prot · G409131 · 1980-12-31 00:00:00 — Är detta verkligen möjligt eller troligt? harju själv beskrivit socialdemokraternas ambitioner att höjaskatterna, deras stolthet så sent som - tror jag det var - över lyckats skärpa progressiviteten genom Hagapolifiken. Jag kan gå in i detalj på var dessa avvikelser befinnersig, men jag skall nöja mig med - jag tror det ger ett mera snabbt och raktsvar - atf återge de skildringar som finns i den socialdemokrafiska pressenefter den underbara natten. Jag tror aft vi under dessa år, då def har varitborgerliga regeringar, har lärt känna Per som en initierad ochkunnig journalist, då han rapporterat vad som har tilldragit sig även i räffslutna rum. I finns ett reportage, mycketdramafiskt och hvfullt. "Feldtväcker : - De säger ja till alltihop! - De köper allt!Wirtén går med på vad jag än säger! Med de upphetsade orden väckte Kjell-OlofFeldt sin parfiledare . väcktesPalme igen, av en ännu mer exalterad : - Herregud, nusäger han ja och amen fill och med till atf avskaffa indexregleringen!" Jag kan taen annan källa, , som skrev: "Den borgerliga regeringens flaggskepp -indexregleringen av skatteskalorna-skall avskaffas. Det är bomben i dethemligstämplade fempunktsdo- kument somledde till regeringskrisen i går. moderatersatt slagna av häpnad. och hade över en nattaccepterat en socialdemokratisk skattepolitik." Jag fäste mig i anförande vid aft han hadeknutit förhoppningar till det socialdemokrafiska rådslagsmaferialet. Det gavmig anledning att fundera över om budget- och ekonomiministern ,dagen innan regeringsfrågan skulle avgöras, hörde ett inslag i radion somvisade att bara var femte av dem som i def socialdemokrafiska partiet hadeyttrat sig över detta rådslag tyckte att de höga marginalskatterna var någotproblem och var för en marginalskattesänkning. Däremot var de tydligen pigga påavdragsbegränsningar. Uppgörelsen ger av allt atf döma utrymme för vad RolfWirtén betecknade som orimliga krav. Om nu socialdemokraterna i fortsättningenställer orimliga krav, blir det då över huvud taget någon uppgörelse? Kan RolfWirtén egentligen säga någonting bestämt om den uppgörelse han valde att spräckaen borgerlig trepartiregering på? 83 (vpk) replik: Det är kanske litet synd att även jag skallpressa en hygglig människa som budget- och ekonomiminister efter det atthan har blivit föremål för detta våldsamma attentat från de moderatamarginalskatteterroristerna. Men jag skall göra det mera av intresse för huren sänkning av marginalskatterna är tänkt att verka. Jag ifrågasätter nämligen,som jag fidigare sade, själva marginalskaftefilosofin. Och statsrådet själv i sitt anförande gett denna marginalskaftefråga en förhållandevistung vikt. Låt mig då fråga: Det måste väl ändå vara fel attframställa läget som sådant att en industritjänsteman har 78 %marginalskatt? Det ger ju en överdriven uppfattning om vad det handlar om. Avdenna skattesats på är ju bortåt hälften en icke progressiv skaft. Ochmarginalskatteeffekfen på den progressiva delen av skattebördan kan inteillustreras med satsen . Jag vill exemplifiera bristerna imarginalskatteresonemangef med ett exempel där en människas marginalskatt -alltså skatten på den sista tusenlappen - sänks från . Omvederbörande redan har tjänat tusenlappar på att jobba svart och på dessaföljaktligen haft O % marginalskatt, hur skall då denna sänkning kunnastimulera vederbörande att från att tjäna sina pengar svart och ha O % imarginalskatt gå över till att redovisa inkomsterna i deklarationen och då få50 % marginalskatt, även om dessa innebär en sänkning jämfört medfidigare? De som jobbat svart har ju infe deklarerat hederligt, ochföljaktligen har de inte heller haft någon skatt. Denna effekt avmarginalskattesänkningen måste därför vara i högsta grad överdriven. Under en följd av år har den samlade skattebördan faktisktförskjutits så, att en allt mindre del tas ut i form av progressiva skatter ochen allt större del i form av regressiva skatter. Jag vill här fråga; Har intedessa regressiva skatter, som drabbar de fattigaste allra svårast, haft någoninverkan på de fattigas arbetsvilja? Det resonemanget har jag aldrig hört, mennågon effekt måste det väl ändå ha, om man pressar folk i den ändan avinkomstskalan. Jag tvivlar nämligen på hela detta resonemang om aft densom står på ett skift och jobbar går över på ett ytterligareskift därför att han får något sänkt marginalskatt. Jag kan inte heller tänkamig att en lågavlönad fabriksarbetare jobbar mera därför att marginalskattensänks, om det sedan skall ha till följd att andra, icke progressiva skattersamtidigt höjs. 84Budget- och ekonomiministern : Herr talman! Jag skall ta upp LarsTobissons resonemang. Jag vill upprepa vad jag sade i mitt huvudanförande,nämligen att den viktiga eftergiften är att man lägger ikraftträdandet av dennareform . Det har vi aldrig stuckit under stol med. Det är ett raktbesked, och vi har aldrig hymlat med det. Jag har också sagt atf jag tycker attdet hade varit bra om man kunnat starta i enlighet med vad som först var regeringensintentioner. Men det är så. , och det ären ganska elementär erfarenhet som flera av oss har, att om man skall gå in iförhandlingar är det nödvändigt aft vara beredd att göra någon eftergift föraft vinna något från den andra sidan. Mankan nu iaktta hur moderata samlingspartiet fakfiskt har glidit något i sinargumentation. Först gäller det vad betonade för mig när vi hadeöverläggningar inför den "underbara natten", som ochandra älskar att kalla den. Det må ni gärna göra. Om jag får göra en parenfes,vill jag säga att jag sade detta som ett ironiskt inlägg efter en jobbig natt.Vill man ta denna självironiska kommentar som ett seriöst inlägg i debatten mådet vara hänt - var så goda och fortsätt med det! Det samtal jag hade med GöstaBohman då, liksom överläggningarna i tidigare skeden, visade med tydlighet attjust denna fidpunktsförskjutning var hans huvudinvändning. Senareblev det fråga om att uppträda hederligt och stå vid sitt ord i det politiskalivet. Det var argumentationslinje nr 2. Jagtycker faktiskt, herr talman, att def finns anledning att påminna om def, närGösta och andra moderater inför svenska folket försöker framställasig som ridderligheten personifierad. Det finns en självsäkerhet i detta aftpåstå sig vara de enda som egentligen står vid sitt ord och framställa andrasom svikare och ohederliga personer. Närman tar del av detta dokument - den s. k. vitboken - som läste indelar av fill kammarens protokoll, finns det skäl att granska påståendenanågot. Jag förmodar att det inte bara var en fillfällighet att till här , liksom atf han - eller den som har gjort det- har satt ett citat från Arbetet som ingress på det här dokumentet. Vill manframstå som den verkligt hederlige i polifiken skall man vara försikfig med attta upp sådana här citat, som man uppenbarligen vet är lögn. Det kan ju intevara så att man läser upp det i god tro. Man vet ju att det inte stämmer medverkligheten. Idetta citat talas det om att väcktes igen av en ännu merexalterad : "Herregud, nu säger han ja och amen till och med till attavskaffa indexregleringen!" Jag sov skönt kl. 3 - och hade då äntligen enunderbar natt. Jag hade inga kontakter med eller någon annanefter halv 2-fiden. Och när det gäller påståendet att jag skulle ha sagt ja ochamen till atf avskaffa indexregleringen har papper på att jagaldrig har gått med på det. Nej,vill man framställa sig som ridderHgheten själv, då får man vara försiktig medatt spela ut sådana här kort. Jag tycker ni har något klätt av er själva, sedanni har lanserat de här citaten. Jagskulle kunna bemöta en del andra liknande, direkt felaktiga påståenden i denhär vitboken, som enligt vad som står i förordet har till syfte att skapaklarhet om förspelet fill överenskommelsen. Men det får anstå fill ett annattillfälle. Jag kommenterar bara det som nu fog upp. sade aft man nu hade granskat rådslagsmaterialet i densocialdemokratiska partiorganisationen och att var femte socialdemokrat hadeställt sig väldigt sval fill en marginalskattesänkning. De hade menat att detta intevar någon särskilt viktig reform - jag fattade att tolkat det så.Men om detta är en riktig redovisning av de remisser på rådslagsmaterialet somhar kommit in, så visar detta inte att förhandlingsuppgörelsen är misslyckad,utan snarare att det kan ses som en framgång atf vi har fått medsocialdemokraterna på principöverenskommelsen. Förhandlingsresultatet fårkanske en helt annan bedömning än moderata samlingspartiet har försökt ge dethittills. Sedan ställde den helt omöjliga frågan, omjag kunde tänka mig att vara med på en skattereform som får orimliga effekter.Låt mig bolla tillbaka den frågan: Skulle vilja vara med på ensådan skattereform? Jag kommer i varje fall inte att vara det. Slutligen skulle jag enligt vara den somhaft ansvaret när det gällt atf spräcka trepartiregeringen. Nej, folkpartiethar aldrig haft som mål aff spräcka någon av de regeringar som har verkat sedan1976. Vi har så gott vi har kunnat försökt att vara sammanhållande. Det harvarit vårt mål även . Om vi nu kan säkersfälla en marginalskaftereform för1980-talet, så är jag övertygad om, herr talman, atf betyget framöver kommeratt bli litet bättre än vad det just nu tycks vara i . Kammarenbeslöt atf förhandlingarna skulle fortsättas . 11 § Anmäldes och bordlades betänkande 1980/81:23 med anledning av förnyad behandling angående stöd till dagspressen m. m. 1980/81:100och 1980/81:137) 12 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:2176av Per m. fl. 1980/81:2178av m. fl. 1980/81:2179av m. fl. medanledning av proposifion 1980/81:183 om fortsatt fysisk riksplanering 13 § Anmälan av Interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits fill kammarkansliet 1980/81:138 av (vpk) till utrikesministern omett svenskt initiativ för en nordisk kärnvapenfri zon: Efter stopptiden för inlämnandet av interpellationer tillriksdagen samlades NATO-ländernas utrikesministrar fill möte i den 4 maj1981 för atf diskutera kärnvapenupprustningen i . I avvaktan på dettamöte kunde interpellationen infe väckas inom den stipulerade tiden. beslöt aft inleda förhandlingar om begränsningav kärnvapenbärande medeldistansrobotar i , vilket direkt påverkarmöjligheterna för svenska initiativ för upprättande av en nordisk kärnvapenfrizon. Av dettaskäl anhåller jag aft få framställa följande interpellation: I finns över 10 000 kärnvapen. De hartillsammans en sprängkraft, som kan utplåna folken i om.Ändå planerar NATO aft inleda ufplacéringen av ytterligare nära 600kärnvapen i . NATO:s nya kärnvapenstrafegi och kärnvapenkapprusfningenrör också folken och länderna i . Det säkerhetspolitiska mönstret rubbas,de nordiska ländernas säkerhet undergrävs och def nordiska området blir ettmöjligt slagfält för ett eventuellt stormaktskrig med kärnvapen. är en kärnvapenfri zon. Inget nordiskt landhar kärnvapen och har inte heller för avsikt att i fredstid skaffa ellertillåta stationering av sådana inom sina gränser. NATO-beslutef om stationeringav kärnvapenbärande kryssningsrobofar i medför en skärpning avförhållandena i hela det nordiska området, och den kärnvapenfria zonen i Nordenär därmed hotad. Inga kryssningsrobotar är avsedda att placeras på nordisktterritorium i fredstid. Robotarna kan dock avskjutas från ubåtar i , och de kan i en krigssituation stationeras på nordiskt område. a. avdessa skäl har kravet om upprättandet av en nordisk kärnvapenfri zon ökat iaktualitet och styrka i samtliga nordiska länder. Denna fråga har en särskild betydelse för vårt land.Kryssningsrobotarna är avsedda för mål i , och de kommer mednödvändighet att passera över svenskt och finländskt luftrum. Detsamma gällerockså de brittiska kärnvapenbärande stridsflygplanen. Inget av de nordiskaländerna har eff försvar mot kärnvapen och ingen möjlighet atf skaffa ettsådant. Det enda realistiska försvaret mot kärnvapen är aft säkras somen kärnvapenfri zon. Def finns i de nordiska länderna en stark opinion för att Nordenskall säkras som en kärnvapenfri zon. Denna opinion har också tvingat denordiska regeringarna att på allvar börja diskutera detta krav, och frågan togsnyligen upp till diskussion då de nordiska utrikesministrarna träffades. Defvar eff steg i rätt riktning. Det är både bra och nödvändigt att denna frågablir föremål för diskussioner mellan de nordiska länderna, och det är ocksådärför som vårt parfi i flera olika sammanhang föreslagit en nordisk konferensi frågan. Vid det nordiska utrikesminisfermötet framkom skildasynsätt från de olika nordiska länderna, och man kunde inte enas om en gemensamståndpunkt. Oenigheten gäller omfattningen av en kärnvapenfri zon. Förslagetom som en kärnvapenfri zon fördes fram redan av förre utrikesministerÖsten . Idén har förts vidare och utvecklats av presidentKekkonen. Båda dessa avsåg att enbart det nordiska området borde ingå i enförsta uppgörelse om som en kärnvapenfri zon. NATO-länderna ochDanmark, men även det neutrala , anser aft i en sådan zon ävenmåste ingå områden i . Det är framför allt detta krav som i dagomöjliggör ett gemensamt nordiskt uppträdande och som försvårar upprättandet aven kärnvapenfri zon. Upprättandetav en nordisk kärnvapenfri zon måste vara ett led i arbetet för ettkärnvapenfritt och ett totalförbud mot kärnvapen. Det vore enbetydelsefull framgång för dessa strävanden om kunde säkras som enkärnvapenfri zon. Den förbehåll om att även områden utanförNorden måste ingå, redan' i en första uppgörelse om en kärnvapenfri zon,innebär att detta arbete och möjligheten att ingå en överenskommelse över huvudtaget försvåras. Detborde därför vara angeläget aft inrikta arbetet främst på inrättande aven nordisk kärnvapenfri zon och utifrån en sådan överenskommelse gå vidare iförhandlingsarbetet med målsättningen ett kärnvapenfritt . Man borde docksamtidigt med inrättandet av en nordisk zon diskutera någon form avuttunningszon, varvid kärnvapen med en räckvidd begränsad till de nordiskaländerna drogs bort. Jag vill med stöd av detanförda fråga utrikesministern: På vad sätt är regeringenberedd att verka för kravet om som en kärnvapenfri zon? Är def regeringens uppfattningaft inrättandet av en sådan nordisk zon kan ses som ett första steg på väg moten gradvis ökad kärnvapenfri zon för ett helt kärnvapenfritt ? Är regeringen beredd att tainitiativ till en nordisk konferens om upprättandet av en nordisk kärnvapenfrizon? Är regeringen beredd att gedetta arbete hög prioritet och ta ytterligare initiafiv, och i så fall vilka,utöver de här nämnda för en sådan zon? 14§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:396 av Lars-OveHagberg (vpk) till arbetsmarknadsministern om förstärkning av arbetstagarnasställning vid arbetskonflikt: I avtalsrörelsen lockoufade SAF 750 000LO-medlemmar. "En investering för framtiden", kallade SAF-chefenNicolin detta. fullföljs "investeringen för framtiden" genommotsvarande storlockout av en kvarts miljon tjänstemän, varvid indirekt flerahundra tusen LO-medlemmar kan beröras. Vid lockouten motLO-medlefnmarna fick tjänstemännen fortsätta arbeta med full lön. ärförhållandena omvända, med den skillnaden att LO-medlemmarna permitteras utanpermitteringslön. Det blir arbetslöshetskassorna som får utge ersättning.LO-medlemmarna förlorar därmed lön , och många får ingenersättning alls. Därtill kan företagen hålla inne löner under konflikten. Alltdeffa sker med stöd av gällande lag och AD-domar. Kapitalägarna har makten över jobben i kraft av sittägande, och deras maktbefogenheter förstärks ytterligare av lagens utformning.För att få "mer jämlika villkor" mellan parterna på arbetsmarknaden,för att stärka löntagarnas ställning, måste lagstiftningen ändras. Jag villdärför fråga arbetsmarknadsministern: År regeringen beredd att ta initiativ fill en nylagstiftning som undanröjer kapitalägarnas, i lag och AD-domar förstärkta,maktställning genom att förbjuda permittering av i konflikt icke inblandade ochinnehållande av löner under konflikt? 1980/81:397av (vpk) till arbetsmarknadsministern om åtgärder mot ökadarbetslöshet i ; Arbetslöshetens gissel drabbar alltfler i . Framför allt är det ungdomen och kvinnorna som tvingastill arbetslöshet. Av ca 5 500 registrerade arbetslösa, ,utgjorde kvinnor och ungdom . Bland byggnadsarbetarna är arbetslösheten oroväckande. Dessutom befaras att under hösten och vinternytterligare byggnadsarbetare kommer att permitteras. Flera företag har varslatom inskränkningar, vilket kommer att öka den redan höga arbetslöshetenbetydligt. Mer än 1 000 personer kommer aft lämnaAMU-utbildningen. Till detta kommer flera hundra ungdomar som fullgjort sinvärnpliktsufbildning. Klart är att situationen på arbetsmarknaden i Gävleborgslän är och kommer att bli än mer oroväckande. Jag villdärför fråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidtaga för attförhindra ökad arbetslöshet i och ge de nu 5 500 arbetslösaarbete? 1980/81:398 av i (fp) tillindustriministern om åtgärder mot utbildning av libyer i ; Det statliga företaget nu med libyska militära myndigheterom att de mest flagrantamilitära delarna av den pågående utbildningen av libyska soldater i inteskall genomföras. Den övriga delen av utbildningen skall dock, enligt deuppgifter jag fått, fullföljas. Det innebär att Telub under ytterligare 2-3 årkommer att utbilda en libysk militärkontingent. 8 protokoll 1980/81:131-132 Vilkaåtgärder avser regeringen att vidta mot utbildningen av libysk militär iSverige? 15§ Kammaren åtskildes .