prot · G40928 · 1980-12-31 00:00:00 — Vad ställer sig bakom genom sill beslut här om man följer utskollsmajorilelen är, när det gäller slatistiksekretessen,den lagstiftning som gäller och ingenting annat. Är del så att regeringenkommer på atl man vill föreslå en förändring av den lagstiftningen,får man bekväma sig till att lägga fram en ny proposition. Sedan får vi diskuteraden och ta ställning när den dagen kommer. 111JÖRN (vpk): Del är märkligt vad del skall vara svårt förordföranden i konstitulionsulskottet all uttala någon politisk mening i enväsentlig fråga på offentlighelsområdet som hör till utskoiiels kanskeviktigaste uppgifter atl vårda. Qm ett statsråd i en proposition som ni behandlar görvärderingen atl han, om uppgifter av ett visst slag begärs fram i störreutsträckning av domstolarna, kan tänka sig atl la det som utgångspunkt för atlskärpa sekretessen för de uppgifterna - då kan väl ändå konslitutionsulskotletsordförande ha någon mening om detta? Han har väl någon mening om huruvida ensådan slutsals som statsrådet drar är bra eller dålig? Han har väl någonuppfattning om var han står i sakfrågan? Eller skall statsrådet bara få passera opåtalad? Jag tycker alt statsrådets Petris värdering är oroande ochfelaktig. Under alla omständigheter skall man försöka all ha någon uppfattningom den. Vi skall ju ändå bevaka och vårda så all grundlagsprinciperna inleonödigtvis inskränks genom tillämpningen. Hur ser ni på del här? Ni har välnågon åsikt i frågan? Ni har väl diskuterat den eller bytt några ord om den? Så återkommer jag än en gång till den fortfarande obesvaradefrågan om 20 och 21 §§ i 9 kap. Varför skall uppgifter i jämställdhetsärendenvara underkastade olika sekretessregler och skaderekvisit beroende på om deförekommer på den ena myndigheten eller den andra? Varför har ni släppt igenomdel förslaget? Hur kommer del sig att ni godkänt del? Finns del något hemligtövervägande bakom, som vi vanliga, fåkunniga ickejurisler inte förslår oss på?Vad gäller del? Även här har väl någon mening? Sedan till frågan om sekretessproblemet och offentlighetsprincipensutveckling i största allmänhet och tendenserna där. Jag tror all man kan få enlekmannamässig men lärorik bild av det hela om man läser regeringensnya sekrelessförordning, utfärdad . Där räknas det nämligen uppen mängd intressanta ting. Alla kan se vilka väldiga massor av sakuppgifter påförvaltningarna, vilken ofantlig mängd material inom stora sektorer avsamhället som inte ens behöver diarieföras eller registreras och som alltså ärundandragen offentlighetsprincipens taktik. Om man sedan ser efter hur mycketsom är sekretessbelagt, finner man atl del i inte mindre än 93 punkteruppräknas uppgifter på de mest skilda områden - nästan alla områden som enmedborgare kommer i beröring med - där del råder omfattande sekretess. Då måste vi väl ändå ställa oss frågan: Behöver vi alldenna sekretess? Atl sekretess behövs och all vissa former av sekretess t. o.m. är angelägna - när del gäller enskilda människors personliga förhållandenoch skydd för personlig integritet - är vi från vpk:s sida de första atlerkänna. Där har vi i regel inte, eller aldrig, opponerat oss. Men del finns andra former av sekretess som bara är tillför alt myndigheterna skall slippa lämna ul handlingar eller som är till föratl ge skydd ål speciella affärsintressen, som man tycker är så vikliga att maninle skall släppa fram några andra medborgare till material där sådanauppgifter finns. Slutligen har vi den myckel oroande praxis som harutvecklat sig när del gäller dalalagrade uppgifter. Där har ju frånbörjan sagt att övergången till datasystem skall ske så, att man försöker vidgaallmänhetens insyn och kontroll. Man skall alltså använda datortekniken påsådant sätt att offentlighetsprincipen gagnas, dvs. så att medborgarnas insynoch kontroll underlättas. Men här har vi gång på gång - senast i debatten omsekretesslagen- kunnat konstatera atl så inle sker, utan atl datorerna i självaverket används på ell sådant sätt att det vidgar sekretessen och ökar svåråtkomlighelenför medborgarna, vilket egentligen strider mol grundlagen. Del märkliga är all när man då lar upp en sådan fråga isamband med behandlingen av sekretesslagstiftningen, där del ju fanns ett heltkapitel som behandlade handlings offentlighet, så visar det sig allkonstitutionsutskottet inle ens har funderat över detta, utan väntar på vad enutredning skall komma med. Men denna utveckling har ju pågått väldigt länge,och del är märkligt alt del ansvariga utskottet aldrig har kommit på del,aldrig har skaffat sig en bild av vad som händer ute på förvaltningarna. Ochdel säger inte någonting ens när statsrådet , i samband med all hanredogör för förhållandena inom vissa områden, erkänner atl man f. n. inle hardel ordnat så att allmänheten kan utöva sina författningsenliga rättigheter pådel område han berör i den här propositionen. Men då är del väl ändå dags atlreagera och se om utvecklingen inle håller på alt springa förbi oss på det härområdet. Det är konstilulionsulskoltets passivitet, brist på inifiativ ochbrist på insikt i den problematik som håller på all utvecklas som oroar ossinom vpk, för med en sådan passivitet vet man ju inle riktigt vilka tendensersom kan drabba samhället . Utskottets hemställan bifölls med295 röster mot 16 för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion 49 av m. fl. 3 ledamöter avstodfrån all rösta. 2 § Vissa kyrkliga frågor Föredrogs konstituiionsulskotlels belänkande 1980/81:5 omvissa kyrkliga frågor. 112MARGARETA (): Tillsammans med har jagväckt en motion om de svårigheter som hänger samman med begravning avinvandrare. Det är nämligen ett tilltagande problem i vårt land. På grund av invandringen har vi fått ell stort antalfrämmande trossamfund, som ofta vart och ett har sina speciella behov ochönskemål i samband med begravningar. Religionssociologiska insfitutet i har kartlagtde olika trossamfunden och deras olika behov beträffande t. ex. gravdjup, Ivagning,ceremonier och begravningsplats. Som tidigare ledamot av invandrarnämn-den ochkyrkogårdsnämnden i kom jag ofta i kontakt med de problem som hängersamman med begravning av invandrare. Del finns f. n. ingen regional myndighet som kan la ansvarför begravning av främmande Irosbekännare, och man har t. o. m. på några orterkunnat skönja ett visst motstånd från församlingarna all ombesörja sådanabegravningar. Del är ju de enskilda församlingarna som har ansvaret, men desaknar i stor utsträckning resurser att klara detta ansvar. Därför behövs delen långsikfig planering på del här området. En invandrare med främmande religion kan råka ul för atlej få gravplats till en anhörig som avlidit. Begravningen måste kanske ske påen helt annan plats i landet, långt borta från släkten. För muslimer t. ex.finns f. n. begravningsplatser endast i och . nämligen ej tillåta atl en anhörig begravs i vigd jord,och alt genomföra begravningsceremonierna i ell kyrkorum som har kristnasymboler är för dem stötande. Detta kommer all bli ell växande problem, dåantalet muslimer i vårt land har ökat kraftigt och f. n. äromkring 36 000. Hemtransporter av avlidna till andra länder vållar ocksåkommuner och kyrkliga förvaltningar stora svårigheter och orsakar dessutomstora kostnader för samhället och för den enskilde. Man borde därför övervägaom inle staten skulle kunna bidraga ekonomiskt när del gäller vissainvandrarbe-gravningar, eftersom del är staten som är ansvarig förinvandringen. Medelåldern för invandrarna är f. n. visserligen ganskalåg. Men måste samhället ha en färdig plan för hur denna förinvandrarna så vikliga fråga skall kunna lösas tillfredsställande för allaparter. Men är del ett aktuellt problem på många orter, som ärstora invandrarkommuner. Vi har nämligen ca 8 500 invandrare som är . Vår motion har varit på remiss bl. a. tillinvandrarverket, som ställer sig positivt till motionen. Man säger bl. a. isill utlåtande atl del kommer flyktingar till vårt land från allt avlägsnareländer och alt detta kräver ökad uppmärksamhet vid planeringen för framliden.Även tillstyrker motionen. Glädjande nog föreslår också konstitufionsutskottet attfrågan utreds. Det råder dock ovisshet om huruvida den nu pågående utredningenom begravningsväsendet, som tillsattes av dåvarande kommunministernBertil , hinner behandla den här frågan. Motionen är ju uppskjuten frånvårsessionen. Eftersom utredningen om begravningsväsendet tydligen snart ärklar, kan väl denna utredning inte heller få några tilläggsdirektiv. Möjligen kan frågan - eventuellt med tilläggsdirektiv -hänskjulas till den tillsalla kommittén för översyn av frågor rörandeinvandringen och invandrarnas situation. Jag förutsätter atl regeringen ser till att frågan utredsfortast möjligt, och ansvaret för detta vilar väl på invandrar- ochkommunministrarna. Eftersom vi motionärer fått vår motiontillstyrkt är jag naturligtvis nöjd med svaret och yrkar bifall tillkonstituiionsulskotlels hemställan i betänkande nr 5. 113PER ISRAELSSQN (vpk): I belänkande nr 5 förinnevarande behandlas vissa kyrkliga frågor. Bland dessa frågor finnsockså den som tas upp i vpk-motionen 1979/80:769. Frågan gäller den svenskastatskyrkans skiljande från staten. I motionen yrkas alt begär hosregeringen att ett förslag om kyrkans skiljande från staten skyndsamtframläggs. Utskottet föreslår alt avslå motionen. Den fråga som las upp i motionen är ju en mycket gammalfråga, som vid åtskilliga tillfällen och i olika sammanhang varit föremål förbehandling både i utredningar och i . Historik över kyrka-slal-frågani avstår jag från i detta anförande - jag har tänkt atl del inle skullebli så långt. hänvisardär till redogörelsen i det nu föreliggande ulskottsbelänkandel ochbetänkandena från föregående år. Beträffande vår motivering för kravet förkyrkans skiljande från staten vill jag dels hänvisa till vad vi säger imotionen, dels vill jag därutöver ge några egna synpunkter. Somjag ser del, är kopplingen kyrka-stat i en företeelse som historisktuppkom i samband med all bröt med den katolska kyrkan och bildade enevangelisk-luthersk nationell kyrka. I det sammanhanget såg den dåvarandestatsmakten en möjlighet alt till staten överföra stora delar av den egendomsom låg under den katolska kyrkan och utanför statens kontroll. Man såg ocksåen möjlighet för statsmakten all använda sig av kyrkan i nationellt politiskasyften. Statskyrkan blev ett hjälpmedel för kungen och statsmakten alt sökasamla nationen mol förmenta yttre fiender till riket, och den blev ell medelför statsmakten atl utöva en effektiv inre social kontroll över folket. Särskiltviktig blev denna funktion i ofärdstider, då rikets centrala ledning krävdestora ekonomiska uppoffringar, ja, liv och blod av rikets medborgare. Delgällde atl motivera folkel alt göra dessa uppoffringar under ledning av en oftaenväldig kung bakom vilken stod en liten men härskande och privilegierad klass.Denna motivation förankrades givetvis effektivare om folket ingavs denövertygelsen att kungen och överheten var av , och vad de än gjorde såskedde del i den allsmäktiges namn. Ennaturlig förlängning av denna statskyrkans samhälleliga funktion var att dennakyrka ensam förbehöll sig rätten att uttolka . Försök avlekmän i den riktningen, och då i synnerhet försök att bilda frikyrkligarörelser, var olagliga och underkastade lagens sanktion. Inslag i den socialakontrollfunktionen var dels uppsikten över att folk i det svenskaagrarsamhället gick till kyrkan, dels de återkommande så kalladehusförhören som var kopplade till dåtidens folkbokföring ochflyltningsan-mälan. Statskyrkanhade också sin förlängning in i den obligatoriska folkskolan iSverige. Kyrkoherden var ända in en självskriven ordförande iskolråden. Fram till del s. k. demokratiska genombrottet efter det andravärldskriget ingick ulanläxor i doktor som enviktig och av de mera tröglärda eleverna fruktad del av undervisningen i densvenska folkskolan. I denna av den sanktionerade skriftutlades i klartext alt föräldrar och herrar var av och atl ifrågasätta demeller sälta sig upp mot dem var all trotsa den allsmäktige. svenska samhället har förändrats. Agrarsamhällel har ersatts av ett samhälledär bara omkring var tjugonde yrkesverksam får sin bärgning direkt frånjordbruket. Statskyrkans sociala kontrollfunktion är bruten ochexisterar knappast längre. Allra tidigast bröts statskyrkans ensamrätt attuttolka , och rätten atl bilda frikyrkliga församlingaraccepterades av statsmakten. Statskyrkans direkta inflytande över skolan harockså avvecklats. Vad som finns kvar är en statskyrka fill vilken man intesöker medlemskap genom alt man har kommit till tro utan till vilken man föds. -1 debatten om kollektivanslutningentidigare talades det också om hur man kom med i kyrkan. Ekonomiskt slår statskyrkan i en särställning fill andratrossamfund genom all den har beskallningsräll. Den har också kvarfolkbokföringen, en verksamhet som knappast kan anses ha med religion atl göra.Kvar hos kyrkan är också begravningsväsendet, som visserligen anses ha religiösanknytning- och har del inom alla religioner - men som också kan ha en ickereligiös utformning i de fall då de som har avlidit har uttryckt en vilja härommedan de levde. Som vi säger i vår motion syftar vårt krav påkyrkans skiljande från staten till all skapa jämlika förhållanden mellan olikatrossamfund och inte till att tillfoga något samfund, inte heller , någon skada. Beträffande de praktiska arrangemangen i samband medskiljandet från staten är det regeringens uppgift all komma med förslag. Kan viinle ansluta oss till de förslagen när de föreligger, återkommer vi. Vad del handlar om är ett ställningstagande fill själva principfrågan.Ett sådant ställningstagande kan, som vi ser det, göras utan alt pågåendeutredningar avvaktas. Därför yrkar jag bifall till motionen 1979/80:769. 114BENGT KINDBOM (c): I det belänkande som vi nu behandlar harutskottet valt atl sammanföra en rad kyrkliga spörsmål och behandla dem i ettsammanhang. Vi kan konstatera att det är ärenden som sammanhänger medprincipfrågan om relationerna stat-kyrka, angelägenheter av kyrkolagskaraklärsamt spörsmål av annan karaktär. Jag kommer här all bara uppehålla mig vidkyrka-stal-frågan, och när del gäller dess nuvarande läge vill jag hänvisa fillden utförliga redovisning som har lämnats i belänkandet. kyrkomöte utreds frågor om kyrkomötetsställning, befogenheter och sammansättning, om folkbokföringen och om begravningsverksamheten.Kyrkomötets utredningsnämnd har också utarbetat ett material som är avsett atlläggas fram till nästa kyrkomöte. Del utredningsarbete som jag nämner haransetts vara nödvändigt atl utföra för atl kyrka-slat-frågan skall kunna förasvidare. Utskottet anför att detta utredningsarbete enligt vad utskottet harerfarit är inne i sill slutskede, varför inte nu bör la ställning isak - ett ställningstagande redan nu skulle dessutom slå undan grunden för densträvan som funnits i kyrka-slat-frågan ända , nämligen att nåsamlande och breda lösningar. Beträffande spörsmålen om översyn av lagen om prästval ochom val av kyrkvärd och frågor som hör samman med begravning av invandrare intarulskollel en mycket positiv ställning till vad motionärerna har anfört. Äutskoiiels vägnar inkasserar jag den tacksamhet för utskottets behandling avberörda ärenden som här framförde. Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan i dess betänkande 1980/81:5. 115HILDING (): Nr 28 Det råder enighet inom utskottet, och jagvill genom mitt Onsdaeen den inlägg markera denna enighet. En radutredningar på detta område är så gott ig somfärdiga, och åtminstone de av oss som är utredningsmän på området skulle välkänna oss överkörda, om vi nu begärde alt regeringen skulle Vissa kyrkligaskyndsamt lägga fram sina förslag för oss innan utredningarna ens har hunnit frågor publiceras. Låt mig, i anslutning till den debatt som fördes här föremiddagspausen, tillägga atl en fråga som man där efterlyste faktiskt ligger ien av dessa utredningar. Man tog upp frågan om kungens tro. Den frågan hargenom de direktiv som på sin lid utfärdade förkyrkomölesulredningen blivit föremål för behandling inom denna utredning. skall nämligen se på de övergångsbestämmelser som finns i dennuvarande regeringsformen, och dit hör frågan om kungens tro. Den reglerades i2 § regeringsform och i motsvarande bestämmelser i successionsordningen.Frågan prövas nu - jag säger detta för atl ingen skall förledas atl väcka enmotion i ärendet, i varje fall inte innan prövningen har genomförts. 116 PER (vpk): sade ungefär delsamma som slåri ulskottsbelänkandel, nämligen alt del inle finns anledning för atlla ställning i sak. Men vad som krävs i vår motion är atl - och delpläderade jag för - skall la ställning i princip till all skilja kyrkanfrån staten. Del gör man i och med all man kräver all regeringen skall läggafram ett förslag i den riktningen så fort det är möjligt alt göra del. Del ärdet vi kräver - ingenting annat. sade att utskottet är enigt och allledamöterna där är färdiga med sina ställningstaganden men all man villeavvakta utredningarna. Jag vill då ställa frågan: Råder det enighet i principom all kyrkan skall skiljas från staten? I så fall skulle del inte föreligganågot hinder för alt fatta ell sådant principbeslut . Däremot kanman överlämna de praktiska arrangemangen i samband med ett skiljande av kyrkanfrån staten fill regeringen atl framlägga förslag om. Del kan vi uppenbarligeninle falla beslut om , eftersom vi inle har några sådana förslag påbordel. Sedan log upp en trosfrihelsfråga sominte har någon större räckvidd, eftersom den bara rör en enda familj här ilandet, nämligen kungafamiljen. Det sägs faktiskt i regeringsformen att denskall omfatta en viss tro, nämligen den evangelisk-lutherska, och inle vilkentro som helst där heller, ulan såsom den framläggs i den augsburgskabekännelsen. Del pågår en utredning om att även kungen skall få sin trosfrihet.Jag har absolut ingenting emot, även om jag är republikan, att trosfrihetenutsträcks den lilla biten. Men vi vill också ha en jämlikhet mellantrossamfunden, och del får vi om vi godtar förslaget i motionen om alt kyrkan iprincip skall skiljas från staten. Nr 28 Mom. 1 Onsdagenden Utskottets hemställan bifölls med295 röster mol 19 för motion 1979/80:769 l-r% m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 1980/81:6 om ändring iersältningssladgan för ledamöter (förs. 1980/81:5) 1980/81:6 om vissa informationsfrågor, m. m. 1980/81:2om vittnesförhör med psykologer 1980/81:3om forumregler för mål om krav på obetalda vatlenavgifler 1980/81:1om verksamheten inom 1980/81:2om verksamheten inom Vad utskotten hemställt bifölls. betänkande 1980/81:3 om . 117HANS i (vpk): Herr talman! Inledningsvis lämnar vi ivår motion som handlar om bojkotlåtgärder mol en beskrivning från i vårasöver situationen i . Vi säger atl är ett kapitalismens övningsfält.På delta övningsfält testas de mest reaktionära ekonomiska teorier. Del ärteorier som har skärpt en orimlig ekonomisk ordning, som för chilenarna harbetytt arbetslöshet, hög inflation och för många ren misär. Det var dessateorier som ansåg vara värda när den gav del prisettill . Befolkningen i har alltsedan militärkuppen 1973fått lida svårt under terror, svält, tortyr, förtryck och "försvinnanden".Åtskilliga är de chilenska familjer som saknar någon anhörig som har lagils omhand av myndigheterna för alt sedan bara försvinna. Många har gjort motstånd.Många har tvingats i exil. Många har kommit till vårt land. Sedan vi skrev detta som inledning till motionen harsituationen ytterligare förvärrats. Det är faktiskt glädjande atl se alt man iutskottets belänkande håller med om delta. Utskottet håller med om atlförhållandena i i väsentligaavseenden har förvärrats . Rättstryggheten har ytterli- Nr 28 gare sattsur spel, bl. a. genom godtyckliga frihetsberövanden. om atttortyr förekommer synes vara välgrundade, skriver man i utskotts- ignovember 1980 betänkandet.Ingripandena mot den redan tidigare hårt förföljda och kringskurnafackföreningsrörelsen har fortsatt. Många hundra personer togs iförvar i samband med firandet av första maj . För att riktigt kväsa oppositionen och markera sin cyniskainställning till demokratin ordnade juntan på årsdagen av mordet på SalvadorAllende en folkomröstning om konstitutionen. Det var en omröstning med ettalternativ, som i praktiken gör till diktator . Utskottetsäger på s. 2 i betänkandet: "Diktaturen i har under det gångna åretuppenbarligen ytterligare befäst sin ställning. Förtrycket har hårdnat. Detfinns enligt utskottets mening all anledning för att vidhålla sittavståndstagande från regimen både i ord och handling." När det gäller orden ser det ganska bra ut i åretsbetänkande, om man jämför med tidigare betänkanden. I ord är man relativtduktig på att ta avstånd. Men var är handlingen, som enligt utskottet också ärnödvändig? Jo, utskottet säger att försöker styra långivning ochbidragsgivning inom de internationella organen. Det betyder att med sin0,rösträtt i IDB piper till litet grand. Från regeringshåll har man däremotinte, så vitt jag förslår, några som helst tankar på att utträda ur IDB,speciellt inte sedan SAF och nu har talat om alt det är oerhörtviktigt att vi är kvar i banken. Utskottet hävdar att en bojkottåtgärd inte har någonutsikt att vinna någon internationell efterföljd och att intekommer att besluta om bindande sanktioner mot . Därför är det ingen idéatt vi vidtar några aktioner, och därmed avstyrker utskottet vår motion. Delta är ett uttryck för den vanliga, hållningslösa politikenfrån regeringshåll, där man kryper bakom åtgärder från andra, aldrig tar ettinitiativ till en bojkott eller markering. Det finns flera sådana här frågor pådet utrikespolitiska området. Att inte tänker lyfta ett finger för att visasolidaritet med folk kan man begripa. Det är helt logiskt. Det är ingensom väntar sig någonting annat. Men, herr talman, var är socialdemokraterna?Var är socialdemokraternas stolta paroller om solidaritet med ? Var är denkonkreta handling som borde finnas här? Dessa frågor är berättigade med tankepå allt prat om solidaritet som man får höra av socialdemokraterna ute ilandet, bl. a. på och , då Chilefirar nationaldag. Var finns ni? Varför finns det inte någon markering i dettabetänkande? Varför finns det inte någon reservation eller ens ett särskiltyttrande? Det är ynkligt. Många företrädare för socialdemokratin talar varmt om sittsamband med chilenska LO, CUT. Socialdemokraterna uppträder också gärna tillsammans med CUT i olika akfioner ute i landet. CUT har bett om följande: 1' Nr 28 Öppet tillbakavisande av juntans representanter, varhelst deuppträder; den 'J*'" samarbete med diktaturens administrafiva, akademiska eller nejtill varje regerings- eller bankhjälp eller lån till diktaturen; Qllilg vägran alt ingå på några som helst förhandhngar om juntans utrikes- skuld; nej till alh tekniskt bistånd till juntan; total bojkott av alllastning av vapen och ammunition till juntan. I den sista punkten, som viverkligen kunde begära att det togs initiativ för alt följa upp, vill man fåtill stånd tidsbegränsade bojkotter, med konkreta målsättningar, av juntansutrikeshandel, både export och import t. ex av koppar. Det kunde ni åtminstoneha uttalat er för. Jag bor i ,och där finns det många chilenare. Många är partikamrater till mig, dvs.medlemmar i det chilenska och . Jagsammanträffar ofta med dem och diskuterar situationen i deras hemland, och vigenomför tillsammans olika aktioner för solidaritet. Det gör ocksåsocialdemokraterna på orten. Skall jag nu åka hem och tala om för dem attsocialdemokraterna i struntar i CUT;s begäran om hjälp, att destruntar i vår motion och att de inte tänker lyfta ett finger för atl visa sinsolidaritet med det chilenska folket? Är det detta besked jag skall lämna? Detvore roligt om jag kunde få svar från socialdemokrafin. Jag yrkarbifall till vår motion nr 358. Anf,118 ():