prot · G40955 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag skall bara avsluta med att konstatera,aft man från centerhåll tycks vara helt nöjd med att man får ett uttalande omatt har samma problem. Det är i och för sig infe något nytt. Jag far yttrande omprogramperioderna som ett klart uttalande från hans sida om attlänsmyndigheterna i och samt Norrlandsfonden intebegriper vad de håller på med. De begriper infe själva att det är bra för dematt ha ettåriga perioder, utan det är utskottet och industriministern som anserdet. Det framgick ganska klart av det senaste inlägget. 106JOHAN (); Periodernas längd är en praktisk fråga somalldeles säkert kommer att lösas fill belåtenhet i verksamheten. i sade; Vi är i en sådan situafion iGävleborgs län att vi måste få anslag från alla håll. Men det kan väl inte varanågon fördel aft möjligenfå en liten chans till anslag från Norriandsfonden som i praktiken uteblir. Detär väl bättre att inrikta ansträngningarna pä att få en skrivning frånutskottets sida som är klart positiv och mera direkt anvisar vägar för aftstödja . Jaganser att utskottets förslag är en posifiv utväg, och jag tror aft OlleWestberg efter hand också kommer att ansluta sig till den tanken. Utskottetshemsfällan bifölls med 295 röster mot 25 för mofionerna 117 av iHofors m. fl. och 126 av m. fl. i motsvarande del. Utskottefshemställan bifölls med 303 röster mot 16 för motion 126 av m.fl. i motsvarande del. Utskottetshemställan, som ställdes mot mofion 126 av m. fl. i motsvarandedel, bifölls med acklamation. 5§ Vissa åtgärder på teleområdet Föredrogs trafikutskottets betänkande 1980/81:9 omvissa åtgärder på teleområdet (prop. 1980/81:66). Utskottetshemställan om att betänkandet skulle företas till avgörande efter endast enbordläggning bifölls av kammaren. 107 (): För nu skrev till regeringen och bad aftfå inrätta två dotterföretag, och . Tanken bakomdetta förslag var att öka televerkefs handlingsfrihet i en alltmer hårdnandekonkurrens. I en partimotion under allmänna motionstiden ställde visocialdemokrater oss bakom televerkefs önskan. Och vi gjorde det för att ökateleverkets möjligheter att följa med i den teknologiska utvecklingen ochkonkurrera om kunderna med i första hand de stora multinationella bolag som ärverksamma på det här området. Detsvenska är ett mycket välskött feleverk, bland de allra bästa ivärlden. Det tillhandahåller billiga och kvalificerade telekommunikationer bådetill hushåll och fill företag. Genom att öka televerkefs möjligheter att gä inpå nya områden kan dess position förstärkas ytterligare, och det ger dessutomen offensiv satsning på ökad produktion i feleverkstäderna. menarockså att ett starkt och effektivt fungerande feleverk står i överensstämmelsemed allmänna och demokratiska mål för samhällsutvecklingen. Vår mofion fick ett mycket kraftigt stöd itrafikutskottet. Utskottet ansåg det angeläget att verkets ekonomiskahandlingsfrihet och möjligheter att möta en skärpt konkurrens ökas på det sättsom skulle kunna ske exempelvis genom de föreslagna bolagsbildningarna. Ochdärför ansåg utskottet att det fanns skäl att tillmötesgå verkets och motionärernasönskemål. med detta avstyrkte trafikutskottet och avslogriksdagen de borgerliga motioner som ville begränsa televerkefsutvecklingsmöjligheter när det gäller att svara för ett väl fungerandetelenät. Det var därför som vi med utomordentlig förvåning fog delav regeringens proposition om vissa åtgärder på teleområdet. I stället för attfölja upp den seriösa behandling som trafikutskottet gav skrivelseoch den socialdemokratiska motionen väljer kommunikationsministern atttillmötesgå de enstaka borgerliga motioner som avslogs av trafikutskottet ivåras. Det som sker är att man öppnar dörrarna vida förprivata leverantörer aft tillhandahålla abonnentutrustningar vid sidan avfeleverket. I och för sig är det inget fel aft man klart avgränsar vad som äratt anse som monopolomräde och vilka delar av televerksamhefen som skall varautsatta för fri konkurrens. Men med den uppläggning som görs i propositionengår vi i mot en utveckling som vi varit lyckligt förskonadeifrån. Regeringens principiella uttalanden i propositionen ger skäl att antaatt det från regeringens sida finns en stark strävan aft avveckla stora delarav monopolet . Därmed tas ett första steg mot en engelsk modell. Englandhar stått som ett varnande exempel genom att man där i samband medregeringsskiften haft en tendens att än privatisera, än förstatliga, beroendepå vilken regering som sitter. Ett effektivare sätt att slå sönderteleverksamhefen finns inte. Det finns i propositionen klara antydningarattregeringen vill slå in på denna väg. Det får helt enkelt inte ske. Det enigautskoffsuttalande som fanns mot en sådan polifik och till förmån föratt vi skulle ge det svenska möjligheter att utvecklas och försvarasin internationella tätposition borde rimligtvis ha varit den grundvalregeringen utformat sin proposition på. Att det finns stridiga i regeringen framgår avpropositionen, för den talar på somliga rader ett väldigt entydigt moderatspråk. Då finns det inga nackdelar med konkurrens och fri bolagsbildning. Men iandra avsnitt har en centerpartistisk ruelse gripit propositionsskrivaren, ochså försöker man göra vissa begränsningar i de stolta deklarationerna för attmarkera att man har något slags decentralisfiskt ansvar. Vi vet ju hur densortens dubbelspråk brukar användas av regeringen. Är det en moderat ministersom är ute och talar, så citerar han de delar av propositionen som passar imoderata kretsar, men är det en cenferpartistisk minister, så citerar han dedelar av texten som passar i centerpartistiska kretsar, och så får var och ensitt. Utöver attdetta skapar en allmän förvirring både i feleverkets och i Vissa åtgärder på teleområdet 10 protokoll 1980/81:54-55 Vissa åtgärder på teleområdet allmänhetenssätt att uppfatta vad som verkligen är policy, så öppnar detnaturligtvis möjhgheter för en utveckling mot att organisatoriskt bryta sönderteleverket och att ge de stora internationella företagen fri tillgång fillvikfiga delar av den svenska televerksamhefen. Man skall vara oerhört naiv omman tror att det infe kommer att mycket allvarligt försämra våratelekommunikationer på litet . Vad regeringen nu gör är att öppna möjligheter för enprivatisering av vikfiga och snävt lönsamma delar av telenätet. Televerketssträvan aft upprätthålla en effektiv telestandard i hela landet fill rimligapriser kan komma att allvarligt hotas. Var inte förvånade, äradekammarledamöter, om vi få se telekostnaderna öka högstväsenfiigt i det här landet, för det är den troliga följden av den inriktningsom de borgerliga nu är på väg att ge televerksamhefen. Från vårt håll menar vi att det är nödvändigt att de nyatjänster som kan utvecklas inom område, t. ex. teletex och telefax,ligger kvar inom och att övriga områden som kommer att utvecklasunder , antagligen med betydande snabbhet, också helt skallkontrolleras av . Därmed kommer det tekniska kunnande och denlandsomfattande serviceorganisation som har och som är dess stora tillgångatt komma alla kunder fill del på lika villkor. Vi vill infe ha ett A- och ettB-nät på teleområdet. Och det är stor risk att vi får det med den häruppläggningen. Det finns ingenting att vinna på den drastiska förändringav landefs telenäfspolitik som det skulle innebära att överföra de nyafeletjänsterna till särskilda bolag. Och därför yrkar vi avslag på regeringensförslag att konkurrensutsatta verksamhet i princip skall bedrivas ibolagsform. Det är ett okynnesutfalande som borde ha fått stanna där det hörhemma, nämligen på kongresser. Att centerpartietoch nu ställer upp på detta moderata krav är upprörande och ärytterligare ett exempel på den svaga ställning som mittenpartierna har gentemotmoderaterna i regeringen. , en av folkparfiets ledamöter itrafikutskottet, är också medlem av styrelse. Han stod bakom denskrivelse som lämnade in till regeringen. Han deltog också iutskottets starka skrivning till stöd för förslag. Samme kommer säkert om här ikammaren att tala om för oss hur bra han tycker aft det nya regeringsförslagetär och hur väl det stämmer överens med förslaget från styrelse.Sådan är nämligen . Han är beredd att slå knut på sig själv föraft bevisa aft två oförenliga ståndpunkter går ihop. och folkparfiet har körts över av denmoderate kommunikationsministern. Det kan naturligtvis inte här i kammaren eller i något annat sammanhang. Men det må räcka med atterinra om att generaldirektör inför utskottet har bekräftat aft hanför sin del anser att det ursprungliga förslag som lade fram och somtidigare hela trafikutskottet har stött är det bättre förslaget - det skullehan helst vilja ha genomfört.Varför stöder inte det förslaget ? Det tror jag att bådekammaren och de svenska teleabonnenferna väldigt gärna skulle vilja veta. Tillsist, herr talman, bara en liten randanmärkning kring frågan om det särskildafinansbolag, , som föreslog skulle inrättas. Detförslaget har regeringen avvisat och i stället gett en dragningsrätthos upp till 800 milj. kr. Det kan synas vara litet somskiljer de båda förslagen åt, men vi har för vår del velat stå fast vidteleverkets ursprungliga förslag om att bilda ett särskilt finansbolag. Vimenar att det stöd som det förslaget har fått dels av de fackligaorganisafionerna, dels av en rad andra remissinstanser, gör att det är välförankrat ute bland de berörda. Invändningarna från riksgäldskonforet ochriksbanken borde i det stycket inte ha fått väga så tungt. Regeringensförslag innebär en tyngre och osäkrare finansieringsframtid för televerket.Visserligen har man fått säkrade genom den dragningsrätt somnu beviljas, men den långtidsplanering som det särskilda finansbolaget skulleskapa möjligheter för blir nu inte verklighet. Och med tanke pä den intensivautvecklingsverksamhet som behövs på det här området, och med tanke på denmycket fria ställning som konkurrenter har påfinansieringsmarknaden, är det synd att begränsa verksamheten så som sker. Detär svårt aft värja sig för intrycket att regeringen också på det här sättetvill beskära utvecklingsmöjligheter och ge de privata företagen påtelemarknaden en friare och mer förmånlig ställning. Regeringen anför fill sittförsvar att lånen i riksgälden uppbärs med något lägre ränta och att detta isjälva verket är en favör för . Men moraliskt är ju detta faktisktnärmast ett handikapp för på marknaden, eftersom konkurrenternakommer att rida högt pä att på det här viset ges en gynnadställning. Vi yrkar därför avslag på regeringens förslag om den rörligakrediten i och föreslår i stället att får bildaett helägf dotterföretag, . Denenda del av det ursprungliga televerksförslaget som regeringen låtit passeraenligt den ursprurtgliga modellen i förslaget gäller bildandet av TeleinvestAB. Vi biträder det förslaget. Men längre sträcker sig inte enigheten, förregeringen föreslär därutöver att hela industriverksamheten skall bedrivas ibolagsform senast från . Därmed äventyras i betydandeutsträckning fördelarna med ursprungliga förslag. Men fill dendelen av propositionen återkommer från . Jag nöjer mig medatt konstatera att det förslaget pä ett helt orimligt sätt har skapat oro, föratt inte säga förtvivlan, bland de anställda i teleindustrierna, något som kanbli ett hot mot utvecklingen av hela feleindusfrin i vårt land. Jag yrkar bifall fill de socialdemokrafiska reservationerna. Vissa åtgärder på teleområdet 108 (vpk): Bakgrunden till föreliggande regeringsförslagpå teleområdet känner vi alla till. ville göra vissaorganisationsändringar och jag skulle vilja säga att det tog en ända medförskräckelse. Det blev ett fillfälle för den borgerliga regeringen attpraktisera den konkurrensideologi som man omfattar även pä televerksamhetensområde. Vi har , på initiativ av vårt parfi, hafttillfälle att i avslöja och diskutera den internationellaelkartellen. Den elektriska industrin är infe en industri vilken som helst. Härhandlar det just om elektronik. Datateknik, ord-och textbehandlingtränger in på alla områden. Man kan fala om en elektronisk revolution avtraditionell teknik. Hela grundförutsättningen för kommunikation förändras ochnya förutsättningar skapas för organisation, produkfion och distribution. En av företagsgiganterna inom elektroniken är . IBMkullkastar alla gamla idéer om industriverksamhet. Man kontrollerade 1976 60 %av dataindustrin på världsmarknaden. Tolv andra datorföretag delar på resten avvärldsmarknaden. Någon har räknat ut att om en konkurrent skall försöka fa bara1 % av IMB;s marknadsandel innebär detta för konkurrenten en nödvändig tillväxtpå . Man får vara hur frälst som helst när det gäller den friakonkurrensen. Man måste ändå förstå att detta är en omöjlighet på såväl kortsom lång sikt. Det är infe en tillfällighet att nu vill skaffasig ett finansinstitut, Telefinans. I dataindustrin är allt nytt, uthyrningersätter försäljning. av omsättning utgörs av uthyrning. Det betyderatt om skulle upphöra med all produktion - stänga sina fabriker -så skulle företaget ändå håva in stora intäkter i framtiden.Informationsbehandling har fillsammans med flygindustrin länge varit denamerikanska industrins främsta drivkrafter. Utan tvivel är elektronik och datateknik strategisktavgörande områden i morgondagens samhälle. I en borgerlig motion vid förraårets om monopolställning talades bl. a. om att text- ochbildkommunikation kommer aft få nyckelroller i vårt framtida samhälle. Det hörtill saken att motionären i en sorts aningslös liberalism ser ett hot i detfaktum att feleverket har hand om linjesystemet och vissa till verksamhetenknutna industrier. Man oroar sig för statens monopol men andas inte en stavelseom den risk det kan innebära att överlåta bestämmandet över en så viktigsamhällsverksamhet fill ufiändska företag med multinationella intressen.Privata monopol har man ingenting emot! De stora multiföretagen har en betydande strategiskkapacitet för att erövra nya marknader. De har en oerhörd ekonomisk styrka ochkan i ett begynnelseskede bjuda ett lågt pris, som slår ut konkurrenterna -allt i syfte att få fotfäste för att sedan fortsättningsvis starkt etablera sigpå den nya marknaden. Och höjer man naturligtvis priserna. egen verksfadsrörelse är bra, men den är förliten för att klara ett envig med dessa jättar. Hur kan f. ö. , somlevererar av sina produkter till , hota dessa storföretag med deåterstående 5 procentenav sin tillverkning? I verkligheten handlar inte denna frågaenbart om några tvivelaktiga organisatoriska åtgärder inom det svenskateleverket. Det rör sig om större frågor . Vi ser i själva verketkonturerna av en begynnande kraftmätning om de avgörande industrisektorerna. Frågangäller; Skall kapitalinfresset behärska denna strategiskt viktigautvecklingssekfor eller skall den infogas som social funkfion i en produktionsom styrs av samhälleliga intressen? De fackliga organisationerna ser regeringsförslaget somett hot mot sysselsättningen, då risken för utslagning av telefabrikafionen ären realitet. Statsanställdas förbunds felesekfions ordförande uttrycker sakenså här i tidningen nr 44: "Sannolikt tvingas att lägga ned sinproduktion och övergå till aft bli ett rent renoveringsförefag åtteleverket." Men förbundsordförandens ord förklingar givetvis ohörda iregeringens öron. Där är man som bekant mera benägen aft lyssna på entoniga körsång om privatisering av den offentligasektorn. I propositionen och betänkandet oroar man sig för aft skallsubventioneras genom sin roll som huvudleverantör till verket. Om så skullevara fallet, är denna subvention mer berättigad än de rikliga subvenfioner somhela raden av privata företag erhåller. har nämligen en viktigsamhällsfunktion på kommunikationsområdet. Ett sådant samhälleligt företag kan omöjligen tillämpa deprinciper som gäller för ett vinstinrikfat affärsliv. Tag t. ex. prissättningenpå tjänster! Enhetlighet i taxor oavsett var i landet abonnenten bor utesluterhelt enkelt prissättning enligt s. k. marknadsekonomiska grunder. En sådanordning vore f. ö. orimlig. I proposifionen och betänkandet är frågan omteleverkefs vikfiga samhällsfunktioner otillräckligt belyst. Det gällersociala, näringspolitiska och regionalpolitiska men också i hög grad försvars-och beredskapspolitiska uppgifter. Jag vill gärna kommentera de sistnämndafunktionerna. uppgift i försvarssammanhang berörs, efter vadjag har kunnat finna, inte med ett ord i betänkandet. Men just försvaret är högteknologiskt med stort beroende av data och telekommunikationer liksomav kunnande på dessa områden. Hur går det med våra möjligheter att hållakommunikationerna intakta vid ofred, om vårt land genom den s. k. friakonkurrensen gör sig beroende av utländska leveranser, utländsk utrustning,utländska reservdelar? Och dessutom en följdfråga: Vilka kan konsekvenserna bliför landets försvarsstyrka om främmande länder på etti sätt blir integrerademed vår teknik i detta avseende? Jag vill ställa en fråga till utskottets talesman: Det harallfid befraktats som en styrka för ett lands försvar aft disponera egnaresurser och att göra sig oberoende av främmande makt på viktigaförsörjningsområden och på försvarspolitiskt viktiga områden. Gäller inte dettai hög grad telekommunikationerna? Vissa åtgärder på teleområdet Enligtvårt partis mening måste det vara en styrka att vårt land har en egensamhällsägd teleindusfri som svarar för en trygg tilldelning av utrustning ochdelar fill vårt televerk. Det är också därför som vi har sagt att allutrustning som ansluts till telenätet i princip skall levereras och underhållasav verket. Krångligare behöver det inte vara. Vad jag nu försökt anföra är de huvudskäl som vi i vänsterpartietkommunisterna har då vi motsätter oss de av regeringen och utskottet föreslagnabolagsbildningarna för larm- och verkstadssidan. När det gäller larmdivisionen- som sysselsätter 500 personer - har ingen monopolställning.Snarare bröt ett monopol . Då hade nämligenSecuritas för egen del lagt beslag på i det närmaste hela marknaden ochbestämde i stort sett självt prissättningen. Men talades det påborgerligt håll inte så mycket om konkurrensförhållandena i branschen - då varnämligen monopolet i privatkapitalets händer. Bildandetav Teleinvest överensstämmer i stora drag såväl med feleverkets som med facketsförslag till lösning. Det gäller närmast en form för förvaltning av olikaverksamheter. En viss försämring i jämförelse med ursprungligaförslag har dock skett, och fackets krav på att egen personal skalllånas ut och arbeta i bolagen är berättigat. Vadslutligen gäller frågan om finansieringen av abonnentutrustningar har vpk i sinmotion godtagit formen rörlig kredit i riksgäldskonforet. Vi omfattar nämligenprincipen att affärsverkens investeringsverksamhet inte skall bestämmas avverken, utan av statsmakterna. Beträffande rörelsekre-difer är det lämpligastatt affärsverken via kan erhålla önskade belopp. Det innebärvanligtvis också räntefördelar. Därvid kan erinras om vadkommunikationsministern uttalar i samband med SJ;s leasingverksamhet i en frågasom är närbesläktad med den här. Han framhåller att leasing i regel medförhögre kostnader. Sammanfattningsvis bedömer vänsterparfiet kommunisterna de föreslagnaåtgärderna på teleområdet som ägnade att försvaga televerkefs roll somsamhällsinriktat företag och i stället öppna möjlighet för multijättar attetablera sig på bekostnad av svensk verkstadsindustri. När vi har den åsiktenär vi i gott sällskap, eftersom av personalen delar vår uppfattning attdenna åtgärd kommer att skada den svenska data- och feleindusfrin. Den kommeratt skapa oro inom verket, och därmed uppnäs ingen ökad effektivitet. Meddet anförda önskar jag, herr talman, yrka bifall till motion 1980/81:169. 109 (): Jag ber att få presentera mig; jag är alltså den somtillhör styrelse och trafikutskott och som enligt denkarikatyr som gjort av mig skulle ha lyckats slå endubbelknut på mig själv. Somalla ser finns här ingen dubbelknut. Jagkommer, för att spara kammarens fid, att korta ner det anförande som jag hadetänkt hålla. Medan jag lyssnade till gjorde jag denreflexionen att om han hade haft samma ambition som jag och skurit ner sittanförande fill det som var sakligt grundat, skulle han ha klarat av det på en , eller möjligen tre. ÄvenSven skall jag be att få bemöta så här inledningsvis. När manlyssnar på får man en känsla av att han närmast har någotmulfijättebolagskomplex, framför allt ett IBM-komplex. Jag vill redan frånbörjan säga att faktiskt inte är så svagt på den svenska marknadensom och andra hävdar. Jagvill göra en kort kommentar till anförande också. Det ärskrämmande att höra åberopa vad trafikutskottet uttalade iden här frågan - ett uttalande som antog. Jag vill påstå attpropositionen och det förslag som läggs fram för inte med ettenda ord, inte på en enda punkt, går emot detta utskoffsuttalande. Jagskall begränsa mig till att beröra de reservationer som har avlämnats av desocialdemokratiska ledamöterna i trafikutskottet. Den första reservationenberör inriktningen av verksamhet, som omfattar i huvudsakavgränsningen mellan den allmänna servicedelen så att säga - i huvudsaktelefoni - och verkets konkurrensutsatta verksamhet. I reservationen för desocialdemokratiska ledamöterna ett mycket motsägelsefullt resonemang. Deuttrycker fill att börja med sin fillfredsställelse över beslut omavgränsning av vilka produkter som skall omfattas av monopolet. Liksommajoriteten tar de avstånd från varje beslut om privatisering av de s. k.grundtjänsterna, såsom telefon och telex samt även teletex och telefax.Reservanterna slår liksom utskottsmajoriteten fast som självklart att för dessakrävs ett vidare ansvarstagande än vad som följer av traditionellaföretagsekonomiska överväganden. Vi är alltså fullt eniga om den av televerketbeslutade policyn för monopolavgränsningen. Genom det klara uttalande somutskottet har gjort har också yrkandet i centermofionen fillgodosetts fillfullo. Menså plötsligt lämnar man i reservationen innehållet i propositionen ochhemfaller åt den fruktan som reservanterna anser att många har, nämligen attregeringen strävar mot en engelsk modell, där televerksamhefen utom självatelenätet fördelas på privata företag. Reservanterna glömmer plötsligt vad de sagtstrax liksom att utskottet dessutom uttalat sig emot en sådannollambition, som vi uttrycker det. Detta om något är att sprida oro genom enosaklig, felaktig och falsk tolkning. Och har mage att härmuntligen framföra vad man skrivit i reservationen. Proposifionen gär inte pånågon punkt emot vad trafikutskottet sade . I något sammanhang taladeBertil om någon som var naiv. Jag upplever det här resonemanget somnaivism, när man lämnar det sakliga innehållet i propositionen ochutskoftsbetänkandet och talar om någonting helt annat. Då kan man måla uppvilka skräckbilder som helst. Vissa åtgärder på teleområdet I samma reservation tar man upp denya tjänsterna teletex och telefax, och man föreslär att skall uttalaatt dessa också i fortsättningen skall utgöra en integrerad del av televerketsverksamhet. Men vad är det för nytt som reservanterna kommer med? Det är juredan fastslaget såväl i propositionen som i utskottsbetänkandet. Jag frågar:Hur behöver detta slås fast för att socialdemokraterna skall varanöjda? Dettainnebär att jag yrkar avslag på reservation 1. I fråga om larmdivisionen råder också till en börjanenighet i utskottet om att denna bör överföras i bolagsform. Vi är också enigaom aft personalen i det nya larmbolaget skall få samma möjligheter som dennuvarande larmdivisionens att installera och underhålla berörd utrustning påteleverkets stationer. Denna fråga har infe behandlats i propositionen, ochdärför föreslår utskottet att som sin mening ger regeringen dettatill känna. Däremot har de socialdemokrafiska ledamöterna ansett attöverföringen till bolagsform går för snabbt om den senaste fidpunkten skallsåsom i regeringsförslaget sättas fill . Det bör ske , anser reservanterna.