prot · G40992 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag har varit i kontakt med ett par sådana här fall. Detlustiga är att det verkar som om motståndet är mycket större i de fall där detverkligen är fråga om duktiga elever, som gör ett gott arbete. De säger attarbetsgivaren utnyttjar den unge. Ett fallsom jag har varit i kontakt med gällde en mycket svärplacerad elev - menarbetet gav honom i alla fall någonting aft göra. Där ansåg man aft det infevar fråga om eft anställningsförhållande, eftersom eleven praktiskt taget integjorde någonting. Detta är ju en sorglig uppfattning om idén bakomyrkesintrodukfionen. Jag är glad atf statsrådet gett så klara direktivtill ledning för skolorna, som ju trots allt är de som har avtalen medföretagen. Jag tackar än en gång för svaret. 6 § Svar på fråga 1980/81:290 om bibehållande av manuellbetjäning av i Om bibehållande av betjäning av i har, med hänvisning fill en utredning frånsjöfartsverket angående fjärrmanövrering av i , frågat migom jag vill medverka fill att bron får behålla den betjäningen medhänsyn till de fördelar detta innebär beträffande säkerhet och snabbhet vidbroöppningar. sköter förutom även Slussbron.Verkefs personal i är utspridd på tre olika platser,, Slussfornet och . Dessa platser är bemannadedygnet runt. En samordning av verksamheten till en plats, Slussfornet, ärenligt utredning angelägen. Samordningen innebär ett bättreutnyttjande av tillgängliga resurser. Ett trafikinformafionssystem kan nämligeninföras för sjöfarten i Mälar-Landsortsområdet utan aft personalstyrkan behöverutökas. En förutsättning är dock att kan fjärrmanövreras. Eft försökmed TV-övervakning kommer därför att genomföras . Hittillsvarande erfarenheter avfjärrmanövrering av broar är goda både från väghållarens och sjötrafikenssynpunkter. Dessutom finns som nämnts besparingsmöjligheter i en samordnaddrift av två eller flera broar. I budgetpropositionen 1980/81:100 har jagföreslagit aft och söker genomföra debesparingsåtgärder som kan finnas vid samordnad drift av broar. Enfjärrmanövrering av innebär enligt utredningbesparingsmöjligheter och bör således enligt min uppfattning genomföras,naturligtvis under förutsättning att försöksverksamheten med TV-övervakningutfaller positivt. 18TORE (vpk): Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. Men jag nödgas faktiskt konstatera, att något rikfigt svar påfrågan om vill medverka till att bron fär behålla den manuellabetjäningen med hänsyn fill de fördelar det innebär beträffande säkerhet ochsnabbhet vid broöppningarna kan jag inte läsa uf av det här svaret. UlfAdelsohn talar i svaret om andra saker. En gemensam organisafion för personalen, som finnsutspridd på de olika platser som nämnts, är naturligtvis bra. Def kanske bl. Om bibehållande av betjäning av iSödertälje ordentligadagrum och vettiga personalutrymmen för personalen, vilket man nu i stort settsaknar. Det är naturligtvis viktigt. säger i svaret: "Efttrafikinformationssystem kan nämligen införas för sjöfarten iMälar-Landsortsområdet utan att personalstyrkan behöver utökas." Def ärdock inte detta som är anledningen till atf den personal som berörs är orolig.Personalen befarar att beslutsfattarna är i färd med att minskapersonalstyrkan. Det är deffa som utlöst den oro som kommit fill uttryck påolika sätt från personalens sida. Jag vill också i sammanhanget nämna att kanalchefen i enintervju har medgett att det blir längre öppningstider - och därmedalltså större trafikproblem - och att det förmodligen kommer atf behövas flerTV-kameror än man förutsett. Därmed är det infe heller så säkert att detkostnadsmässigt blir någon vinst. Men det allra viktigaste i det här sammanhanget och detman absolut bör trycka på - jag tror atf också delar minuppfattning - är att man måste fillmäta säkerhetsaspekterna en väldigt storbetydelse. Just det förhållandet aft def finns betjäning på bron harbevisligen bidragit till och undanröjt många olyckstillbud på bron. Det finnsockså möjligheter, t. ex. när ambulanser skall över bron på väg fill Södertäljesjukhus, för bropersonalen vid betjäning att något hålla igen på självabroöppningen för att släppa fram utryckningsfordon. Jag har varit ikontakt med personal vid som bl. a. svarar för ambulansufryckningar.Jag kan säga att man där är livrädd för atf den betjäningen skallförsvinna. Def är främst ur säkerhets- och trafiksynpunkter som man hyserfarhågor. En sådan åtgärd kommer utan tvivel att leda till stora problem. Jagskulle därför vilja upprepa frågan om är beredd att medverka fillatt behålla den betjäningen med hänsyn till de fördelar denuppenbarligen innebär. Jag vet infe riktigt kan läsa mitt svar, men jagtycker inte det är så svårt att läsa ut att fjärrmanövrering enligtsjöfartsverkets utredning innebär besparingsmöjligheter och således enligt minuppfattning bör genomföras, naturligtvis under förutsättning attförsöksverksamheten med TV-övervakning utfaller positivt. Vi skall pröva detta system. Blir det intebra får rätt, och då får vi kanske bibehålla en betjäning. I övrigt vill jag understryka att erfarenheterna avfjärrmanövrering är goda, vilket jag också skrivit i svaret. Det bygger bl. a.på en rapport för rörliga broar vid , där man också har möjlighet tillradiokontakt med både fartygen och andra via mikrofoner. Jag tror, om jag skallvara uppriktig, att den teknik vi har kommer atf visa sig vara till fyllest.Men visar det sig vid försöksverksamheten aft så inte är fallet får vinaturligtvis inta en annan ståndpunkt. Men till dess har jag tagit den härståndpunkten. 20TORE (vpk): Försöksverksamheten med TV-övervakning med enkamera kommer ju att genomföras medan man fortfarande har kvar manuellbetjäning. Följakfiigen blir def litet svårt att riktigt klara ut fördelarnaoch nackdelarna med en fjärrmanövrering. Jag tycker att man i detta sammanhangfortsättningsvis bör lyssna mer på dem som verkligen berörs, på dem somverkligen känner fill förhållandena och upplever de för- och nackdelarsom följer med de olika broöppningssysfemen. Bortsett ifrån om man med ettantal TV-kameror kan åstadkomma en nöjaktig bevakning i samband medbroöppningarna vill jag uttrycka den förhoppningen att man kommer att behålladen betjäningen med hänsyn till de fördelar som denna uppenbarligenerbjuder ur trafiksäkerhetssynpunkt och ur säkerhetssynpunkt när det gällerolyckstillbud och sådant. Om man nu skall satsa pengar - och det är uppenbartaft man, om def hela skall fungera, kommer atf få satsa mer pengar än man frånbörjan räknat med - är def bättre att göra det på en betjäning, pä attbehålla duktig personal. Det är bättre än att satsa ytterligare pengar påfjärrmanövrering. Om bibehållande av manueU betjäning av iSödertälje 7 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna1980/81:114 fill jusfifieutskottet /81:120 fill skafteufskoftet 1980/81:122fill kulturutskottet /81:128 fill näringsutskoftet /81:136 tilljordbruksutskottet /81:138 fill utbildningsutskottet 8 § Föredrogs och hänvisades Mofionerna 1980/81:1951-1955fill jordbruksutskottet /81:1956 fill frafikutskottet 9 § Föredrogs men bordlades åter betänkande 1980/81:17 Skafteufskottets betänkanden /81:22-24 och 26 Justifieufskoftets betänkande 1980/81:23 betänkande 1980/81:19 betänkande 1980/81:22 betänkanden /81:14 och 15 betänkande 1980/81:17 Näringsufskotfets betänkande 1980/81:36 Civilutskottefs betänkanden /81:20-23 10 §Omflyttning på föredragningslistan 21 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag färmeddela atf på morgondagens föredragningslista uppföres kulturutskottefsbetänkande 22, näringsufskotfets betänkande 36 och civilutskot- föredragningslistan *' betänkanden 20-23 främst blandtvå gånger bordlagda ärenden 11 §Anmäldes och bordlades 1980/81:116om kommunalekonomiska frågor 1980/81:118om ekonomisk-politiska åtgärder 1980/81:123om gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade 1980/81:124om vissa anslagsfrågor m. m. rörande försvaret 1980/81:127om folkbildning m. m. 1980/81:129om översyn av skogs- och jordbruksforskningen 1980/81:130om industripolitikens inriktning, m. m. 1980/81:132med förslag till lag om vissa avgifter i allmän hamn m. m. 1980/81:133om riktlinjer för energisparverksamheten i byggnader m. m. 1980/81:134om investeringar på m. m. 1980/81:135 om former för styrningav försäkringskassornas förvalfningsuf-gifter, m. m. 1980/81:137om stödet till dagspressen 1980/81:145om finansiering av vissa arbetsmarknadspolifiska åtgärder 1980/81:149 om Sverigesmeteorologiska och hydrologiska instituts verksamhet och organisation 12 § Anmäldes och bordlades Förslagen 1980/81:16 revisorersförslag angående det statliga redovisningssystemet 1980/81:17 revisorersförslag angående Försvarets planerings-och ekonomisystem-Planeringssystemetinom civilförsvaret 13 § Anmälan avinterpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits fill kammarkansliet 1980/81:105av Kun () till jordbruksministern om förbättrat miljöskydd: Människors oro för följderna av denökande användningen och hanteringen av kemikalier inom industrin samt jord-och skogsbruket har vuxit sig allt starkare. chockades helalandet av miljöskandalen i Och det var lätt att förstå. Det var närmastofattbart att eff företag så hänsynslöst kunde åsidosätta samhällets miljökravoch hota eff helt samhälles välbefinnande och hälsa. Det fanns de som trodde att det som inträffat iTeckomatorp var en engångsföreteelse. En lång rad miljöarbetare och expertervarnade dock för aft vad som "kommit " endast var "toppenpå ett ". Man befarade atf det runt om i landet begåtts liknandebrott mot miljön som i . Allmänheten krävde därför bättre kontrolloch en effektivare miljölagstiftning för atf komma fill rätta med problemen. Av allt att döma har ett nytt omfattande miljöbrotfavslöjats. Ett företag, strax söder om , misstänks ha hanterat gifter påett minst sagt skandalartat sätt. Stora mängder vatten med giftig kromhalfantas ha släppts ut i marken. Myndigheterna som har atf bevaka och förebygga miljöbrotfurskuldar sig med atf de blivit förda bakom ljuset. beslutade , på förslag av den dåvarandesocialdemokratiska regeringen, om en förbättrad hantering av kemiskt avfall.Obligatorisk skyldighet infördes för företagen aft lämna uppgifter ommiljöfarligt avfall. Och den första deklarationsomgängen genomfördes kort fiddärefter. Regimskiftet 1976 innebar emellerfid aft det arbete sompågick inom miljöområdet nära nog avstannade. De borgerliga regeringarnaspassivitet är upprörande. Man har inte ens orkat med att genomföra riksdagensintentioner . Varken 1977 eller 1979 genomfördes någon deklarafion.Och av planeringen att döma avser man tydligen inte heller att genomföra någondeklarationsgenomgäng /82. Regeringens handlingsförlamning äranmärkningsvärd. Den tycks vilja ge vika för de starka ekonomiska intressen somfinns för atf urholka redan fattade beslut. Sent omsider har regeringen lagt fram förslag filländringar i miljöskyddslagen. Bakgrunden till lagförslaget är enligtpropositionen def faktum att miljöskyddslagen inte täcker in all miljöfarligverksamhet och att nuvarande straffbestämmelser inte är utformade med tanke påmera allvarliga brott mof miljön. En stor svaghet i regeringsförslaget är emellertidatt man inte klarar ut hur tillsynen av företag som hanterar miljöfarliga ämnenskall gå fill. De myndigheter som skall kontrollera de lagar som gällerför den inre och yttre miljön utsätts nu för hård kritik. Och den kritiken är ihög grad befogad. Vid def aktuella företaget i har ingenting gjortsför atf förbättra arbetsmiljön trots ihärdiga påstötningar därom från deregionala skyddsombuden. Ett sådant förfarande kan naturligtvis inteförsvaras. Myndigheterna har dock otvivelaktigt en svår uppgift. Enhandfull människor skall bevaka ett mycket stort antal företag som användermiljöfarliga ämnen och produkter. De som skall kontrollera dessa företag bordevara flera, åtminstone i de län där man har en omfattande miljöfarligproduktion. Mycket talar emellerfid för aft svångremspolifiken också drabbardetta område. Tillsynen riskerar därför framgent att bli ännu sämre samtidigtsom användningen av miljöfarliga ämnen tenderar atf öka. atf åka fast för miljöbrotf blir ännu mindre. Det är endjupt otillfredsställande utveckling. Mot bakgrund av vad som här anförts anhålles om att fåställa följande frågor till jordbruksministern: Anser statsrådet att de ändringar imiljöskyddslagen som föreslagits i proposition 1980/81:92 är fillräckligtlångtgående för att man skall komma till rätta med företags giftufsläpp? Kommer statsrådet att vidtaga någrasärskilda åtgärder med utgångspunkt från vad som hänt i Hököpinge? Är statsrådet beredd medverka tillatt de myndigheter som utövar tillsyn över lagarna för den inre och yttremiljön får ökade resurser? 14 §Meddelande om fråga Meddeladesaft följande fråga framställts 1980/81:304 av () till jusfitieministernom översyn av reglerna för husrannsakan; I samband med verkställandet avvissa förpassnings- och utvisningsärenden har den senaste fiden uppmärksammatsde former under vilka polisen gjort husrannsakan. Härvidlag har intrång gjortsi kloster och andra lokaler som fillhör kyrkor och samfund. För många har dettaverkat stötande. Reglerna för husrannsakan bör därför ses över så attkyrkorummet infe berövas sin traditionella roll som . Med hänvisning fill def anförda vill jag ställa följandefråga fill justifieministern: Avser jusfitieministern att inifiera en översyn avreglerna för husrannsakan i vissa lokaler som kyrkorum t. ex. genomtilläggsdirektiv fill tvångsmedelskommittén? 15 § Kammaren åtskildes .