prot · G40926 · 1980-12-31 00:00:00 — Som jag fidigare har nämnt omfattar vägverketsredovisningar inte sommarmånaderna. Detta kan i och för sig förklaras, men larman in dem i bilden blir del andra siffror. Jag vidhåller att de siffrorna kanbli höga, men jag tycker alt man måste sätta in dem i ell totalt sammanhang.Detta skall också enligt kommunikationsministern ske senare, men jag hävdar attdel nu har blivit en onödig diskussion. Jag är ganska övertygad om att denslutliga redovisningen ändå kommer atl ge vid handen atl den här inskränkningenär oförsvarbar. Anf, 18 (): Det finns öar som inte har någon annankommunikation inom kommunen än med färjor och där del över huvud taget skullevara oacceptabelt alt slänga av nättrafiken mellan och . Desom arbetar på udda tider behöver komma över, de som är bofasta på öar inomkommunen måste kunna delta i viss verksamhet och föreningsverksamhetoch ungdomarna skall kunna vara ute tillsammans med sina kamrater utan attbehöva övernatta borta från hemmet. Vi har tagit upp de frågorna i en motion, där vi anser atteventuella förändringar skall prövas mol andra besparingar inom område. 5 § Svar på fråga 1980/81:77 om traflken på järnvägssträckan Anf,19 Kommunikationsministern : i har frågat mig om jag är beredd vidtaåtgärder så all järnvägstrafiken kan upprätthållas till dessriksdagen definitivt får ta ställning till denna järnvägslinje. Detär riktigt som säger, att SJ tidigare tänkte vidta en delåtgärder på banan . har saken omprövats av SJ, och de planeradearbetena har skjutits upp. Pengarna används i stället på bandelen Malmö-Ystadsom tillhör riksnälsdelen av det ersätlningsberättigade nätet. SJ:somprövning i den här frågan beror på alt som bl. a. har tilluppgift att bereda frågor om ersältningstrafik på trafiksvaga bandelar harbörjat undersöka trafiken mellan och . SJ vill därför avvaktavad Iransportrådel kommer fram fill innan man satsar ytterligare pengar ibanan. Jagvill understryka atl det inte finns något nedläggningsbeslut rörande bandelenEslöv-Tomelilla och atl frågan hanteras enligt en av fastlagdordning. Enligt beslut skall nedläggningsprövningen avbandelen fullföljas. SJ:s beslut att t. v. avvakta medytterligare åtgärder är därför enligt min mening helt motiverat. Tågtrafikenkommer efter vad jag erfarit atl fortsätta som hitfills i avvaktan på denregionala trafikhuvudmannens inställning och transportrådets utredningar. Anf, 20 HANS iRöstånga (fp): I SJ;s verksamhetsberättelse konstateras att man registrerat en alltbredare medvetenhet om den energisnåla järnvägens betydelse för landet och attframtidstron inom SJ är stark. Denna framtidstro borde då också kunna omfattajärnvägen i och då framför allt de mindre sträckorna av typenEslöv-Tomelilla. Här har det inom SJ inte avspeglat sig någon framtidstro, somgett anledning till förhoppningar hos de berörda kommunerna och hos denallmänhet som järnvägen skall betjäna. Enframtidstro skulle ha inneburit en förbättring av anslutningsförbindelserna,ett ordentligt underhåll av bandelar, så att tågen kunde köra fortare än med och ta sig fram även om det råkar snöa litet grand. Underhållsarbetetpå sträckan har försummats alltför länge - och detta fastän SJårligen fått tillskott för olönsamma bandelar, alltså även för denna bandel. Nuhar vi snart kommit till en punkt då linjen är så försummad och nedsliten kan förmoda att den av säkerhetsskäl snart inte är användbar. Trafiken pådenna bandel kan då snart komma att upphöra på grund av försummat underhåll.När regering och riksdag skall ta sin del av beslutet, finns det i så fallingen järnväg kvar som går alt använda. Jag tackarkommunikationsministern för svaret. Av detta framgår att 3Riksdagens protokoll 1980/81:25-28 trafiken skulle kunnafortsätta efter , om en upprustning sker. någon åtgärd gårdet tydligen inle, såvitt jag kan begripa, atl fortsätta efter detta datum. Deltycks vara slul med trafiken därefter. Så tolkar jag åtminstone en del avkommunikationsministerns svar. Åandra sidan har statsrådet erfarit att trafiken skall fortsätta som hittills.Jag anhåller på denna punkt om ett kompletterande svar. Betyder orden "somhittills" atl trafiken skall fortsätta till tidtabellsbytet eller betyder del all man kan fortsätta ytterligare ett år.Det är just detta som de berörda kommunerna är ute efter, dvs. alt få fortsättafram , så att de olika länshuvudmännen kan hinna görasina ställningstaganden. Innan män i nedläggningssyfte vidtar någoi, åtgärd med en sådan härjärnväg skall transportrådet diskutera med,.som det heter, den lokalatrafikhuvudmannen, dvs. med företrädare för kommunalmännen i den aktuella delenav . Om man då kommer fram fill alt trafiken på en bandel bör ersättasmed busstrafik därför att man därigenom spar mycket pengar - och dessutom fårbetydligt fler och bättre förbindelser med buss för de boende - blir dettaockså genomfört. Qm man inte kommer fram till ett sådant ställningstagande,återkommer ärendet sannolikt fill . Beträffande tågtrafiken på den aktuella sträckanvill jag säga, alt tågen kommer att gå . Fr.o.m. den 1 juli1981 behövs av allt att döma friska pengar för att tågen skall kunna fortsättaatt trafikera bandelen, och det behovet får vi ta ställning till i vår. Framtill dess skall dock transportrådet föra diskussioner med de lokalaföreträdarna i den berörda delen av landet. Anf, 22 HANS iRöstånga (fp): Man har för att lägga ned den berörda bandelen lyckats kombinera allahittills kända medel för ett sådant syfte. Man har sett till attanslulningsförbindelserna inte fungerar, man har försummat underhållet ochdärefter har man infört hastighetsbegränsning . Kronan på verketär en sänkning av axeltrycket, så att snöröjningsmaskinerna inte skall kunnakomma fram. Banan kan alltså inte användas . Det är självfalletytterst få människor som kan förlita sig på en så osäker järnväg. Dethar under anslagits medel för underhåll av olönsamma bandelar, och en delav dessa pengar borde ha gått till upprustningen av den bandel vi nu talar om.Man tycker i den del av landet där jag bor att det i detta sammanhang bedrivsett cyniskt spel ovanför huvudet på de människor som är berörda. Kommunernahar nu den förhoppningen alt lågtrafiken, om en del reparationsarbeten fårgöras, skulle kunna. fortsätta , då länshuvudmännen kan taställning i frågan. Detta är vad som är viktigt, och jag hade hoppats attkommunikafionsministerns besked om att han har erfarit att tågtrafikenskall fortsätta t. v. skulle gälla fram till denna fidpunkt. Jagtycker vidare att det är litet grand oanständigt att vi, trots att man . under15 års tid överslagsmässigt har fått anslag på 50-60 milj. kr., inle har lagtmånga kronor på underhåll av den nu aktuella järnvägslinjen. Jag har frågat migom det kan vara rimligt atl man, trots att man får pengar för sådant underhåll,i ett längre perspektiv försummar banor som verkligen behöver defta. Anf,23 Kommunikationsministern : Herr talman! Jag vet inte huruvidaherr i känner till att vi beräknar att få skjuta till400 milj. kr. till SJ i driftkostnader och atl vi ger 800 miljoner i ersättningtill SJ för bedrivandet av trafik på det ersätlningsberättigade nätet. Det ärju inle så alt SJ har vältrat sig i kontanter men ändå inte har lagt ned medelför berört ändamål, utan det har förekommit en brist på medel, vilket jag klarthar redogjort för. Jagvill också säga att jag i en intervju om SJ har använt ungefär samma tongångarsom . Jag har också fått ett öppet brev i där de somlägger upp tidtabellen har bett mig anföra exempel på att de utformatanslutningar och tidtabeller så, att tåg inte har kunnat användas. Jag skalldärför högtidligen härmed be atl få material för att användadet som mitt svar till SJ:s anställda på påståendena om att tidtabellernautformas så att tågen inte kan anhtas. Anf,24 HANS i (fp): Jag fick ett exempel från en järnvägsanställd , när jagreste på den aktuella bandelen. Det visade sig att tåget från tillEslöv anlände efter det atl tåget till har gått. Det äralltså inte fråga om en uppgift som jag har hämtat ur en tidtabell, men jaglitar helt på vad järnvägsmannen sade i detta fall. Jagär vidare mycket väl medveten om att det betalas ut mycket pengar tillolönsamma bandelar. Men jag är också medveten om att sådana medel inte har satsats på den sträcka vi nu diskuterar. Jag tycker att det ärett närmast skrämmande förhållande. Det är inte konstigt att man då till slutbara får kvar ett enda tåg, som inga människor vill använda och som därförsnart kommer att läggas ned. I stället borde man, med tanke på energibristen ivårt land, göra en offensiv satsning i detta sammanhang. Anf, 25Kommunikationsministern : Herr talman! Jag måste trots allt tolkaherr uttalande så att SJ inte borde ha satsat några pengar i Malmöoch . Anf, 26 HANS iRöstånga (fp): Vår nuvarande kommunikationsminister har ett märkligt sätt att ageraöver huvud taget. Jag har tidigare suttit och lyssnat på debatten, och plötsligt ramlat ned på exakt samma nivå igen. Det finns väl ingen Omåtgärder för att förebygga järnvägsolyckor anledning till det. Vitalar om en försummad, försliten bana, och vi frågar; Vad kan vi tillsammansgöra åt den? Eftersomkommunikationsministern erfarit att den kan fortsätta som frågar jag:Kan vi säga till människorna i de bygderna, i de kommuner som berörs, att dekan vara lugna ? Det är ett mycket viktigt datum. Sedan kan deolika länen möjligtvis klara upp situationen. 6§ Svar på fråga 1980/81:90 om åtgärder för att förebygga järnvägsolyckor Anf,27 Kommunikationsministern : har frågat mig om vilka åtgärder regeringen ämnar vidtaför att förebygga järnvägsolyckor i framliden och trygga säkerheten för SJ:s passagerare. Förstvill jag djupt beklaga de tragiska järnvägsolyckorna som har skett i en tätföljd. Jag har här i kammaren redogjort för min syn påsäkerhetsfrågorna vid . Det är således nödvändigt attförbättra säkerheten ytterligare vid SJ så långt det är möjligt. Enligtde ramar som dragit upp för SJ är det SJ som självständigt beslutarom olika säkerhetsåtgärder. Detta hindrar självfallet inte regeringen från attaktivt följa utvecklingen och vid behov ingripa. Efter mina kontakter medSJ-ledningen är jag helt övertygad om att SJ vidtar alla nödvändiga åtgärderför att höja säkerheten. SJ forcerar exempelvis utbyggnaden av det automatiskalågstoppet, det s. k. ATC-syslemel. Man bygger också ut driftradionätet. GenomATC får lokförarna hjälp med att följa signaler och haslighetsbestämmelserlängs banan, och genom irafikradion skapas en förbindelse mellan lokföraren ochIrafikledningen. ATC kommer alt vara infört på hela affärsbanenätel under 1984mol tidigare planerat 1985/86. SJ ser nu också över lokförarnas oregelbundnaarbetstider och sambandet med säkerheten. nytt säkerhetshandtag kommer SJvidare att på försök införa i loken. Jag är övertygad om att säkerheten itågtrafiken kommer att öka som en följd av de häråtgärderna. Ävenandra åtgärder som kan höja säkerheten är jag positiv till att man prövar. Tillsist vill jag erinra om atl i höstens besparingsproposition anges somplaneringsram för SJ:s långsiktiga investeringsverksamhet en reell ökning avSJ:s totala investeringar . Desäkerhetsinvesteringar som behövs ryms väl inom denna ram, vilket särskiltframhölls i propositionen. Jag återkommer till behovet avsäkerhetsinvesle-ringar i kommande budgetproposition. Anf, 28 (): Jag tackarstatsrådet för svaret på min fråga. Det ämne jag tagit upp i min frågatill kommunikationsministern, dvs. olyckorna vid , haråterkommit gång på gång här i kammaren, vilket ocksåkommunikationsministern erinrade om. Jag tror att vi är överens om atl liden nuär inne för all åstadkomma konkreta insatser för att förebygga ytterligarejärnvägsolyckor. Naturligtvis begär jag inle all kommunikationsministern självskall handla. Del är en uppgift för SJ -ledning såväl som personal - menkommunikationsministern har ett stort ansvar för att erforderliga ekonomiskaoch personella resurser ställs till förfogande. Denmycket allvarliga olycka som inträffade i reser många frågor. Vilkenbetydelse har bemanningen på loken? Är den tekniskautrustningen tillfredsställande? Hurudan är beskaffenhetenhos den rullande materielen? Vilkenroll har tidigare olyckor spelat i fråga om vidtagna åtgärder i förebyggandesyfte? Avvilken anledning tillämpas inle samma ordning vid utredning av tågolyckor somvid utredning av flyghaverier, dvs. med anlitande av haverikommissioner? Kan vi Hla på säkerhetenhos SJ? Dessa och många andrafrågor reses . Förundvikande av missförstånd vill jag starkt framhålla atl jag inle är ute föratt vare sig misstänkliggöra eller misskreditera SJ. Jag är rätt säker på altbåde ledning och personal gör sitt yttersta för att motsvara både uppdragsgivaresoch kunders förväntningar. Trots detta måste vi tyvärr konstatera atl olyckorinträffar. Jag är övertygad om att allmänheten rtu kräver åtgärder frånregeringens sida. Idet svar som jag har fåll redovisar statsrådet flera åtgärder som ärpå gång. Det är jag tacksam för. Kommunikationsministern erinrar om att SJbygger ut det automatiska tågstoppet i forcerad takt, all man bygger ut ett s.k. driftradionäl, att man ser över lokförarnas oregelbundna arbetstider och attett nytt säkerhetshandtag, det s. k. dödmansgreppel, nu kommer att införas påloken. Självfallet är del bra all denna redovisning lämnas, men jag vill förmin del särskilt peka på det förhållandet atl lokföraren arbetar ensam påloket, och jag undrar om statsrådet har någon synpunkt på den delen avproblemet. Omåtgärder för att förebygga järnvägsolyckor 29 KommunikationsministernULF ADELSOHN: Herr talman! I den delen har jag ingen anledning att göra någonannan bedöming än den som SJ:s ledning och ledninggör, att det inte finns några internationella bevis för eller något annat somvisar atl en dubbelbemanning skulle öka säkerheten. ATC, det automatiskatågstoppet, ger en betydligt bättre säkerhet än vad någonsin två eller trelokförare kan ge. ATC-systemet fungerar ju på det sättet atl tåget automatisktstannar, om den mänskliga faktorn skulle klicka. Det här kan vi diskutera, ochman kan ha olika åsikter om detta, men det finns inte några faktiskabevis för atl en ökad bemanning skulle innebära större säkerhet. Del är enuppfattning som SJ:s ledning och delar. Skulle detfinnas påtagliga bevis för något annat är det alldeles uppenbart att båda dessa Nr 26 parter skulle vara intresserade av att ändra förhållandena. Men fårvi, som den 8' t automatiskt tågslopp. Del är i vilket fall som helst alltid 18november 1980 'bättre. Anf, 30 (): Jag är också klar över att frågan om dubbelbemanning på loken hardiskuterats och fortfarande diskuteras. I fråga om den nu aktuella olyckanhyser jag den meningen att del hade varit en styrka om två personer i ställetför en hade haft ansvaret på det tåget, eftersom det enligt de pressuppgiftersom vi har kunnat ta del av var så att lokföraren om inle sov så dock inte varhelt vaken när det gällde all framföra loket. Del är alldeles givet - del utgårjag ifrån att vi inle behöver diskutera - att en sådan situation inte kanaccepteras. Ett alltför stort ansvar åvilar den som för fram ett lok för atthan ens skall få riskera atl försättas i en sådan situation. Statsrådetsäger i sitt svar att han är beredd att pröva även andra åtgärder som kan höjasäkerheten vid SJ. Jag menar atl bemanningsfrågan hör till dessa andra åtgärdersom eventuellt borde prövas i varje fall på nattågen, som väl kräver alldelesspeciella insatser från den som har att föra loket. 7§ Svar på fråga 1980/81:69 om närradions framtid Anf, 31 Utbildningsministern talman! har frågat mig när förslag frånnärradio-kommiltén om närradions framtid förväntas föreligga och vilka åtgärderjag ämnar vidtaga därest den ursprungliga tidsplanen för kommitténs arbete ickeskulle hållas. avser enligt vad jag inhämtat attframlägga ett betänkande . Jag utgår från att detta kommeralt ge underlag för en proposition till om närradions framtid våren1982. Anf, 32 (): Jag tackarstatsrådet för svaret. Detär ingen överdrift atl påstå att närradions försöksverksamhet vinner mer ochmer terräng. Folkrörelser av olika slag, som exempelvis frikyrkofolket, har inärradion funnit en fantastisk möjlighet atl komma ut med sitt budskap.Reaktionen bland de hundratals ideella föreningar som använder sig av närradionhar varit entydigt positiv. Anledningentill min fråga är den senaste tidens pressuppgifter att närradion skulle varadödsdömd. Försöksverksamheten skulle stanna vid just försök och upphöra helt omnågot år, hävdas det. Tillvägagångssättetför att punktera närradion skulle enligt pressen vara att närradiokommitténsarbete skulle förhalas, så att inte skulle kunna permanenta närradiongenom ell beslut års val. Man drömmer som bekant på vissa håll om ettregimskifte 1982. till närradion negativtinställda ledamöter skulle omintetgöra närradions verksamhet. Altsocialdemokraterna bestämt är emot närradion vet vi. Man är på det hållet oftarädd för konkurrens, och alt släppa in oUka åsikter i ett monopolmedium somradion ser socialdemokraterna som en fara. Det är inget nytt - det är välkänt. Menskulle man tro pressuppgifter skulle vara på glid över tillsocialdemokraternas ståndpunkt i denna fråga. Är detta riktigt, är det oroande.Det var förra trepartiregeringen med statsminister i spetsen som skrevdirektiven till närradiokommittén med ett tidsschema som skulle göra ett beslutmöjligt . tror jag inle att när del kommer fill kritan villgöra sig ovän med Folkrörelsesverige genom att krypa upp i knät påsocialdemokraterna och stoppa närradion. Attsvaret skulle ge ett besked om ett vaktslående om närradion var väntat.Närradion är något av en hjärtesak för statsrådet och folkpartipolilikernWikström, och han har gjort ett förtjänstfullt arbete när det gäller närradionstillkomst. Men tillåt mig ändå, herr talman, strama upp frågan något, eftersomstatsrådet i svaret säger att han utgår från alt närradiokommitténs betänkandekommer att ge underlag för en proposition. Kan man, herr statsråd, lita på attnärradiokommittén framlägger ett förslag till lagtext, så att remissinstansernafår material att reagera på? Ett diskussionsbetänkande, som socialdemokraternaförespråkar, gör att remissinstanserna inte vet vad de skall tycka till om.Kommer det alltså ett komplett förslag från närradiokommittén? Anf, 33Utbildningsministern : Herr talman! Del är utredningensuppgift att med ledning av de direktiv som regeringen har givit avge ellbetänkande, och det är jag säker på att man kommer att göra. Sedan är det mittoch regeringens ansvar atl framlägga en proposition. Som jag har sagt i svaretär min avsikt att den skall framläggas för . Anf.34 (): Tack för det klara beskedet! Jag tror all delta lugnar alla deföreningar och församlingar som varit oroliga för att mista sin radio. Jaghoppas att de politiker som finns här i huset och som motarbetar närradiontänker om. Jag hoppas framför allt att våra vänner inom som ärtveksamma slår följe med statsrådet och mig. Det är nog lugnast ochbäst så. Omremissbehandling av förslag rörande studiehjälpens framtida utformning 8 § Svar på fråga1980/81:86 om remissbehandling av förslag rörande studiehjälpens framtidautformning Anf,35 Utbildningsministern : har frågat mig varför studiestödsutredningensbetänkande om studiehjälpen ännu inte har remitterats och när så skall ske. Inomutbildningsdepartementet, liksom inom övriga departement, pågår f. n. ellomfattande beredningsarbete inför de besparingar som regeringen bedömer somnödvändiga inom den närmaste treårsperioden. Idetta sammanhang måste naturligtvis också alla reformförslag mycket nogaprövas. förslag innehåller mycket betydandekostnadsökningar på studiehjälpens område. Jag har bedömt del som fögameningsfullt att låta en rad remissinstanser yttra sig över dessa mycketkostnadskrävande förslag innan frågan om länkbara finansieringsmöjligheter ärtillräckligt beredd. Denna beredning pågår f. n. inom . Anf, 36 (); Jag tackarutbildningsministern för svaret på min fråga. Ettenigt socialförsäkringsutskotl begärde en allsidig ochförutsättningslös utredning av det studiesociala systemet i syfte att försökaförenkla det och anpassa det till tiden. Iseptember 1975 tillsatte dåvarande utbildningsministern enutredning med uppgift att se över det studiesociala systemet. Efterett ambitiöst arbete i utredningen avlämnade den i enlighet med direktiven ettprincipbetänkande . Detta betänkande utlämnades förremissyttrande, och remisstiden utgick . Plötsligt var det inte längre någon brådska med allförbättra de ekonomiska förhållandena för de studerande. För det fortsattaarbetet behövde utredningen tilläggsdirektiv, men väntan på dessa blev lång,trots påstötningar. fick utredningen vänta påtilläggsdirektiven. Idessa direktiv påpekas - med viss skärpa - att utredningen i sill fortsattaarbete skulle prioritera stödet till de yngre eleverna i gymnasial utbildning. det närmaste enig remissopinion hade tillstyrkt en sådan prioritering, ochsocialförsäkringsutskottet har som utredningen arbetat tillsiyrkl motioner som begärt skyndsam förbättring av studiestödet för dessastuderande. Utredningenkunde sedan fortsätta sitt arbete och avlämnade ett betänkandesom myckel väl torde tillfredsställa de i direktiven ställda förväntningarna. Plötsligttog återigen brådskan slut. Betänkandet borde naturligtvis utan tidsförlustlämnas ut för remissförfarande. I stället verkar det som om det har fått äran att ta plats istatsministerns famösa långbänk. Jag försäkrar: Utredningens ledamöter kännerinte tillfredsställelse med atl betänkandet beretts denna ära, och säkerligeninle heller de sämre ställda gymnasiestuderandena och deras föräldrar. Nusäger, utbildningsministern i svaret att det är budgelekonomiska orsaker tillförseningen. Betyder det alt regeringen väntar sig en snabb förbättring avstatens ekonomi eller kan vi vänta oss alt betänkandet blir liggande i någonlåda tills det blir helt nattståndet? har ändå gettregeringen till känna alt den vid budgetarbetet rörande /81skulle prioritera stödet till de yngre eleverna i gymnasieskolan. Viväntar oss antingen ett förslag i budgeten eller, naturligtvis, att utredningenskickas ut på remiss. Omremissbehandling av förslag rörande studiehjälpens framtida utformning Anf, 37Utbildningsministern : Som jag har sagt i svaret finns del bara ett skäl till att vi inleskickat ut utredningen på remiss. Det är den översyn av samtliga utredningarsom pågått under ledning av budgetdepartementet och där syftet är att ställautredningsförslagen i ljuset av den sparplan som regeringen arbetar med fördetta år och för . Jaghar tyckt att det är föga meningsfullt att skicka ut på remiss ett förslag somär utomordentligt kostnadskrävande. Det kan ge ett intryck av att vi är bereddaatt satsa så mycket pengar som krävs för att genomföra reformer av det slaget. Deltaär en metod som regeringen vall i ett läge då vi vet alt utrymmet för nyareformer är mycket knappt. Anf,38 (): Är det föga meningsfullt att skicka ut utredningarnas förslag påremiss, så är det naturligtvis också föga meningsfullt att fortsättautredningsarbetet när det gäller atl införa reformer i . Folkpartiet- och för all del även de andra borgerliga partierna - har visat ett hett intressetidigare för de studiesociala frågorna. Brådskan med att reformera detstudiesociala systemet var stor, och kritik mol studiehjälps-systemet ochstudiemedelssystemet framfördes mycket ofta i slutet av 1960-lalel och i börjanav 1970-talel i interpellationer, motioner och frågor. Nuhar man på borgerligt håll nästan obegränsad makt här i , men då harintresset slocknat. Vihar en ganska utsliten tes som ofta kom.mil till uttryckhär: Vi måste ha råd att salsa på ungdomarna och deras utbildning- det är påderas arbete och kunnande vi skall leva, när vi blir gamla. Jag tror atl det ären viktig tes, och vi skall hålla fast vid den i fortsättningen.