prot · G40958 · 1980-12-31 00:00:00 — Aft vi fill sist ändå gjorde en positivbedömning innebär ett risktagande visavi övriga livsmedelsföretag som är verksamma i Västerbotten.Av hänsyn till arbetsmarknadssituationen i kommun, av hänsyn tillföretagets anställda och av hänsyn fill att företaget är välrenommerat beslötvi dock efter olika överväganden att ge ett positivt besked. Atfsådant här tar sin fid beror på omsorgen om övriga företag när det gällerkonkurrenssituationen och om anställda i andra företag i . Detskall kanske inte läggas den politiska beslutsprocessen till last. Summanav den här rapsodiska redovisningen är att det naturligtvis är väldigt trevligtatt interpellerar - jag ser jag gärna fram emot interpellationenäven i fortsättningen. Men jag kan försäkra atf oavsettinterpellafioner så pågår arbetet med atf försöka lösa problemen iVästerbotten. Omtaxeringen av mark som uthyres såsom fritidstomter 19 (); Det värmer migatt jag kunnat glädja industriministern. Jag förstår aft statsrådet infe ärbortskämd med glädjestunder . Jagär också tacksam för beskedet att nu skall få startbesked närdet gäller SGU-bygget i . Men jag tror att statsrådet i glädjeyran glömdebort den andra mycket viktiga frågan, nämligen hur det blir medborrkärnarkivét. Det är en mycket viktig fråga för SGU-arbetet uppe i Mala.Kommer man nu samfidigt att få klartecken för aft bygga ett borrkärnarkiv, såatt man slipper fortsätta att ha borrkärnorna liggande ute för väder och vind? 5 § Svar på fråga1980/81:189 om taxeringen av mark som uthyres såsom fritidstomter 20 BudgetministernROLF WIRTEN: har frågat mig om jag är beredd ta inifiafivet ändring av vissa bestämmelser för att undvika en del orimliga effekter av1981 års allmänna fastighetstaxering. Han har därvid påtalat afttaxeringsvärdena på jordbruksfastigheter kommer att höjas väsentligt om det påfastigheten finns byggnader och mark som uthyrs för fritidsändamål. Somsvar vill jag nämna följande. Höjningen av taxeringsvärdena i dessa fall berorbl. a. på de ändrade regler för indelning i taxeringsenheter som gäller för 1981års allmänna fastighetstaxering. Arbetet med fastighetstaxering pågår f. n.Reglerna kan därför infe ändras . Problemen får lösas på annat sätt, Iproposition 1980/81:42 om ändrade regler för villabeskattningen m, m, föreslogsvissa lättnader i beskattningen med hänsyn till de höjda taxeringsvärden somväntas vid allmänna fasfighetsfaxering. Förslagen har godtagits avriksdagen. I nämnda proposition uttalade jag att de höjda taxeringsvärdenapåkallade ytterligare åtgärder, bl. a. i fråga om kapitalbeskattningen avjordbruksfastigheter. Hur dessa åtgärder skall utformas Om taxeringen av mark som uthyres såsom fritidstomter Jag räknar med att en proposifion med förslag tillsärskilda lättnader skall kunna föreläggas . 21 Tredje vice talmannen (): I min fråga till budgetministern har jaganfört ett exempel på hur orimligt de ändrade reglerna slår. Jag har pekat påett fall frän mitt eget hemlän, där en hemmansägare fått taxeringsvärdet pä eftmarkområde höjt , alltså . Sedan jag ställde frågan har jag i flera brev, bl. a. fräntaxeringsordförande och frän länsstyrelsetjänstemän, fått ytterligare exempel,som fakfiskt visar att det kan vara ännu mer orimligt än i det fall jagåberopade i min fråga. Det förekommer fall där taxeringsvärdena 8- eller9-dubblats. I ett fall har taxeringsvärdet 11-dubblats, från 200 000 fill . Detta äralltså enbart beroende pä att bestämmelserna har ändrats. I väldigt många fall kan ägarna infe kompensera sig genomhöjda hyres-eller arrendeersättningar, eftersom de ofta är kontraktsbundna i 49är. I bästa fall har man möjlighet aft gä in med indexregleringar. vill jag tacka för svaret, och jag tycker atf det andasett stort mätt av förståelse, måste jagsäga. Avslutningsvis säger han redan när propositionen lades fram uttalade att i fråga omkapitalbeskattningen av jordbruksfastigheter får man kanske vidta ytterligareåtgärder, och budgetminisfern har ju sagt atf man i departementet övervägervilka åtgärder man skall vidta. Vidare står det i slutet av svaret; "Jagräknar med att en proposition med förslag till särskilda lättnader skall kunnaföreläggas ." Det är fakfiskt, om jag är riktigt underrättad av delänssfyrelsetjänstemän som skrivit till mig, inte säkert att de här områdenataxeras som jordbruksfastighet, utan de bryts loss och taxeras som annanfasfighet. Bedömer jag det rätt är det då sä atf man måste vidta åtgärder justi fråga om dessa speciella typer av fastigheter för att komma ifrån de allrastörsta orimligheterna. Jag skulle vilja fråga : Kan vi utgå frän atfman i departementet, i samband med att man gör justeringar och korrigeringarnär det gäller kapitalbeskattningen pä jordbruksfastigheter, kommer att läggatill rätta de största orimligheterna också när det gäller den här typen avfastigheter? Det är riktigt, som påpekar i sitt tackför mitt svar på frågan, aft det infe är givet atf man löser det problem, somhan här pekat pä, genom översyn av taxeringen när det gällerjordbruksfasfig-heterna - detta på grund av att det blir fråga om en nyfastighetsbildning. Jag kan bara för dagen, herr talman, säga att vi är uppmärksammapå det här, och under det utredningsarbete som pågår kommer man naturligtvisatt se på saken. Den fasfighetsfaxering som är i gång ligger fast, ochdär kan vi alltså inte göra någonting åt de här frågorna - denfastighetstaxeringen står bakom, och den måste fullföljas - men vifår se vad som kan ske under de fortsatta övervägandena. 23 Tredje vice talmannen (); Jag förstår budgetministern när han säger under taxeringen inte kan göra ändringar- det är helt klart. Men jag villän en gång tacka för aft det finns en positiv förståelse fråndepartementschefens sida. Här är det faktiskt så - och det har jag gett exempel på -att de nya bestämmelserna, för att använda ett värmländskt uttryck, bärkäpprätt åt skogen. Och ser man att det blir alldeles galet och att man fårfullständigt felakfiga värden, då är det ju riktigt att man går in ochkorrigerar. I ett av de brev som jag har fått säger enlänssfyrelsetjänstemän: "För dem som har bundna kontrakt med . iårshyra kommer det att bli ren katastrof." I ett annat brev säger man att man hade ett taxeringsvärdepå . tidigare och får ett nytt taxeringsvärde på 495 000. Man har 23tomter och har hyrt ut för . Det blir enormautgiftsökningar, som en hemmansägare med sådan mark helt enkelt inte kan klara. Jag är tacksam för aft jag kan svara de här människornaatt man överväger det hela och att man i departementet har blicken riktad påproblemet. Om reningen av ' Stora' industriutsläpp 6§ Svar på interpellation 1980/81:60 om reningen av Stora Kopparbergsindustriutsläpp har frågat statsministern omregeringen vill medverka till aft vinsterna av vattenkraften används tillmiljöåtgärder, t. ex. i gruvor, energibesparingar och för investeringar i nymiljö och energivänlig processteknik. har hänvisat till atfgruvbrytningen i gruva i skapar stora miljöproblem ochframhållit att en beskattning av övervinster av vattenkraftsprodukfion skullekunna ge inkomster som kan användas bl. a. till miljöåtgärder ochenergibesparande åtgärder. Interpellationenhar överlämnats till mig. (B 1979:06) skall belysa frågan omde stora ekonomiska överskott som kan uppstå hos ägare av äldre kraftanläggningar,främst vattenkraftverk. Enligt filläggsdirektiv som gavs (Dir.1980:73) skall kommittén presentera tekniska modeller för hur ett ingripandemot sådana övervinster kan vara utformat. Regeringens ställningstagande ifrågan bör anstå till dess kommitténs arbete i denna del har redovisats. Isamband med den genomförda moderniseringen av det statliga budgetsystemet avskaffades specialdestinationen av automobilskattemedlen och Om reningen av industriutsläpp övrigaspecialdestinerade skatter och avgifter. Jag anser inte att det finns skäl attnu överväga att införa specialdesfination av eventuella nya skatter. 25 (vpk): Jag tackar för svaret på mina frågor,som jag konstaterar att frågan om huruvida vinsterna frånvattenkraften skall användas fill miljöåtgärder inte fått något svar eller ivarje fall är negativt besvarad. Om jag synar texten i det skrivna svaret ochläser mellan raderna kommer jag fram till att kan ta detganska lugnt . Min fråga huruvida regeringen vill medverka till aftvinsterna av vattenkraften används till miljöåtgärder, energibesparingar ochför investeringar i energisnål processteknik har föranletts av framför alltföljande två omständigheter. För det första: står för störstatungmetallutsläpp i vattendrag. Frän pumpas fre tontungmetaller ut i sjösystemet Faluån, Tisken och Runn. För det andra; skryter med att varavärldens äldsta bolag och att är världens äldsta arbetsplats somfortfarande är i gång. Under århundradena har vinster tagits frånkopparbryfningen i gruvan och använts för att bygga upp annan verksamhet inomStora Kopparberg. är ett jättebolag. skrapademan ihop i vinster, och beräknasvinsten bli 700 milj. kr., därav frän vattenkraften något över 200 milj. kr. När och befolkningen i kräver enrening av utsläppen från gruvan påstår bolaget aft malmbrytningen inte kommeratt kunna bära dessa kostnader. Bolaget påstår att gruvdriften i sä fall läggsned och att 300 anställda blir arbetslösa. Bolaget spelar alltså ut människorsbehov av arbete mot deras behov av en bättre miljö. verkställande direktör säger att Falugruva har stort kulturellt värde och att det skulle gå till spillo omgruvdriften måste läggas ned. antyder bolagsledningen aft avsikten äraft malmbrytningen i gruvan skall upphöra . Det är klart attgruvan har ett kulturhistoriskt värde, men malmtillgångarna skulle tydligenenligt bara räcka i ytterligare fem till fio år. Eller är detStora Kopparbergs avsikt - det kan man fundera över - att efter den tidenövervältra kostnaderna för rening pä skattebetalarna? Eller är det meningen aftdet infe skall bli någon rening alls av utsläppen i framfiden? Man kan inte acceptera att ett bolag, sä som StoraKopparberg gör, strikt delar upp sin verksamhet på olika driftsenheter ochhävdar att varje enhet fill alla delar måste bära sina egna kostnader. Genomaft påstå att gruvan i skall bära sina egna kostnader vill ju bolagetundandra sig ansvaret för att rena gruvvattnet. Kravet måste vara att bolagethelt tar ansvaret för verksamheten, renar gruvvattnet och fortsättergruvdriften. Det här fallet visar också hur handlingsförlamademyndigheterna och politikerna varit, när bolaget förf fram sitt hot om nedläggning och arbetslöshet.En namninsamling har genomförts i som visar ett mycket brett stöd förkraven pä att gruvvattnet skall renas och att gruvdriften skall fortsätta. Tyvärr är det ett nederlag för svensk miljövårdspolitiknär konsumtions-nämnden nu framåt tillåter en endast begränsadrening av gruvvattnet. Det betyder att en effektiv rening, som naturvårdsverketförordar, inte blir av. En sådan skulle i investeringar kosta 10 milj, kr,, ochdriftkostnaderna skulle bli något över 5 milj. kr. Det är småpotatis ijämförelse med de siffror som rör sig med. Huvudfrågan blir alltså: Skall kunnaspela ut sysselsättning och kostnader å ena sidan mot miljön å andra sidan ochhindra atf miljöinvesteringar för rening av gruvvattnet sker? Det finns, somjag ser det, polifiska medel till lösningar. Linjerna 2 och 3 ifolkomröstningen och de partier som stod bakom dessa linjer ansåg ju aftvattenkraftsvinsterna skulle dras in till samhället. Det gällde åtminstone detsom kallas övervinster. gör stora vinster på vattenkraften. Enbeskattning med per kWh skulle kunna ge 170 miljoner från bolaget. Depengarna kunde t. ex. användas för aft förbättra gruvmiljön och ta hand om detspill som kommer därifrån. Huvudskälet för bolaget till att inte göra sädanamiljöförbättringar är att en driftsenhet inte skall ge en annan något bidrag -det här gäller då förstås gruvan. Därför kan och måste samhället gä in ochreglera det. Det vore vettigt atf samhället pä sä sätt framtvingade en lösningav problemen - det anser åtminstone jag. Det är ytterst regeringen och som kan ange ensådan viljeinriktning. Som jag ser det finns det infe spår av en sådanviljeinriktning i de svar jag har fått. Därmed ställer sig regeringen isakfrågan pä bolagefs sida mot faluborna och dem som vill värna om miljön ochrena gruvdriften från dess spill. Det andra skälet till att jag har ställt de här frågornaär att Stora 'samfidigt gör storainyesteringari skogsindustrin, somknappast har energisnåla processer. Inom pappers- och massatillverkningen äroljeförbrukningen mycket stor, om man inte - som planerar iKvarnsveden - använder kol. En miljardinvestering planeras i pappersmaskinersom gör en del arbetslösa. Från energisynpunkt är de investeringarnadiskutabla. Strukturellt för hela skogsindustrin är de ännu mer diskutabla.Dessa investeringar görs bl. a. med vinster från vattenkraften. Dä kan pengarföras över till en annan enhet! Den stora frågan är om vattenkraftsvinsten skall gå tillenergibesparingar, energivänliga processer, miljöåtgärder, eller om den skallbehållas av bolaget för sådana här spekulativa investeringar. Vid bildandet avSvenskt behöll även de vattenkraftverk som tillhördestålindustrin. Man fick ganska bra betalt för de olönsamma delar somstålindustrin utgjorde och fick behålla de lönsamma. Den här saken har flera aspekter. Det är för det första enrent skatteteknisk fråga: Skall man beskatta eller inte? Men linjerna 2 och 3var Om reningen av industriutsläpp Om reningen av industriutsläpp överens omdefta i folkomröstningen. Det är för det andra fråga om vilka åtgärder man kan vidtaför miljö och sysselsättning: Vill man vidta sådana åtgärder? Det är vidarefråga om hur de vinster som finns inom bolagen skall disponeras. Det är för det tredje fråga om energibesparingar: Vill manbefrämja energibesparande processer och liknande? Jag kan då bara konstateraaft budgetministern valt atf svara på den skattetekniska frågan. Han hardäremot inte berört vad som ligger bakom, varför vattenkraften skall beskattasoch vad de skattemedlen skall användas fill. Därmed visar sig den nuvaranderegeringen i detta sammanhang ointresserad av miljöaspekterna och deenergibesparingar som kunde göras. Man kunde annars ha visat på aft man har eft intresse avatt ta itu med det här. Såvitt jag försfår är dert ointresserade inställningenutbredd i varje fall i budgetdepartementet. Men, budgetministern, visst finns det väl eft sambandmellan beskattning och användning av medlen? Av svaret att döma skulle det integöra det. I andra sammanhang säger man atf man också vill finansiera de utgifterman föreslår. Jag tycker det här vore ett utmärkt sätt att använda vattenkraftsvinsterna! Det är riktigt, som säger,att det i första omgången är fråga om att fa ställning fill om man skallbeskatta vinsterna på vattenkraften. Jag har i svaret redovisat aft ett arbetepä att ta fram modeller och göra överväganden i detta avseende pågår. Vi fårväl ändå avvakta tills vi har sett vad det leder fill. Om sambandet mellan eventuella skatteintäkter frän det härområdet, om man nu väljer atf beskatta vattenkraffsvinsterna, och användningenav de medlen har jag sagt att vi gått ifrån specialdesfinationer, dvs. att manhar öronmärkta pengar från något beskattningsobjekt till ett verksamhetsområde.Jag har för min del sagt att jag tror atf man skall undvika aft på nytt göraspecialdesfinationer. Men defta får inte tolka som han nuförsöker göra - att jag eller någon annan i budgetdepartementet ellerregeringen skulle vara ointresserad av miljöfrågan. Det finns inget logisktsamband mellan det jag redovisat och det påstående gör. Det är klart att miljöfrågorna skall värderas på sinameriter. I den mån man behöver göra miljöpolitiska insatser - vattenrening,luftrening eller åtgärder på något annat område - skall man pröva det, och detär vad som sker . Och skall också de resurser som krävs för att manskall uppnå dessa reningseffekter sättas in. Jag vill sedan bara ta upp det konkreta fallsom här resonerar utifrån, dvs. förhållandena vid StoraKopparbergs gruva i . Det är riktigt, som interpellanten sade, attden frågan har varit föremål för prövning i koncessionsnämnden under hösten.Det beslut som då togs överklagades och ligger i förprövning. Och jagkan naturligtvis inte, herr talman, gå före den prövningen, utan vi får avvaktaoch se vad den leder till. 27 (vpk): Utgångspunkten för mitt resonemang ärföljande. har en gruva. Den har drivits viddet här laget, och man har tagit hem vinster ifrån den. Det upptäcks då att detfinns stora problem som man bör åtgärda. , , anseratf man bör vidta effektiva reningsåtgärder. Det berörda bolaget säger: Det har vi inte råd med. Ochman anför en mängd ekonomiska skäl för aft inte vidta några åtgärder. innebär sedan, vad jag förstår, att man läggertyngdpunkten på den ekonomiska sidan. Därmed faller miljöfrågan. Men som jag ser det finns det en annan, kanske merpolitisk lösning. Bolaget säger att man inte tänker lägga ut några som helstpengar på den här rörelsen eftersom den inte kan bära sig själv, medan man istort sett har överskott på pengar för att kunna investera i andra delar, därman kan diskutera.om de är effektiva för framfiden. Men eftersom det finnspengar i bolaget borde det finnas en politisk möjlighet för regeringen att setill att det vidtas lämpliga miljöåtgärder. Det finns också en bred polifisk enighet om aftvattenkraffsvinsterna - de som kallas övervinster - skall tillföras samhället.Det trodde jag atf vi var ganska överens om. Budgetministern tillhörde ju linje2-sidan, och därifrån framförde man detta mycket offensivt. Man sade ute påindustriorterna; Vi skall nog ta hand om vattenkraftsvinsterna. Om intebudgetministern instämmer får han väl deklarera det. Defta var i alla fall ettav de stora slagnummer som linje 2 använde. Vad sedan gäller miljö- och energisidan visar svaret intenågot intresse för aft lösa den delen. Det är inte bara fråga om skattetekniskaåtgärder här. Skatter är till för ett visst ändamål. Om man tar ut skatt påvattenkraft måste man också enligt vad jag försfår kunna fråga sig: Vad skallvi använda de inkomna pengarna till? Dagens problem är att inte vill skjutafill några pengar. Och vad jag upptäcker är att regeringen infe heller villvara med om att vidta några åtgärder för att bolaget skall behöva göra det.Bolaget får faktiskt fritt fram för sin offensiv och sina broschyrer, där mansäger att detta är för dyrt. Och går bolaget ut och säger; Vi tänkerlägga ned den här verksamheten . Jag ställer den stora frågan: Vem har ansvaret för dethär? Detta måste väl ändå regeringen fa in i sin stora bedömning? Vem haransvaret för dessa stora utsläpp, som sker oavsett om man driver verksamheten ellerinte? Och det är som hartagit hem vinster av den här brytningen. Jag tycker inte att man kan kommaifrån att detta är en miljöfråga och också en fråga om att spara energi. Om reningen av industriutsläpp Om reglerna för försäljning av myndighets inventarier 7 §Svar på interpellation 1980/81:67 om reglerna för försäljning av myndighetsinventarier har frågat mig vilka regler somgäller för försäljning av eft ämbetsverks möbler och andra inventarier, hurkontrollen av värdering av influtna betalningar sker samt till vilket beloppvägverket har inköpt nya möbler, kylskåp m. m, fill de nya lokalerna iBorlänge. Allmänt gäller vid försäljning av ett ämbetsverks möbleroch andra inventarier en författning (kungörelse 1973:1210 omförsäljning av övertalig eller kasserad materiel och inventarier). I dennaföreskrivs bl. a. att affärsmässighet skall tillämpas vid försäljningen och atfmyndigheterna skall redovisa influtna medel som inkomster på statsbudgeten. När det gäller reglerna för försäljning i samband medomlokaliseringar av statliga myndigheter har regeringen beslutat attsådan inredning som av bl. a. kostnadsskäl infe bör medföras fillomlokaliseringsorfen skall överlämnas till av den flyttandemyndigheten. Efter särskilt beslut av regeringen kan överlåtainredningen till andra myndigheter inom som redovisat behovav nya inventarier. I annat fall skall inredningen säljas. Vid försäljningen skallaffärsmässighet tillämpas. Försäljningen sker normalt genom FFV Allmafe-rielAB. Nettointäkterna skall redovisas och inlevereras till statsbudgeten. flyttning till medfördes av den inredning somär direkt anpassad till vägverkefs verksamhet, motsvarande ett värde av ca . Av den kvarlämnade inredningen har en del tillvaratagits avbyggnadsstyrelsen för att tillföras myndigheter i som är ibehov av kompletteringar. Resten överlämnades för försäljning enligt gällanderegler. Försäljningen har efter avdrag för omkostnader inbringat , Isammanhanget bör nämnas att den inredning som sålts i allt väsentligt varanskaffad före är 1965 och alltså mer än . Kontrollen av att bestämmelserna om bl. a. affärsmässighethar tillämpats vid försäljningen åligger i detta fall samtriksrevisionsverket, som även i övriga fall har aft bevaka atf myndigheternaföljer gällande bestämmelser. Kostnaderna för den inredning som anskaffats fillvägverkefs lokaler i , som ersättning för den försålda, kan uppskattasfill ca , per arbetsplats eller sammanlagt ca 1 milj, kr. Vidupphandlingen av ny inredning har gängse normer för nyanskaffning tillämpats. 29TORE (): Låt mig först peka på ett skrivfel som fannsi interpellationen och som följt med i svaret. Det står "hur kontrollen avvärdering av influtna betalningar sker", men det skulle vara "hurkontrollen av värdering och av influtna betalningar sker". Ett"och" har alltså fallit bort i texten. Jag tackar budgetminisfern för svaret. Vi lever i en ondtid - en dyr tid. Jag såg i en rubrik som talade om 2 000kr. , vilket är den summa varmed underskottet ökar f. n. och kanskeunder nästa budgetår. Alla får vi lära oss att spara. S. k. rationaliseringarsom innebär besparingar möter vi överallt. Jag tycker att det i princip är enriktig polifik. Men min fråga nu är föranledd av upptäckter som verkligen geranledning fill undran om inte sparandet skall ske över hela fältet, och omstatens revisorer inte hinner med all nödvändig granskning. fäsfes min uppmärksamhet vid några rubriker ochartiklar av vilka somliga var rena kåserierna. Man raljerade kring det somskett och angav för mig förbluffande fakta. I av var man ändå litetallvarligare. Det står där: "Han har köpt ." Jag skall inteläsa upp hela artikeln. Den person det gäller -jag har inget emot att han är enduktig affärsman, tvärtom - berättar att det först fanns ett bud på 50 000 kr.men att han bjudit . Sedan stannade man vid , med moms . Vidare talas det här om aft det gäller minst 400 bord, mer än dubbeltså många stolar, kilometervis med mattor och gardiner, otaliga skåp ochhurtsar, eft antal ritbord, en uppsättning kylskåp, några bastanta kassaskåp,lampor, skrivun-derlägg, blyertspennor, några kvarglömda tepåsar och eft parbrandsläckare - de sistnämnda nämndes kanske mera för att roa. I andra tidningar har jag läst aft denna person räknat medatt fä ut . på dessa saker. Det som här nämnts är ändå baraen del av vad som sålts. Jag har ytterligare några spörsmål atf ställa tillbudgetministern: verkligen samma kungörelse här? Kan den vara tillämpligi detta fall? Det sägs att den gäller försäljning av övertalig eller kasseradmateriel och inventarier. Mitt svar måste bli ett nej. Vad som har avyttratsfrån här i staden är ju inte kasserat i vanlig mening och inte helleröverblivet. Verket skall ju fortsätta att arbeta. Skulle det inte gå att finnaen annan lämplig författning? Mot affärsmässigheten har jag i princip inget att invända.Men efter att ha läst en del om defta ärende och efter att ha frågat personersom ganska väl känner till vad som har skett, undrar jag om det finns någonaffärsmässighet i affärer borta vid . Enligt de regler som åberopas i svaret gäller att"sådan inredning som av bl. a. kostnadsskäl infe bör medföras skall överlämnas fill styrelsen av den flyttande myndigheten. Efter särskilt beslut av regeringen kan överlåta inredningen fill andra myndigheter inom som redovisat behov av nya inventarier."