligt underskrida den tillväxt förimporten som multifiberavtalet generellt sett föreskriver. betänkande 1980/81:47 Mom. 1(försörjningsberedskapspolitiskf mål för tekopolifiken) Utskottets hemställanbifölls med 157 röster mot 156 för reservation 1 av m. fl. 1ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (övriga mål för tekopolifiken) I en förberedande votering biträddes reservation 2 avIngvar m. fl. med 149 röster mot 17 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion 1102 av m. fl. 148 ledamöter avstod från atf rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottefs hemställan med 157röster mot 156 för reservation 2 av m. fl, 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 3 (branschprogrammet för tekoindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 156 förreservation 3 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4-6 (nafionalisering av tekoindustrin, m. )Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 16 för motion 1102 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 7 (obligatoriska kvalitetsnormer för fekovaror)Utskottets hemsfällan bifölls med 297 röster mot 16 för motion 1102 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 8 (tekoprodukfionens inriktning) Utskottets hemställan bifölls med297 röster mot 16 för motion 1102 av m. fl. i motsvarande del. 1ledamot avstod från att rösta. Mom. 9(utrednings- och planeringsarbetet på tekoområdet) Utskottets hemställanbifölls med 157 röster mot 156 för reservafion 4 av m. fl. 1ledamot avstod från att rösta. Mom. 10 (skoindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 16 förmotion 1785 av Per . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 11 (förhandlingarna om ett nytt multifiberavtal)Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 156 för reservation 5 avIngvar m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Tekoindustrin, m. m. Mom. 12 (globalkontingenfer) Utskottefs hemsfällan bifölls med 157 röster mot 156 förreservation 6 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 14 (effekfivisering av begränsningssystemet)Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 156 för reservation 7 avIngvar m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 15 (importlicenser) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 156 förreservation 8 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 16 och 17 (tekoimporten) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 17 förmotion 1102 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 18 (prissättningen i detaljhandeln) I en förberedande votering biträddes reservation 9 avIngvar m. fl. med 148 röster mot 16 för motion 1102 av m.fl. i motsvarande del. 149 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottefs hemställan med 157röster mot 156 för reservation 9 av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Utskottets hemställan bifölls. betänkande1980/81:20 Punkt 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(anslagsfrågor) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 155 förreservationen av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Stöd till dagspressen m. m. Utskottets hemställan bifölls. betänkande1980/81:21 Punkt 3 Mom. 1(oljelagringsanläggning i ) Utskottets hemsfällan bifölls med 287 röster mot 26 förmotionerna 245 av m. fl. och 858 av . 1 ledamotavstod från atf rösta. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 8 § Stöd till dagspressen m. m. Föredrogs betänkande 1980/81:19 omstöd fill dagspressen m. m. 1980/81:100 och 1980/81:137). 37OLLE (): På tror jag att det räknasmig fill godo, om jag avstår från att lotsa ledamöterna igenompresstödssystemets alla regellabyrinter. Det finns heller inte skäl att göradet med anledning av detta utskottsbetänkande. Departementschefen har i huvudsak godtagitdagspresskommitténs genomgång, och han uttalar uppfattningen aft systemet istort sett ligger rätt för att tillgodose presstödets syfte, nämligen attbevara och helst utveckla mångfalden i nyhetsförmedling, kommentarer,granskning och kommunikation genom dagspressen. gläder vi oss åt att klockan för någon tid sedanvreds fram , så att vi mer kan njuta av vårens och sommarensljuvlighet. Politiskt har dock, enligt min bedömning, klockan alltför oftavridits tillbaka sedan de borgerliga övertog makten. Så mycket gladare blir mandå man upplever en ljusglimt i det politiska mörkret. Som en sådan har vi i densocialdemokratiska gruppen i betecknat den förändring iregeringens inställning till dagspresstödef som har skett frånbesparingspropositionen till det regeringsförslag som vi i dagbehandlar. Vi konstaterar att regeringen har begränsat sinabesparingsförslag högst avsevärt i förhållande till vad som tidigaretillkännagavs. De i propositionen föreslagna besparingarna i fråga omsamdistributionsrabatten och utvecklingsbidragen kan vi godta. Men när detgäller samdistributionsrabatten förutsätter vi att regeringen har förankratdetta förslag inom branschen, så att inte några avhopp från systemet blirföljden. En samutbärning av tidningar till lika pris är livsviktig för de sämstställda tidningarna. Jag skullevilja komma med några synpunkter på produktionsbidragen och I dagspresskommittén föreslog vi att ett automafiskt Nr 128system för uppräkning baserat på annonsprisutvecklingen skulle införas från Torsdaeen den denl och att systemet skulle prövas avminst . avvisar regeringen detta förslag, och som skäl anges bl. sen m. m. omständigheternaför de tidningsföretag som uppbär presstöd är alltför Stöd till daesnresskiftande samt att det skulle vara principiellt betänkligt atf indexreglerabidrag av den här arten. Mot de synpunkterna har vi i mofionen invänt attdagspresskommitténs förslag inte innebär någon indexreglering i vanligbemärkelse. Förslaget utgår från syftet med produktionsbidragen, nämligen aftkompensera de fidningar som är svaga på annonsmarknaden på grund av bristandeannonsintäkter. Eftersom produktionsbidragen är marknadsorienterade bör dettaockså gälla systemet för en uppräkning, och då kan man uppnå en bättreanpassning till det mål man har - allmänt verkande regler som gör riskerna förpolitiskt manipulerande med presstödssystemet så små som möjligt. Härtillkommer aft ett sådant system är konkurrensneutralt och dessutom förbättrar tidningsföretagensförutsättningar att planera sin verksamhet. vill vi inte lägga fram ett sådant förslag . Viväntar, men jag lovar att vi återkommer. Vi vill inte riskera att nödvändigauppräkningar av produktionsbidragen inte kommer till stånd . Om vi sedan ser på förslagen, så godkänner vi att enhöjning av bidraget sker för flerdagarstidningar med högst 20 %hushållstäckning. När def gäller flerdagars lågfäckningstidningar i landsortenmed en hushållstäckning vill vi att det skall ske enuppräkning. När det gäller andra lågtäckningstidningar som inte har tagits uppi förslaget vill vi ha en uppräkning . Det innebär också en något högreuppräkning för fådagars lågtäckningstidningar än enligt regeringens förslag. Vianser även att för rikstidning som utkommer börproduktionsbidraget höjas från 1,5 till 2,4 milj. kr. Vidare behandlar vi i motionen och i vår reservationsynpunkter på produktionsbidrag till en självständig edition. Jag skall intehär bli långrandig och gå in på några detaljer. Jag vill bara understryka affvi uttalar oss för- och vi vill att skall ställa sig bakom det - aftproduktionsbidrag till en självständig edition utgår i proportion till andelenunikt material, på så sätt att bidraget börjar utgå vid och därefter höjsstegvis med en tiondel för varje procent unikt material , varvidfullt produktionsbidrag utgår. Vi kan motivera detta även med vad statsrådet sagt,nämligen att det är viktigt att tidningsföretagen är beredda att samverka ochatt samverkan bör eftersträvas i så stor utsträckning som möjligt utan att denenskilda tidningens självständighet och egenart äventyras. En tidnings särartkan inte förändras av att pressen har ett gemensamt material när det gällerTT-meddelanden, radio- och TV-program och liknande. Ett sådant gemensamtmaterial gör i stället att man i tidningen i övrigt kan satsa mera på detlokala och självständiga materialet. Nr 128 Vi har fört fram ytterligare ettförslag, som gäller utredning av frågan om 'Jeenden *°* '" kvällstidningar. Vivill att regeringen skyndsamt skall utreda detta 30 anril1981 '"' "'' P '' kompletterapressfödssystemet så att det blir möjligt aft stödja även en i huvudsak lösnummerförsåld dagstidning, om den på sin Stöd tilldassores- rnarknad har samma ekonomiska svårigheter somlågtäckningstidningar sen m m '"''" gruppen abonneradedagstidningar. Man har beklagat atf tidningsbranschen gjortså få egna insatser för att genom en samverkan pressa ner kostnaderna. Ipropositionen säger föredragande statsrådet att det statligapresstödet bör klart uttrycka det önskvärda i ett vidgat samarbete. Vi har ivår reservation tagit fasta på detta i skrivningen i anslutning till en motionav m. fl. Motionen har till syfte atf öppna pressens lånefondför icke dagspressägda företag som producerar tidningar. Enligt uppgifter somutskottet fått från presstödsnämndens kansli blir konsekvenserna av att öppnafonden för företag som legotrycker flerdagarstidningar små. Det i motionenomtalade Örebrofallet torde vara unikt. Vår skrivning i reservationen innebäratt vi har lagt fram ett ändringsförslag när det gäller den berörda paragrafeni presstödsförordningen. Majoritetens ståndpunkt innebär i bästa fall enonödig utredningsomgång innan man kan gå fill beslut om att vidga möjligheternaatt stimulera en samverkan. Slutligen vill jag säga att om jag har varit vänlig i minrecension av regeringsförslagen i fråga om den del som berör dagspressen, såkan jag infe vara lika vänlig när det gäller behandlingen i budgetförslaget avstödet till organisationspressen, kommer senare i debatten atf taupp den frågan med tonvikten lagd på konsekvenserna för fackförbundspressen.Låt mig bara erinra om aft stödet till pressen utgår från dess roll i detdemokratiska systemet. Tidningarna skall medverka till att förstärka ochfördjupa den svenska demokratin. Speciell hänsyn skall enligt besluttas till särdragen i denna demokrati, den representativa karaktären ochorganisationernas stora roll. Organisationspressen spelaren viktig roll i dendemokratiska processen i vårt samhälle. Låt mig kortfattat säga: Regeringens besparingsförslagvisar infe medvetenhet om detta. Jag yrkar bifall till hemställan i den socialdemokratiskareservationen på alla punkter. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 38 (vpk): Vi har från vpk:s sida redan i samband medbesparingspropositionen hävdat aft vi inte kan godta några som helstförsämringar vad gäller stödet fill dagspressen ellerorganisationstidskrifterna. Vår uppfattning är aft det frånyttrandefrihetssynpunkt är vitalt aft vi har en levande debatt, i synnerhetunder en period då viktiga samhällsintressen kräver ett intensivtmeningsutbyte. har,herr talman, regeringen visserligen backat något i förhållande till det tidigareförslaget om neddragningar av stöd, men fortfarande tvingas jag Nr 128 konstatera att besparingarna vad gäller såväl dags- somorganisationspressen Torsdapen den får ses som en direkt undfallenhet för högerkrafterna och motståndarna till oq p_ji igoi en ökad yttrandefrihet genom mångfald i pressutgivningen. sen m. m. Jag skall huvudsakligen uppehålla mig vid två uttryck fördetta, nämligen cj y/ fipiinrps för det första stödet tillorganisationstidskrifter och för det andra bidragen till fådagarstidning medriksspridning. När det gäller stödet till organisationstidskrifterframhåller vi i vår motion 862 att ett minskat stöd främst kommer att drabbafackförbundspressen, men också föreningstidningar. Det är i första handLO-pressen som kommer atf lida av regeringens besparingsnit. Detta anser videsto allvarligare som denna press utgör en välgörande motvikt mot den i övrigtborgerligt dominerande pressen. Dessutom utgör den en källa till kunskap intebara om arbetsmiljöfrågor utan också om andra för fackförbundens medlemmarviktiga frågor och rättigheter. som kostnaderna stigit kraftigt på pressområdet- inte minst distribufionskostnaderna - drar man alltså ner på stödet. Vår motion 862 tillgodoses i stort sett isocialdemokraternas reservation, som jag alltså yrkar bifall till. Den andra fråga som jag tänkt beröra gällerfådagarstidning med riksspridning. fann i sitt betänkande Stödet tilldagspressen att det var motiverat att en tidning som kommer ut mer än en gång iveckan skulle få större bidrag än motsvarande veckotidning - egentligen ensjälvklarhet, eftersom kostnaderna naturligt nog blir högre ju oftare entidning kommer ut. Ett sådant bidrag skulle, menar dagspresskommittén,uppmuntra den typ av press som söker utvecklas till flerdagarsutgivning ochdärmed bidra till den konkurrens och mångfald som ju påstås utgöramålsättningen för presstödet. Regeringen går i sin proposition utan motivering ifråndagspresskommitténs förslag. Inte heller har den borgerligautskoftsmajorifeten anfört andra motiv än att det inte finns något"ekonomiskt utrymme". Det här är, herr talman, med förlov sagt rent trams. Dethade varit hederligare om utskoftsmajorifeten klart deklarerat att det ärpolitiska skäl som ligger bakom. Alla torde nämligen vara väl medvetna om attvad det här gäller, fast det inte sägs klart ut, är att söka hindra denradikala pressen, den kommunistiska pressen - Ny Dag - aff erhålla ett ökat presstöd.Det belopp det rör sig om är i detta fall futtiga . - en summa somter sig skäligen obetydlig i förhållande till presstödet i övrigt. som centerpolitiker i strid motpresstödsbesfämmelserna tillskansat sig inte bara utan t.o. m. förvägrar de av småaktiga politiska skäl denkommunistiska pressen ett stöd. Jag skulle gärna vilja ha en förklaring till att man justpå denna punkt går ifrån dagspresskommitténs förslag, eftersom någon sådan förklaringinfe Nr 128 finns i konstitutionsutskottetsbetänkande - och det är en avgörande den förändring som har skett. 30 anril1981 Med detta, herr talman, konstaterarjag att också i det här avseendet sammanfaller den socialdemokratiska reservationen med våramotionsyr kanden. Stödtill dagspres sen m. m. Anf.39 (): Vi talar ofta om krisbranscher i denna kammare. Tankarnagår då normalt till områden som stål, varv, massa och teko. nämner vipressen och andra massmedier i detta sammanhang. Ändå utgör våra massmedier en betydande krisbransch. Dess värre tyder mycket på att förhållandena barakommer att förvärras . Detta, herr talman, gäller intebara pressen utan även radio och TV, film och en hel del annat. Mot den bakgrunden är det viktigt att samhället utformaren presspolitik som verkligen ger lösningar för framfiden. Jag har svårt atttänka mig aft vi bara undan för undan skall fortsätta att pumpa in mer och merstatliga bidrag i våra massmedier. Risken med en sådan filosofi är att de sombeviljar pengarna kanske kommer att tvingas dra åt svångremmen när samhälletsekonomiska problem blir svåra. En annan uppenbar risk är att massmedier somtill stora delar är statssubventionerade också är lätta att påverka frånsamhällets sida. Förändringar i stödet kan vidtagas mot massmedier som inteföljer makthavarnas intentioner. Vi har att ta ställning till bl. Genomläsningen av detta betänkande fyller migmed stor tveksamhet. Där finns inte mycket av nya tankar, i varje fall infe hosmajoriteten. Man förutsätter aff det nuvarande stödsystemet byggs ut och attstödet bara ökar och ökar. Nya fiffiga konstruktioner lanseras som bara kommeraft leda till att konkurrensen snedvrids ytterligare och att dåliga tidningarriskerar att bli ännu sämre. Man kan verkligen ifrågasätta om detta är enframåtsyftande presspolitik. Vi kommer aldrig att med den nu fördapresspolitiken kunna skapa grunden för en stark, fri och oberoende press somkan stå på egna ben och drivas på ett sunt ekonomiskt sätt. a. att produktionsbidragenindexregle-ras. I när vi försöker hålla igen automatiken istatsutgifterna är detta helt orimligt, och det har också propositionen ochutskottets majoritet slagit fast. Socialdemokraterna har inte velat gå medpå en sådan lösning. Aft socialdemokraterna i och för sig kan tänka sig ettsådant system tycker jag är beklagligt. Nya stödformer måste naturligtvis avvisas i detta läge.Det är därför tillfredsställande att det inte blev någonfing av det föreslagnanyhetsbyråstödet. Det skulle starkt missgynna vissa tidningsgrupper. Vi behöverinte, herr falman, ett krångligare pressystem utan fastmer ett enklare. Det finns också skäl att acceptera aft def särskildaflygdistributionsstödet till övre slopas. Det har kommit fill som ettprovisorium, och def finns i dagens ansträngda ekonomiska läge ingen anledningatt permanenta en sådan stödform. Jag ser det här mera som en regionalpolitiskfråga och inte som en renodlad presstödsfråga. Jag vill emellertid, herrtalman, säga att kan man inom regional- och transportpolitikens ram finnalösningar som leder till att övre får sin försörjning meddagstidningar från tryggad, är jag för min del beredd att varapositiv fill sådana lösningar. Jag tror att det finns många skäl som talar iden riktningen. Men jag anser inte, herr talman, att det är något som skalllösas inom presstödspolitikens nuvarande ram. Propositionen innehåller några välkomna nyheter. Detgäller dels förslaget att dagstidningar på annat språk än svenska bara till behöver innehålla material om svenska förhållanden, jämfört . Jagtycker detta är en rimlig förändring, som kan leda till att de som berörs avden kan utforma sina alster på ett journalistiskt mera tillfredsställande sätt,med tanke på de läsargrupper som man vänder sig till. Av mycket stor betydelsetycker jag vidare det är att man begränsar de möjligheter som finns attkvittera ut stora presstödspengar på grund av aff man startat nya editioner.Den möjligheten kom ju till för att säkerställa att tidningen kundeutge en Göteborgsedition, men utvecklingen har förändrat grundernaför editioneringen. är det så att nya tidningar kommer till, och vivet att det finns nya planerade, för vilka man syftar till att ge ut editioner,mer eller mindre bara för att kunna utnyttja presstödssystemet och inte iförsta hand för att tillgodose en läsekrets från journalistiska utgångspunkter. Det finns i och för sig anledning att beklagaatt regeringens sparmål - att spara 30 miljoner på presstöd -inte kan fullföljas. Läget är uppenbarligen så besväriigt för vissa tidningarmed hushållstäckning att deras existens skulle hotas om besparingengenomfördes. Mot denna bakgrund har det kommit till stånd en höjning avproduktionsbidragen för denna kategori. Jag tycker som moderat att detär otillfredsställande att man icke kunnat hålla sparplanen, men det finns idet här läget anledning att acceptera förändringen, och det har vi också gjortpå moderat håll. Men det finns, herr falman, sannerligen ingen anledningatt gå längre. Socialdemokraterna vill höja också för kategorin tidningar medmellan 20 och hushållstäckning, och då, herr talman, är vi inne påhöjningar som med den automatik som finns i presstödssystemet skulle förorsakaoss betydande kostnader . Där handlar det icke omtidningar vilkas direkta existens är hotad. Vi hälsar från moderat håll med tillfredsställelse att enbesparing kan ske av samdistributionsrabatten, även om den inte räcker till föraft uppnå det sparmål på 30 miljoner som regering och riksdag ställde sigpositiva till . Att däremot en besparing sker påorganisationstidskrifterna är det bara att acceptera. Alla måste ju känna avåtstramningen i samhället på grund av den ekonomiska situationen, och dettvingar oss tyvärr också att vidta åtgärder som drabbar organisationerna. Stöd till dagspressen m. m. Nr 128 Herr talman! Jag vill starktreagera mot socialdemokraternas tankar på atf den '* också till kvällspressen. Def kan inte rimligen hävdas attkvällspres- 30 Tnril1981 sen kan komma in under demotiveringar som en gång ledde till införandet av har inte alls behandlat den frågan. Stöd till dagspres- *'''g" "" plötsligt har dykt upp beror uppenbariigen på atten stor KW socialdemokratisk kvällstidningfått akuta ekonomiska problem. Det sistnämnda ger mig anledning, herr falman, till någraavslutande reflexionerom presstödet. Det regelsystem som vi har är såinvecklat att det är svårt att överblicka. Det är så utformat att det är meralönande att bedriva tidningsverksamhet utifrån hur man skall kunna få utpressfödspeng-ar än utifrån vad som är journalistiskt motiverat. Därför får viuppleva tidningskonstruktioner och tidningseditioner som aldrig skulle kommatill stånd i ett normalläge. där presstödet icke fanns.Tidningsdirektörerna har mer att säga till om än chefredaktörerna när detgäller hur den svenska pressen skall se ut. Det är sannerligen ingen lyckligutveckling. Den är i vissa fall direkt generande för pressen. måste vi se till att presstödssystemet utformasså. att vi får en annan inriktning av dagspressen. Pressen måste i en heltannan utveckling än tidigare vara beredd att ta ny teknik och nya medier i sintjänst; annars kommer man att förlora tempo visavi andra medier. Det direktapresstödet uppgår till 300 milj. kr., det indirekta till över 1 miljard.Pressen är alltså inte illa behandlad av samhället - tvärtom. Men ett aldrig såhögt presstöd kan inte lösa pressens problem, om infe viljan finns att stå påegna ben och göra journalistiska produkter som läsarna verkligen vill ha. Dessvärre är vi snabbt på väg ifrån denna målsättning. 40 () replik: Det är tydligen nu på modet bland borgerligaföreträdare att tala med två tungor. Här sade att han lästdagspresskommitténs betänkande och då kommit fram till helt och hålletnegativa slutsatser. Men jag läser i propositionen vad statsrådet har sagt. Jagvill då fråga om det finns någon hemlig reservation ellerskiljaktig mening från i propositionen? Det står nämligen ipropositionen: "Enligt min uppfattning har det statliga presstödetunder på det hela taget haft avsedd verkan. Genom att stödjatidningar i marknadsmässigt underläge och bidra till etableringar avkomplementtidningar har presstödet verkat för konkurrens och mångfald ochdärmed en breddad och fördjupad demokrati. Även om en omarbetning avpresstödets struktur i och för sig skulle kunna leda till vissa förenklingar,anser jag inte atf sådana ingrepp är påkallade. Nuvarande stödformer har visatsig i stort sett ändamålsenliga, och i likhet med dagspresskommittén och deflesta remissinstanserna anser jag att presstödets nuvarande utformning ochallmänna inriktning bör behållas." Ställer sig bakom vad som här sägs ipropositionen? Jag vill ställa den frågan. 6 Ytterligare en sak, säger att presstödet skall vara konkurrensneutralt.Vad är def för felaktigt resonemang? Presstödet skall ju Nr 128 verka föratt bryta följderna av nuvarande marknadskonkurrens. Om man Torsdapen den använderett generellt system blir det enormt mycket dyrare att uppehålla -,q _:] i no i mångfaldän med det selektiva system som vi använder. selektivasystemet kostar av dagspressens totala intäkter. 41 (vpk) replik: Vore man snäll skulle man karakteriseraAnders anförande här med uttrycket det dunkelt sagda är det dunkelttänkta. Men tyvärr tror jag infe att det är så. Det är alldeles uppenbart vadAnders är ute efter. Å ena sidan talar om vikten av aftstatsmakterna inte skall kunna strypa och styra och atf det finns en riskhärför med det nuvarande presstödet. Å andra sidan sitter och deandra borgarna i utskottet och stryper och styr just genom att angripa stödettill den press som vägar ge uttryck för motsatta ståndpunkter gentemot dennuvarande borgerliga regeringen, just fackförbundspressen samt den radikala ochoppositionella pressen. Jag tycker att det är en oerhört farlig väg som man härger sig in på.