prot · G409135 · 1980-12-31 00:00:00 — har manemellerfid i det här fallet stannat för denna gränsdragning, och utskottet harinfe funnit att skäl föreligger för en förändring av den. 9GUNNAR () replik; Som jag sade i mitt anförande är vi från vårthåll inte beredda att riva upp de gränserna, men i svåra situationer -1, ex. idet krisläge s(jm vi nu upplever i - kan det bli aktuellt, FilipJohansson, atf gå in med selektiva åtgärder. Det är det som vi tar fasta på,och det är det som har tagit fasta på i sin interpellation, somskall behandlas här i kammaren . Skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. Vi kan komma i sådana situationer aft vi måste omprövatidigare ställningstaganden. Det kan vi behöva göra just på grund av att ettlän får ett svårt sysselsättningsläge. Sysselsättningsläget och den omfattandeinventering av eftersläpande skogsvård som har gjorts i vårt län talar markantför att def finns mycket som går att göra. Vi kan alltså skapa sysselsättning,och därför är def väl infe underligt aff vi fört fram kravet på den häråtgärden som en av många som behövs i . Det borde många kunna ställaupp på, tycker jag, i vetskap om hur svårt vi har det med jobb i . 10 () replik: Det finns förvisso många områden i vårt land somdrabbats av arbetslöshet och där det skulle finnas behov av sådana härselektiva åtgärder. Men def kan rimligen inte vara så aft vi här i riksdagenskall sitta och besluta för vart och ett av dessa områden. De besluten fårfattas på ett annat sätt. 11 () replik; Jo, ,det är inte första gången vi gör det. Vi har tidigare gjort ett sådant undantagför . När vi den gången beslöt att där göra insatser som jag här inteskall gå in på fann vi att det var just som närmast efter Norrbottenhade den procentuellt sett största arbetslösheten. Vi sade vid def tillfälletaft om det uppstår problem i ett annat län vilka i någon mån kan jämföras meddem som förelåg i skulle kunna ta ett sådant här beslut.Det är infe så som en del framhåller att då uttalade atf det var enengångsföreteelse, något som bara gjordes för . Det kan uppståsituationer då även andra län kan komma i åtnjutande av särskilda insatser.Eftersom , för att tala idroltsspråk, ligger på andra plats i liganär def motiverat atf vi överväger aft göra en sådan insats även för . Anf.12 (): De grundläggande principerna för den långsiktiga skogspolitikenlades ju fast i den framsynta skogsvårdslag som antog 1979 och somersatte den tidigare skogsvårdslagen . Propositionen byggde närmast påtvå ting: skogsproduktion och naturvård. Man gick in för en rimlig årligavverkning om och ställde sig inte bakom denhårdexploafering av skogen som både skogsindustrin och träfacken varintresserade av men som skulle ha krävt betydande kvävegödsling, kemiskbekämpning och utdikning av våtmarker. När def gäller målsättningen för det framtida skogsbrukettycker jag att man kan se på vad som skrevs i den nya skogsvårdslagen. Vi ifolkparfiet har bl. a. tagit upp detta i vårt förslag till nytt partiprogram,där vi anför: "Skogsnäringen är av stor betydelse för vårt landsekonomi och sysselsättning. Skogen måste skötas så atf den ger en hög ochvärdefull avkastning också på lång sikt. måste större hänsyn fas fillnaturvården och andra allmänna intressen. Uttaget av virke bör motsvara Skogsindustrins behov av regelbunden virkesförsörjningmåste tillgodoses. Långsiktigt måste dock industrins virkesbehov anpassas tillskogens produktionsförmåga." Ett annatcitat ur samma programförslag lyder som följer: "Skogsmarken är ofta splittrad på ett stort antalägare, varav många bor på annat håll eller är dödsbon. Deffa försvårar etteffekfivt skogsbruk. Sammanslagning och överföring till aktiva brukare börstimuleras liksom samverkan över ägogränserna. medbåde jord- och skogsbruk bör eftersträvas. Skogsmark från staten och bolagenbör kunna användas för att kunna bygga upp sådana företag." Deffa visar med önskvärd tydlighet vilken inriktning denskogspolitik bör ha som vårt land skall föra, såsom vi ser det i folkparfiet. I den nu föreliggande proposifionen fas upp ett antaldelfrågor, bl. a. den nya organisationen av skogsvårdsstyrelserna. Densamordning som där föreslås finns i stort sett redan. Den har inte utformatsformellt - även om det rent praktiskt i stort sett redan är som det föreslåsbli, nämligen atf skogsvårdsstyrelserna blir regionala statliga organ medskogsstyrelsen som högsta myndighet. Därom är bara att säga att def är fråga om atf formelltfastlägga ett sysfem, såsom det i stort sett nu fungerar efter en längreutvecklingsprocess. En annan sak är plantskoleverksamheten, som varjeskogsvårdsstyrelse i hög grad har bedrivit men som kommer all bli mercentraliserad. Den centrala ledningen av denna verksamhet får givetvis inteinnebära aft man plockar bort de många små plantskolor som funnits i de olikalänen, utan man måste även i fortsättningen kunna jobba regionalt på det härområdet. Skogsvårdsavgifterna föreslås fördubblade från 0,3 fill0,, och def är helt rimligt att ta ut en sådan avgift för att kunna fåresurser till skogsvårdande uppgifter. Ett problem därvidlag är naturligtvistaxeringsvärdena, som har kommit in i det här sammanhanget. Den fördubbling avavgiften som var avsedd och som diskussionen från början rörde sig om ger ettannorlunda utfall än man tänkt sig. Det bevisades i debatten i går, i ettrefererat exempel, atf det rör sig om en ökning med 2 - vilket skullevara ett resultat dels av höjningen av skogsvårdsavgiften, dels av de nyataxeringsvärdena. Utgångsläget har ju varit en fördubbling av skogsvårdsavgifternaoch inte en tvåtusenprocentig höjning. Det finns därför naturiigf-vis anledningatt se upp med den fortsatta utvecklingen på just def här området. Höjningen avskogsvårdsavgiften skall ju leda till en bättre skogsvård totalt sett och intetill ett långsikfigf sabotage av skogsvården genom att avgifterna blir alltförhöga. När det gäller klenvirkesstödet förs en debatt om industrivedoch energived, och den debatten är något konstruerad. Det är nämligen alldelessjälvklart atf stödet skall utgå till def klenvirke som man kan plocka uf urskogen, oavsett om det gäller virke till industrin eller fill energi. Först ochfrämst gäller det atf försörja industrin, men ä andra sidan är det ocksåangeläget aff ta till vara den del som det kan vara mer lönsamt och mereffekfivt att använda till energived. Därför skall man akta sig för att vå rdssty rel-sernas organisation, m. m. vå rdssty rel-sernas organisation, m. m. konstrueraett motsatsförhållande på den punkten. I reservationerna krävs utredningar. Det är ju ingetovanligt aff man från socialdemokratiskt håll gärna vill utreda och planera -det ligger näsfan i socialdemokraternas natur. Mera konstigt är aff man frånmoderat håll börjar komma in på samma linje och talar om eff nytt skogsvårdsprogramoch en ny planering. Vi har redan detta i skogsvårdslagstiftningen ,som knappast har börjat fungera . Vi har också virkesförsörjningsutredningen,som har sysslat med en uppföljning av skogsvårdsproblematiken och som beräknaskomma med sitt betänkande . De socialdemokratiska överbuden - drygt 34 milj. kr. iförhållande till propositionens förslag - ligger i linje med vad oppositionenbrukar företa sig. Regeringens förlängning av det tillfälligabesprufningsstoppet i skogen , i avvaktan på denproposition som skall läggas fram efter de utredningar som har gjorts, hälsarjag med tillfredsställelse. Def fanns ingen anledning aff sätta i gång mednågon besprutning, innan man har fått ta ställning till hela problemkomplexet. Med detta yrkar jag bifall till utskottetshemsfällan på alla punkter. Mom. 8 och 9 (skögsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifterm. I enförberedande votering biträddes reservation 1 av m. fl. med139 röster mot 14 för motion 2046 av m. fl. ledamöteravstod från alt rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemsfällan med 154 röster mot 151 för reservafion1 av m, fl. Mom. 15-19 (bidrag till skogsvård m. Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 151 förreservation 2 av m. fl. Mom. 20-24 (nya medel i skogspolidken m. Utskottets hemsfällan bifölls med 154 röster mot 151 förreservafion 3 av m. fl. Mom. 25, 27 och 28 (stöd till byggande av skogsvägar)Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 151 för reservafion 4 avSvante m. fl. Mom.31 (särskilda skogsvårdsinsatser i ) Utskottets hemställan bifölls med154 röster mot 151 för reservation 5 av m. fl. Mom 32(skogsvårdsprogram m.m.) Utskottets hemsfällan bifölls med 232 röster mot 72 förreservation 6 av i m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 34(utredning om skogsareal) Utskottets hemsfällan bifölls med 154 röster mot 151 förreservation 7 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1980/81:45 om vissa frågor rörande glasindustrin (prop. 1980/81:89). 13BIRGITTA (): Kammarens ledamöter har att ta ställningtill hur framtiden inom glasindusfrin skall te sig. Regeringen har lagt fram enproposition om vissa frågor rörande glasindusfrin, och vi socialdemokrater hari en pardmotion gett uttryck för hur branschens problem skulle lösas på ettbättre sätt än den borgerliga regeringen och näringsutskotfets borgerligaledamöter har gett uttryck för. besökte näringsutskottef"glasriket", och vi fick på ort och ställe ta del av de problem somfinns inom branschen. Vid utskottets betänkande har fogats tre reservationer,vilka jag nu yrkar bifall fill. I anslutning till de socialdemokratiska reservationernavill jag här i kammaren ställa ett särskilt yrkande; att avslårmotion 1980/ 81:1946 yrkande 1 och därvid i anslutning fill vad som anförts imotion 1980/81:1945 som sin mening ger regeringen till känna att de avriksdagen fastlagda målen för samhällets insatser för den manuellaglasindustrin fortfarande skall gälla. lade fast ett klart angivet mål förplaneringen av samhällets insatser för den glasindustrin. Målet skullevara att bevara branschens långsiktiga konkurrenskraft och konstnärligakvalitet, så att sysselsättningsnivån kunde bibehållas. som gått sedan fattade detbeslutet har regeringen - trots kraftiga och upprepade protester frånsocialdemokratiskt håll - passivt godtagit en fortsatt nedgång i branschen. Bl.a. har glasbruk lagts ned. Det står fullkomligt klartatf den proposifion som har lagts fram innebär en fortsatt ytterligaresysselsättningsminskning i den glasindustrin. Den borgerliga majoriteten i näringsutskottet har iväsentliga stycken avvisat de socialdemokrafiska förslagen till förstärktainsatser för branschen. Def är förslag som syftar till att möjliggöra aff de avriksdagen fastlagda målen beträffande den glasindustrin skall kunnauppnås. Om i det beslut som skall fatfas följerden linje som förordas av näringsutskotfets borgerliga ledamöter, kommersysselsättnings- nedgångeni den glasindustrin oundvikligen att fortsätta. Jag menar att det ärorimligt att stilladgande skall acceptera att det för bara litet fattade beslutet lämnas utan avseende. I den socialdemokratiska motionen 1980/81:1945 om vissafrågor rörande glasindusfrin hemställs att som sin mening gerregeringen till känna aft den av 1979 fastlagda målsättningen församhällets insatser för den glasindustrin fortfarande skall gälla. Vi har i reservafion 1 tagit upp de lokalasysselsättningsproblemen på de orter som drabbats av tillbakagång inombranschen. Det är vikfigt att samhället har beredskap för atf snabbt kunnavidta särskilda åtgärder av sysselsäftningspolitisk natur. räknar med en fortsattsysselsättningsnedgång och menar att def krävs åtgärder för att skapaalternativ sysselsättning på glasindusfriorternas lokala arbetsmarknader. Vihar därför i motion 1945 föreslagit att utvecklingsfonderna i de tre berördalänen, dvs. , och , skall få 10 milj. kr. ochatt de pengarna skall utnyttjas . Från socialdemokratisk sida menar vi att de föreslagnaåtgärderna för alternativ sysselsättning på glasbruksorterna är välmotiverade.Neddragningar av antalet sysselsatta pågår eller har genomförts vidflera bruk. För atf de akuta problemen skall kunna lösas på ett ur socialsynpunkt godtagbart sätt måste åtgärder snabbt sättas in. Den glasindustrin är av sådan betydelse förregionen aft fortsatta nedläggningar av bruk skulle hårt drabba regionen, påsikt utarma stora delar av glesbygden och leda fill att flera orter dör ut,varvid en kulturtradition går förlorad. I reservation 2 har vi socialdemokrater tagit uppimportskyddet. Vi har i likhet med industriverket uppfattningen att införandetav högre skyddsnivåer gentemot s. k. lågprisimport motverkar en utslagning avsvensk produktionskapacitet inom hushålls- och prydnadsglasområdet. uttrycker också en oro för att importen ökar. Visocialdemokrater anser det angeläget att regeringen ser över möjligheterna atfförstärka importskyddet för den inhemska produktionen av hushålls- och prydnadsglas. Reservafion 3 gäller utredningsarbetet påemballageglasområdet. Att som den borgerliga majoriteten i näringsufskoftet nöjasig med att en analys skall göras av bl. a. de sysselsättnings- ochregionalpolitiska konsekvenserna av alternativa utvecklingar beträffandesubstituten till glas på förpackningsområdet anser vi inte vara tillräckligt. Vi motionärer, och de fackliga organisationerna, menar atten bredare utredning måste göras, där de regionala konsekvenserna avomstruktureringar i branschen skall belysas. I samband med behandlingen av glasindusfrin är def infebara planer, lån för alternativa sysselsättningsprojekt, importskydd ochutredning på emballageglasområdet vi har att ta ställning till. Vi hardessutom att indirekt ta ställning till om vi i skall ha ett"glasrike" - en näringsgren med människorsom har ett unikt yrke, som har en kunskap som många av oss Nr 135 saknar.Kulturutskottet sade i betänkande 1978/79:24 bl. a.: "Kulturulskot- Fredaeen den tet anser att det inom den glasindustrin ryms värden somutgör o : inoi väsentligadelar av kulturarvet. Den konstnärliga och konsthanfverksmässi- gatradition som finns inom denna industri bör infe bara fä leva kvar utan Glasindustrin också få möjligheter att utvecklas." Det är inte bara inom den glasindustrin som regeringenpassivt har godtagit atf sysselsättningen undan för undan försvagas. Detsammagäller för planglasindusfrin. 1974 slöts mellan den dåvarande socialdemokratiskaregeringen och Saint-Gobain ett avtal som innehöll en sysselsättningsgarantiför Emmabo-dafabriken. Det avtalet har inte följts upp av de borgerligaregeringarna. Sysselsättningen vid Glasverk har tillåtits gå nedavsevärt. Deffa är också ett exempel på hur den borgerliga motviljan motåtgärder som är direkt riktade fill enskilda företag leder till förlamning ochgör att de anställda kommer i kläm. Både kommunen och de fackliga organisationerna har krävtinsatser för att ta fram nya jobb i . Företaget har inte varit berettatt skjuta till erforderliga medel till det utvecklingsbolag som skapats iEmmaboda. Och regeringen har inte utnyttjat sina möjligheter att sälla press påföretagel. Med det anförda yrkar jag bifall fillreservationerna samt def under överläggningen framställda yrkandet. 14 (vpk): 1 näringsutskottets betänkande 1980/81:45redogörs för de beslutade åtgärderna för att räddaglasindustrin - åtgärder som dock infe förbättrade glasindusfrins situation,varken ekonomiskt eller när det gällde bevarandet av sysselsättningen. Undersamma fid minskade nämligen antalet glasbruksenheter med en tredjedel, ellerfrån 38 till 24, genom omstruktureringar och nedläggning. 1979 var på det klara med atf denna utvecklinginte kunde få fortsätta, eftersom hela glasindustrin då skulle gå under.Riksdagen var enig om att en samlad plan för samhällets insatser påglasindustriområdef var nödvändig och borde upprättas. I fråga om den manuellaglasindustrin anförde utskottet bl. a., atf målet borde vara att förbättradenna industris långsiktiga konkurrenskraft och konstnärliga kvalitet så aftden dåvarande sysselsättningsnivån kunde bibehållas. fick regeringens uppdrag att utarbetaden beslutade planen. Deffa beslut har inte fullföljts, och i det föreliggandebetänkandet konstateras helt kort att någon samlad plan inte har utarbetats. Deförslag som industriverket arbetat fram ger ingen som helst garanti för den avriksdagen fastlagda målsättningen. Tvärtom innebär det alternativ industriverket förespråkaroch som regeringen i huvudsak har följt en ytterligare reducering av de anställda med ca 300 personer. Det s. k. utvecklingsalternativet beskrivs av industriverket 157 som enmarknadsanpassad utveckling med branschstöd. Produktiviteten skall öka genominförandet av mer maskinell utrustning och tillverkning - en utveckling somenligt de anställda och deras organisationer är dömd aff misslyckas. Alt börjafillverka maskinglas och konkurrera med länder som har stortkunnande och stor erfarenhet - med andra ord gå in och slåss pålågprismarknaden - ser de inte som ett godtagbart alternativ. Det betyderenligt de anställda bara en koncentration av ägarkoncerner med ytterligarenedläggning av de små glasbruksenheterna. Den överkapacitet i tillverkningen som def talas om ipropositionen gäller enbart det maskinfillverkade glaset, detta trots att detär till den tillverkningen merparten av exportstödet har gått. I denlagerhållning som finns saknas produkter med den hantverksmässiga kvalitet somär konkurrenskraftig och som måste bevaras och utvecklas, vilket också ingicki beslut . I regeringens proposition 1980/81:89, undertecknad avindustriminister . Åsling, kan man läsa: "Jag vill erinra om att angavsom ett av målen vad gäller den glasindusfrin att bevara dennaindustris konstnärliga kvalitet. Som framhålls i industriverkets utredning harde svenska formgivarnas framgång en avgörande betydelse för den svenskaglasindusfrins konkurrenskraft. måste formgivningen anpassas till denkonsthantverksindustriella produktionsform som den svenska glasindusfrinrepresenterar. Åtgärder behövs enligt utredningen för att sfimulerarekryteringen av unga konstnärer till glasindusfrin och för att över huvudtaget främja den konstnärliga utvecklingen och formgivningen inom området. BlandmöjHga åtgärder nämns århga pristävhngar och stipendier. För aft hävda sin konkurrenskraft måste enligt min meningde svenska glasbruken utveckla produkter med en egen profil som skiljer demfrån andra tillverkares produkter." Detta låter väldigt fint och tryggt, men verkligheten ärju den att den inriktning som industriverkefs förslag har och som regeringen istort biträtt innebär att glasindusfrins hantverksmässiga och konstnärligakvalitativa del utarmas. praktiska handläggning av problem inomglasbruken har vi ju ett alldeles färskt exempel på i försäljningen av detkonkursdrabbade Pukeberg, där statens industriverk medvetet drev bruket fill enny konkurs. Och det måste betecknas som kvalificerat tungomålstalande aftsamtidigt som man accepterar industriverkets linje, som innebär atf ytterligare285 personer mister sina jobb inom glasindustrin, ger man också sken av aftdetta är en utveckling av branschen. Det är minskningen av antalet bruksenheter och antaletsysselsatta som är def sfora och allvarliga problemet och som måstestoppas. Den obevekliga gränsen är nådd. Den svenska manuellaglasfillverkningen står och faller med bevarandet av det som finns kvar avbruksenheter och sysselsatta. Om detta finns en samstämmig uppfattning, somborde styra de beslut vi nu skall fatta. kunde man läsa i densocialdemokratiska fidningen ; "Socialdemokraterna laddar uppför en alternativ räddningsplan för glaset." Men vad blev det av detta?Jo, def blev en riksdagsmotion, men i näringsutskottet "glömde" desocialdemokratiska ledamöterna aft reservera sig för motionen. För att i någon mån rädda ansiktet presenterade de sedanett yrkande här i kammaren, som innebär att än en gång skall uttalaatt de 1979 fastlagda målen för glasindustrin fortfarande skall gälla. I dettayrkande föreslår de också atf yrkande 1 i vår motion 1946 skall avslås. Vad är detta för politik? Yrkande 1 i vår motion innebäratf infe bara skall återupprepa uttalandet utan också attriksdagen skall kräva av regeringen aft detta ddigare riksdagsbeslut efterlevs.Propositionen står i motsättning till riksdagsuttalandet om oförändradsysselsättningsnivå inom den glasindustrin. Därför kan riksdagenrimligen inte göra annat än avslå propositionen och begära ett nytt förslag somöverensstämmer med de riktlinjer som har framlagt. Vi villalltså aft i praktisk handling skall slå vakt om vad den udalat. Socialdemokraterna godtar nu propositionen, trots vad mansagt och trots vad man gått ut med lokalt i"Glasriket". De godtar nu propositionen, som innebär att regeringeninte har beaktat uttalande, och kräver att skall upprepadetta uttalande. Den socialdemokrafiska ståndpunkten är alltså att riksdagenskall acceptera atf dess uttalande frångås och aft den sedan skallupprepa uttalandet. Det är verkligen att göra ett uttalande för dess egen skull- ett uttalande ut i luften, ord utan förpliktelse. Skall det vara någon meningmed aff upprepa uttalandet måste det nu följas av praktisk handling. Vi yrkardärför bifall till yrkandena i vår mofion. De svenska glasbruken är ensamma om att ha bevarathantverkstraditionen. De amerikanska glasbruken förlorade sinhantverkstradition när de började massproducera. har de insett atf dethantverk som då gick förlorat trots allt har framtiden för sig. vill de köpadllbaka vad de förlorat. Svenska glasblåsare som avskedas i vårt land lockas avUSA. Ett par radannonser i lokaltidningar i glasbruksbygden ledde tillkontakter med ett femtiotal anställda, som var beredda att lämna sina osäkrajobb här och pröva i . På glasskolan i märker man samma tendenser ävenfrån andra håll i världen. går det tre utländska sökande till skolan påen svensk. Och det hör fill ovanligheten att de som skaffat sig utbildning därgår tillbaka till industrin. Glasskolan är faktiskt mera känd ute i världen äni . hgger skolans existens under diskussion. kommun, somhittills stått för den större delen av kostnaden, drar nu åt svångremmen.Motiveringen är att man inte längre har råd aft gratis bjuda andra länder påvårt glaskunnande - har glasskolan 34 elever, och hälften av dem ärutlänningar från åtta nationer. Om viskall bevara den hantverksmässiga glastillverkningen i vårt land, det hantverksom vi är konkurrenskraftiga med, dä krävs särskilda och snabba åtgärder. Vadsom krävs för lösande av hela glasindusfrins problem är en planering, varsavgörande förutsättning är att samhället överfar de stora glaskoncernerna ochatt de anställda ges inflytande och kontroll över produktionen. De mindre glasbruksenheterna, som har sin styrka i aft desnabbt kan förändra sitt sortiment och utarbeta nya produkter som anpassas fillmarknadens behov, är lämpade för löntagarkollektiva eller kooperativaägandeformer, såsom vpk beskrivit och krävt i motionen. Projektet i Måleråsborde få efterföljare. Också på Pukeberg försökte de anställda att ta över, mende fick inget stöd från konkursförvaltningen och inga möjligheter tilllånegarantier. Det arbete som utförs vid glasbruken är till stor del ettkonstnärligt arbete, som kan jämföras med det som utförs av en målare,författare eller skådespelare. Och som vi vet går det inte att sätta upp enpjäs, om det saknas skådespelare till de roller som ingår i pjäsen. På sammasätt är insatserna i den glasindustrin unika. De är - och kanutvecklas mycket mera i den riktningen - ett kollektivt utfört konstnärligtarbete, där formgivare, glasblåsare, slipare, gravörer och andra ingår. Viifrågasätter ju inte kulturbidrag på många andra kulturella områden, och viborde därför göra samma bedömning när det gäller glaskonsten, som är enomistlig del av kulturen i . Så några ord om planglasindusfrin. Utskottetsäger i betänkandet atf man infe har någon erinran mot vad som i propositionenanförs beträffande planglas- och isolerrufeindustrin. Men i propositionen finnsinga konkreta förslag till åtgärder. Den innehåller enbart en beskrivning förkännedom. Utskottet konstaterar att sysselsättningen har gått nerfrån 700 fill f. n. 421 anställda, sedan det multinationella företagetSaint-Gobin överfog .