prot · G409153 · 1980-12-31 00:00:00 — förhållandevissvårt att för byborna hemma förklara det beslut som vi nu är i färd med attfatta, och det skulle kännas ännu svårare om jag inte åtminstone sade vad jagtyckte om det när jag har möjlighet att göra det. Därför vill jag stryka undernågra synpunkter som har kommit fram och lägga fill några egna. av folkhögskolans styrka är den traditionella frihet som den länge haft.Man har frihet att ordna verksamheten när det gäller kurslängd och mycket annatså som det passar just den skolan. Inom väldigt vida ramar kan man vända sigtill olika grupper av människor som inte har haft möjlighet att fillgodogörasig det ordinarie skolväsendets resurser. Den friheten finns kvar och har kanskei någon mån förstärkts genom beslutet , Ett avsteg har man dock gjort; manhar börjat resonera om huruvida man skall tillåta en skola att avgöra hur storden skall vara. Jagsom har jobbat på en av dessa "vissa skolor", som det heter ibetänkandet, har hört argumentet mot stora skolor och har intetagit det så allvarligt. Efter vad jag kan påminna mig har ingen av dem som harkritiserat de stora folkhögskolorna själv varit på en sådan, Alla de som StigAlemyr har talat om har varit på mindre skolor - det är några få skolor som harblivit ganska stora. Inte förrän det blev allvar av det härtalet började vi fundera över vad man var i färd med att göra. Mångagånger under de tre som jag sysslade med syo-verksamhet påfolkhögskolan har jag hört elever som kommit från mycket små skolor säga attdet var skönt att komma till en skola som inte var rikfigt så liten. Det ärriktigt som Sfig Alemyr säger att det är värdefullt om de anställda kan lärakänna eleverna. tror jag dock inte det är alldeles nödvändigt för att dettaskall fungera att alla känner alla. Det finns också en annan sida. En del av demänniskor som kanske haft det bekymmersamt och som kommer fill folkhögskolantycker också att det är skönt med en stor skola, för där kan man vara litet meranonym än på en riktigt liten. Min idé i detta sammanhang är att det skallfillåtas olika storlekar, för det finns olika sorters människor, och de passarpå litet olika ställen. Påförmiddagen hade vi en debatt om studieförbunden, som jag delvis lyssnade till.Jag har inte hört någon ge uttryck åt tanken att vi skulle göra allastudieförbund ungefär lika stora, så att ABF och vara ungefär lika stora som och att det dåskulle vara så mycket bättre. Dethär är den ena sidan av saken. Den andra är något som vi alla är ytterstmedvetna om, nämligen att våra ekonomiska resurser här i landet inte räckertill precis vad som helst. Då är frågan hur man rimligen ordnar detta. Närdet gäller att slussa pengar från staten till bildningsverksamhet påfolkhögskola har jag också den idén att det är ovanligt väl använda pengar, avdet enkla skälet att man både har friheten att lokalt bestämma hur man skallanvända pengarna och som komplement ofta får ett stort ideellt arbete. Man fåralltså ut mycket av pengarna. Jag tycker att det i och för sig inte är orimligt Bidragtill driften av folkhögskolor Bidrag tiU driften av folkhögskolor attfundera över hur mycket man har möjlighet att slussa till folkhögskolorna. Däremot tycker jag det är en ganska orimlig tanke mankommit fram till i utredningen. Man bestämde sig för att lägga ett tak förexpansionen, men man kunde inte på samma gång bestämma sig för att ge fortsattamöjligheter för de skolor som redan nått över detta tak. Jag tycker inte det ärnödvändigt att komma till den slutsats som utredningen kom till - att skall manha ett tak, sä skall det gälla retroaktivt även för dem som blivit riktigtstora tidigare. Det är inte heller någon rimlig procentuell nedskärningdet blir fråga om för en skola. Om jag nu tar exempel från den skola där jagjobbat - jag har slutat - kan jag nämna att man där hade 15 300elevveckor. har man kommit ned fill 12 400, men att därifrån krypa ned ochbli "normal", dvs, under 7 500, är en procentuellt sett ganskaorimlig uppgift. Man får personalbekymmer, men man får också bekymmer medhusen. Det är inte på alla orter man utan vidare kan hyra ut lokaler till annanverksamhet eller dela skolan. Jag tycker alltså för min del att skall man spara - ochdet blir vi säkert tvungna fill - måste vi hitta en metod som gäller allafolkhögskolor och inte bara dem som just råkar vara stora. Som jag ser det har det blivit en ohelig allians mellan åena sidan tanken att en folkhögskola helst inte skall vara så särskilt stor ochå andra sidan de iråkade ekonomiska svårigheter som gör att vi måste spara. AnL 53STIG ALEMYR (s) replik; diskuterar nufolkhögskoleutredningens betänkande. Den debatten slutade , Då fattade riksdagensitt beslut. Att diskutera om utredningen är riktig eller inte är meningslöstnu. fattade ett beslut, och efter det måste skolornainrätta sig tills beslutet ändrats. Jag har aldrig ifrågasatt värdet av folkhögskolestudiereller den bildningsverksamhet som förekommer på folkhögskolorna. Knappastnågon i kammaren har mer än jag åkt land och rike runt och försvarat ochförklarat och utvecklat hur fin och värdefull denna skolform är. AnL 54 () replik; Jag har inte försökt övertyga Sfig Alemyr omvärdet av folkhögskolor. Jag inser att han vet vilket värde dessa har. Som jag ser det gäller det nu att fullfölja det beslut somfattades 1977, i vilket det stod att en omprövning skulle ske. Vi är , såvittjag kan förstå, i full färd med att göra en sådan omprövning. 1 dettasammanhang tycker jag att vi måste diskutera huruvida det var ett riktigtbeslut som från början fattades. AnL55 (); Med påtaglig risk för att upprepa en hel del av vad som redan har sagtsvill jag ändå anlägga en del synpunkter på Viebäcksskolan. VidViebäcks folkhögskola har man drivit folkhögskoleverksamhet.Vad som har hänt är att skolan fått ny huvudman. startade ABF iJönköping folkhögskola på platsen. Man drev sedan denna utbildning fram fill1978, då verksamheten upphörde i samband med konkurs. Den gamla Järafolkhögskola var en självständig skola, och förutom driftbidrag erhölls ocksåstatliga investeringsbidrag arbetarrörelsen drev skolan. Och manerhöll sådana bidrag ganska sent, om jag inte är fel underrättad. Detta gjordeockså att Jära blev en ansenlig anläggning uppförd och anpassad till just enfolkhögskolas behov. Efterdet att konkursen var ett faktum övertogs skolan av . Manbetalade 6,2 milj. kr, för anläggningen, och har man satsat såvälekonomiskt som ideeHt arbete, bl, a, i samband med den renovering avbyggnadsbeståndet som görs successivt. har helt naturligt tagitpå sig ett stort ekonomiskt ansvar för driften av Viebäck, Eftersom staten ochsamhället tidigare satsat ansenhga belopp under den gamla huvudmannens fid,borde det också vara ett samhällsintresse att folkhögskoleverksamheten drivsvidare med ny huvudman. Allt tyder nu också på att verksamheten fungerar helttillfredsställande, och utvecklingen är posifiv. Detta har tydligen också legatfill grund för såväl som departementets bedömning. Majoriteteni utbildningsutskottet har sedan intagit en annan ståndpunkt i vad gällerViebäcksskolans självständighet. Man har gjort detta med hänvisning fill etttidigare riksdagsbeslut. Medhänsyn till den bakgrund som finns beträffande tidigare Jära och numeraViebäcks folkhögskola tycker jag att man från majoritetens sida i utskottettolkat det tidigare riksdagsbeslutet mycket snävt. hade ocksåövertagit skolan det tidigare beslutet fattades, det beslut sommajoriteten nu hänvisar till. Samarbetet med kaninte få innebära hinder för självständighet i fortsättningen. Pingströrelsenbedriver en mycket positiv verksamhet bl, a, för ungdom. Vi lever i ettsamhälle där just sådana initiativ är så utomordentligt värdefulla. Engagemangoch ansvar för medmänniskorna är viktigt, och det gäller att ta vara på defillfällen som bjuds. Verksamhetenvid Viebäck bygger på ett behov som finns inom rörelsen som sådan, men denbygger också på en social ambifion som sträcker sig fill ungdomar som harsvårigheter i vårt samhälle. Många av platserna är också avsedda för sådanaungdomar. Kvaliteten i samhällsengagemang har vi fått klar föross bl, a, inom ramen för verksamhet bland utslagna människor,där erfarenheterna är positiva. Pågrund av den budgetproposition som trepartiregeringen lagt fram och stått bakomoch det faktum att det inte förelegat någon mofion med avvikande mening har mangivetvis inom skolan trott att önskemålen om Bidragtill driften av folkhögskolor 5Riksdagens protokod 1980/81:153-154 Bidrag driften av folkhögskolor självständighet skulle tillmötesgås. Det är då också heltklart att besvikelsen är stor med anledning av utskottetsmajoritetsförslag. Det tidigare riksdagsbeslutet som majoritetenstöder sig på kan omöjligen tolkas så hårt att det skulle innebära en definifivkonservering av de nuvarande förhållandena inom folkhögskolevärlden. En sådantolkning skulle bl, a, leda till att en ändring av huvudman skulle varaomöjlig, även om anläggningar och förutsättningar finns i övrigt. Riksdagenmåste givetvis mycket väl kunna ge Viebäcks folkhögskola den självständighetman förutsett och förutsatt i propositionen. Denna min uppfattning delas avmina båda moderata riksdagskolleger från . Med dettaber jag, fru talman, att få yrka bifall till reservationen. AnL 56ROLF (): behandling av frågan omPingströrelsens folkhögskola i är mycket anmärkningsvärd och visarstor oklarhet om vad utskottet egentligen syftar till med sitt avslagsyrkande. Utskottet motiverar avslagsyrkandet med att SÖ först börredovisa omfattningen av den externa kursverksamhet som finns i landet och sompå grund av sin omfattning, karaktär och annat kan komma att leda till krav påstatsbidrag som självständig folkhögskola. hänvisas till ett tidigareuttalande av att en ökning av antalet nya, självständiga folkhögskolorborde bedömas restriktivt. Jag tror att detta är nästintill onödigapåpekanden. Det sannolika är att , som anförde, redan när man behandlade ansökan om att Viebäcksskolan skallbli självständig har tagit sådana hänsyn. Jag tar också för givet attregeringen inte alls har varit obekant med mening, när den efter sinprövning föreslår att tre av de fem av SÖ föreslagna folkhögskolorna skullemedges statsbidrag som självständiga folkhögskolor, och däriblandViebäcksskolan, Mot den bakgrunden förefaller utskottets motivering tunn,nästinfill genomskinlighet. Utskottet hade, om man eftersträvat en noggrannareprövning, kunnat få svar på de här frågorna genom att på vanligt sätt inkallaföreträdare för och regeringen för en redovisning. Uppskov med behandlingenav det skäl som utskottet anfört finns det således ingen grund till. Det allraminsta man hade kunnat begära är att utskottet kallat till sig företrädare förViebäcksskolan, I synnerhet som det inte förelåg några motioner eller andraoffentliga tecken på att behandlingen skulle gå emot regeringsförslaget hadedet varit naturligt att skolan kontaktats. Utskottet var naturligtvis medvetetom att en skola som varit inställd på att bli självständig ocksåplanerar därefter och att ett oförutsett och sent påkommet avslag vållar storasvårigheter för skolan i dess planering och ekonomi. Men är nu utskottsskrivningen föga övertygande, ärkanhända utskottets ordförande så mycket mer klarläggande, genomsitt tidigare uttalande att redan har tillräckligt mångafolkhögskolor. StigAlemyr ville i sitt anförande göra ett försök till klarläggande, men jag tyckerinte att det var till fyllest. Han hänvisar till den externa verksamheten ochmenar att den bör granskas närmare. Men är det meningen att göra begränsningari den skola vars externa verksamhet expanderar och som även har lyckats bästnär det gäller att nå arbetslös ungdom? säger att den nuvarande verksamheten inte ärhotad. Men är det beskedet så lugnande som det låter? Man måste då först fåsvar på frågan om det innebär att skolans status som självständig inte ärhotad. Att skolan skall fortsätta att bedriva sin verksamhet som filialskolatill är väl möjligtvis vad syftade på, I sak har fel. Mer insiktsfull är man inomskolöverstyrelsen. Folkhögskoleinspektören inom SÖ anser det befogat med en nyfolkhögskola i som drivs av , Var det kanske därför somSÖ inte kallades till utskottet? Det har redan sagts här att Viebäcksskolan egentligen inteär något nytillskott, men detta förtjänar att upprepas. Arbetarrörelsen hartidigare drivit skolan, men verksamheten måste läggas ner efter det att skolangått i konkurs - den hette då Jära folkhögskola. Med ny huvudman drivs nu enexpansiv verksamhet i de ändamålsenliga lokalerna. Därmed har också 45-50arbetstillfällen tillförts kommunen. Verksamheten vid skolan är alltså en inteovikfig tillgång för kommunen. Eftersom utskottet inte har införskaffat de nödvändigauppgifterna om Viebäcksskolan, bör åtminstone i kammarens protokoll kunna läsasnågot av det som utskottet har förbisett. Jag skall inte upprepa vad tidigaretalare har anfört, utan bara något komplettera detta. Det jag vill tillföradebatten gäller frågan om förhållandet mellan ochdess filial i , har nämligen även uttalat attdet måste vara fel att i har en filial på enså avlägsen plats som i , , som själv är folkhögskoleman, vilket han harbetygat tidigare i debatten, borde först och främst notera att SÖ inte motsatt,sig verksamhet i , Utskottsordföranden tycks också menaatt det enbart är kontakten mellan lärarna vid huvudskolan och filialen som ärväsentlig. Den kontakten är dock i det här fallet bara en del av ett brettregister av ömsesidiga kontakter mellan huvudskolan och filialen. Regelbundenkontakt upprätthålls även mellan elever, annan personal än lärare, styrelsenoch huvudmännen. För att styrka detta vill jag anföra några exempel. Under det första läsåret vid var en av lärarnafrån kursföreståndare där. Flera lärare från harunder åren undervisat vid , Det har hållits gemensamma lärardagar.Dessutom har rektor samt kursföreståndare vid ochViebäcksskolan haft regelbundna konferenser. Jag kan fortsätta uppräkningenmed att nämna att den nuvarande kursföreståndaren vid har många årsfolkhögskoleerfarenhet som lärare och vikarierande rektor. Vidare deltarNorrskolans föreståndare i styrelsesammanträdena. Jag villbetona att detta bara är några exempel på den gemensamma Bidrag driften av folkhögskolor Bidragtdl driften av folkhögskolor verksamhet som bedrivs ochsom styrker att det förekommer en nära kontakt mellan huvudskolan iMariannelund och dess filial i , Därtill vilt jag peka på värdet ochbetydelsen av att utbildningen bedrivs så nära elevernas hemorter som möjhgt. Omriksdagen inte följer regeringens förslag, blir följden - vilket framförtsockså fidigare - en minskning av statsbidraget för såväl somViebäcks folkhögskola med . Var och en bör förståatt ett förväntat men plötsligt uteblivet statsbidrag innebär enorma påfrestningarnär det gäller planeringsarbete och ekonomi. Det vore orättfärdigt avriksdagen att fatta ett beslut som får sådana konsekvenser. Det är ingen ursäktatt är en prövad men stryktålig rörelse i de sammanhang då detgäller bidrag från samhällets sida. Tillsist, fru talman! Om utbildningsutskottets verkliga avsikt vid behandlingen avViebäcksskolan varit att skaffa sig närmare underlag för bedömningen av omstatsbidrag skall utgå eller inte till självständig folkhögskola, så hade mankunnat göra sig underrättad om det redan under utskottsbehandlingen. Då hadeden här diskussionen i kammaren sannolikt varit överflödig, därför attutskottets beslut hade blivit detsamma som regeringens förslag ochreservanternas yrkande. Jagber, fru talman, att få yrka bifall fill reservafionen av m,fl. AnL57 () replik; Jag måste verkhgen reagera mot det här inlägget, därför att detinnehåller ett par uppenbara lögner, har stått i talarstolen ochsagt att jag har uttalat mig om Norrskolan i , Det är först i dennareplik som jag nämner ordet, fru talman. Jag har inte framfört någon som helståsikt om den skolan i denna kammardebatt. Vidaresäger att jag har stått här och sagt att redan harfillräckligt många folkhögskolor. Det har jag inte alls sagt. Jag har överhuvud taget inte uttalat mig om det. Jag har endast motiverat utskottetsförslag om att få till på sig för att fundera på vilka konsekvenser manskall dra av den externa kursverksamheten, talar om filialer. Sådana finns intelängre, så kan inte ämnet. Jag har talat om den externafolkhögskoleverksamhet som har förlagt till Viebäck och som andraskolor förlägger på andra håH samt vilka konsekvenser detta eventuellt kan ledafill. Jag upprepar inte argumenten , fru talman, men jag kräver av RolfSellgren att han tar tillbaka de felaktiga påståendena om vad jag skulle hastått och sagt här under kammardebatten. AnL 58 ()replik: När man inte har något att argumentera om i sammanhanget, då talar manom lögner. Jag är helt övertygad om att vad jag har läst i tidningen omvad Sfig Alemyr har sagt beträffande och de folkhögskolor somden bedriver - jag har tonat ner det något här - är Jag är också heltövertygad om att generella uppfattning som kom fram i intervjunvar att har fillräckligt många folkhögskolor, I tidningen stoddet att den har två - den skall inte ha flera, Jag har reducerat detta fill attStig Alemyr har sagt att har tillräckligt många skolor. Ochdementera det här , när det inte har gjorts tidigare i pressen! AnL59 () replik; Vad som gäller i debatten är vad jag har sagt i kammarens talarstol ochi min bänk i riksdag. Det är det jag står för i den här diskussionen.Jag tar inte upp någon diskussion om fidningsintervjuer som jag inte harverifierat och icke ens har läst, AnL60 () replik; Det är många tusentals svenskar som har läst vad har sagtenligt tidningen , och jag ifrågasätter inte sanningshalten i detta.Därför kan man inte bara räkna med vad Sfig Alemyr säger här i denna kammareeller vad han säger i utskottet. Han driver närmast utskottet -dessutom heltoförberett för utskottet - till ett beslut som går emot regeringens förslag närdet gäller bidrag till Viebäcksskolan, Man måste räkna med ävendet som säger inför pressen. BidragUU driften av folkhögskolor AnL 61 (); När vi behandlar folkhögskolorna må vi i det sammanhanget sägaatt folkhögskolan är en unik företeelse i det svenska skolsamhället, därför attjust folkhögskolan kombinerar kunskap och gemenskap som andra skolformer intehar kunnat göra. gäller det att se tiH att verksamheten vidfolkhögskolorna även i fortsättningen består av långa kurser. Detta är grundenför folkhögskoleverksamheten med ett fungerande internat. De korta kurserna ärbara ett komplement och får aldrig bli en kurshotellsverksamhet som tar överlångkursverksamheten på våra folkhögskolor. Jagtycker också att just den här linjen har framkommit i det här betänkandet, ibudgetpropositionen och i utbildningsministerns agerande. Detta måste ocksåvara principen för det fortsatta arbetet. På plussidan för denfolkhögskoleutredning som arbetade må väl även sättasatt också den hade samma tankegångar. Lika självklart måste det vara att strävaefter mindre skolor - små eller medelstora, om vi så vill - med en verksamhetsom ligger mellan 5 100 och . Därmed är inte sagt att det inteblir betydande svårigheter för de stora skolorna då de blir tvungna att minskasin volym för att få fillräckligt god ekonomisk bas för sin fortsattaverksamhet. Därför måste man i första hand se den här målsättningen som enmålsättning för framtiden: att skolorna i dagens läge inte skall bli större ochatt de nya skolor som växer upp inte heller skall komma upp över den gränsen,utan att de skall ligga någonstans mellan de 5 100 och de . Bidrag tid driften av folkhögskolor Vi som har sysslat med folkhögskolor vet säkert att dettai långa stycken är en idealsituation, men samfidigt kan vi konstatera att detfinns skolor där samhället har gjort ekonomiska satsningar för att deskulle kunna bli betydligt större. För dem blir det stora svårigheter attkrympa verksamheten, såvida denna inte är extern. Svårigheterna uppträder närsjälva skolanläggningen dimensionerats för en verksamhet med åskilligt fleratusen elevveckor än den stipulerade målsättningen, och det med statens godaminne. För de skolorna är det helt andra problem, som vi måste ta speciellahänsyn till, som folkhögskoleutredningens och regeringens målsättningnär det gäller denna mindre storlek är - som jag ser det - väsentlig för detframtida folkhögskolearbetet som sådant. De här principerna om kunskap och gemenskap, omprioritering av långa kurser framför korta och även målsättningen att begränsaskolornas storlek kan vi nog vara ganska överens om. Men det finns en sak, fru talman, som man blir förvånadöver i betänkandet. Utskottet säger att man skall se över den externa kursverksamhetenoch vill med detta som motivering plocka bort en av de tre skolor somregeringen har föreslagit som självständiga skolor. skall vi ha med ibilden att SÖ föreslagit fem nya skolor, medan i sinprioritering kommit fram till att det bör vara tre skolor. Utan att det harföreslagits, varken i proposifionen eller i motioner, säger utbildningsutskottetsig vilja plocka undan en skola. fick vi ju som förklaring avutbildningsutskottets ordförande att det finns vissa skäl till detta. När detgäller saknade tidigare skola. Detär ju riktigt, med verksamheten på ärtillsammans en stor skola, där man nu kunde ta bort en viss bit för att följaupp beslut. Skolan kunde på det sättet göra en självständig enhet avLidingö folkhögskola. Men varför fortsätter då inte utbildningsutskottetsordförande och säger samma sak när det gäller Viebäcksskolan, nämligen att Järafolkhögskola var självständig folkhögskola från starten och fram till1978? Men på grund av den konkurs som då ägde rum har det blivit ett litetmellanrum. bedrivs det regelrätt folkhögskoleverksamhet igen på just Jära,men under namnet Viebäck, Då är det också lika naturligt att Viebäck skallfortsätta att få det statsbidrag som man tidigare hade till . Det blir ju inte en skola till i området som . Folkhögskolan har hela fiden funnits i området och fortsätter sinverksamhet. , som Viebäck sorteratunder, har ju också funnits fidigare. Det är alltså ingen ny folkhögskola iområdet, utan samma folkhögskola som bedrevs av arbetarrörelsen har på grund avkonkursen överförts till en ny huvudman men med bedrivande av folkhögskoleverksamhetäven i fortsättningen. Detta är ett tillräckligt skäl för att på grundval av1977 års folkhögskolebeslut även den här gången ta med Viebäck som ensjälvständig folkhögskola, eftersom den utgjorde en fortsättning på denfolkhögskoleverksamhet som redan tidigare fanns på platsen. Sedan kanjag mycket väl hålla med utbildningsutskottets ordförande om att det finns anledning att över huvud taget se över denexterna kursverksamheten vid folkhögskolorna och se hur mycket av detta somkan förutsättas önska bli självständiga folkhögskolor. Man bör naturligtvisäven se över behovet därav. Men vi skall inte blanda bort korten i sammanhangetoch säga oss att det är en förklaring fill att Jära folkhögskola, som harblivit Viebäck, skulle enbart kallas för extern kursverksamhet, och därför nuvara en helt ny skolenhet. Det är den skolenhet som vi från samhällets sidabeviljat bidrag till för uppförande av anläggningen som isamband med konkursen 1978 fick överta för de 6,2 milj, kr, som man lånade upp.Det har gjorts stora investeringar i skolanläggningen. Tackvare att man nu kan bedriva folkhögskoleverksamhet på denna skola även ifortsättningen är dessa investeringar från samhällets sida inte bortkastade. Ursamhällets synpunkt har vi satsat på anläggningen för folkhögskoleverksamhet.Sådan verksamhet kunde inte bedrivas när den tidigare huvudmannen inte längrehade ekonomiska möjligheter. Men tack vare att en ny huvudman övertog skolankan de investerade miljonerna utnyttjas i samhällets tjänst. Då borde det varaen gemensam uppgift för oss att se till att så kan ske även i fortsättningen, Samma synsätt hade när vibehandlade låneansökan i detta sammanhang.