prot · G40936 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:36 1 § Justerades protokollen för den 19 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1980/81:118 om planerna på elevavgifter i ungdomsskolan har mot bakgrund av uppgifter ipressen om kommunala planer att införa elevavgifter i ungdomsskolan frågat migom jag anser att elevavgifter är förenliga med uppställda mål för ungdomsskolanoch, om så inte är fallet, vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte attmotverka införande av olika avgifter i ungdomsskolan. I skollagen föreskrivs att avgifter inte får tas ut förundervisningen i eller gymnasieskolan. I förarbetena fillskollagens bestämmelser i denna fråga nämner man uttryckligen som exempel påsådana avgifter inskrivnings- och terminsavgifter. Varje kommun skall enligt särskilda bestämmelser iskolförordningen i skälig omfattning tillhandahålla eleverna i grundskolanläromedel och annan materiel som fordras för en tidsenlig undervisning. Vissaläromedel skall överlämnas som gåva fill eleverna i . Motsvarande bestämmelser om läromedel saknas såvitt gällergymnasieskolan. Frågan om fria läromedel för elever i gymnasieskolanbehandlades i en proposition (prop. Föredragande statsrådethänvisade i denna proposition till läromedelsutredningens betänkande. Han angavdärvid att utredningens egna undersökningar visade att den övervägande delen avprimärkommunerna redan då hade infört fria läromedel för sina studerande.Svenska kommunförbundet hade också pekat på att det torde ha varit betydligtmindre än av gymnasiekommunernas elever som /71 inte fick frialäromedel. Statsrådet angav vidare, att även om bl. a. hadeanslutit sig till läromedelsutredningens förslag om lagstiftning om frialäromedel, så hade utvecklingen och "dagens läge" övertygatstatsrådet om att lagstiftning inte behövdes för att man skulle nåutredningens syften. Kommunerna kunde då också få full frihet att Om planerna på elevavgifter i ungdomsskolan Om planerna på elevavgifter i ungdomsskolan beträffandede utbildningar, för vilka de var huvudmän eller eljest hade ett betydandeansvar, välja den lämpligaste formen för att tillhandahålla fria läromedel. Enligt rapporten för inköp avläromedel samt lek-och arbetsmateriel (Ds U 1978:14) hade /77 intemindre än av gymnasieskolkommunerna fria läromedel, medan återstående sådanakommuner hade antingen fria läromedel med vissa inskränkningar eller någon formav bidragssystem. Såvitt jag har mig bekant finns f. n. inga förslag om attta ut elevavgifter i någon kommun. Jag finner därför inga skäl att f. n.föreslå regeringen några åtgärder i syfte att motverka införandet av olikaavgifter i ungdomsskolan. 2 (): Jag ber att få tacka för det svar som jag harfått på min fråga. Jag me dger att frågan är mindre aktuell nu än den varförra veckan, när den ställdes. Då gick nämligen ett meddelande genomtidningarna att en västsvensk kommun bestämt sig för att ta ut en terminsavgifti gymnasieskolan. Det blev ganska stort rabalder i fidningarna på ,och beslutet återtogs. Det är ändå, herr talman, värdefullt att vi har fåttavgiftsreglerna klarlagda offentligt. Jag känner nämligen fill att man på flerahåll i landet, i ett trängt kommunalt budgetläge, funderar på om man möjligenkan ta ut avgifter i skolväsendet, och därför är det värdefullt att vi kan fåregelsystemet klarlagt. Jag har ofta, också i kammarens talarstol, sagt att desvenskar som kanske har det svårast är de studerande i gymnasieskolanvilkas familjer inte har möjligheter eller vilja att ge ekonomisk hjälp. Detstudiestöd för gymnasiestuderande som vi har orkat ta på oss är mycket dåligt.Det är många s<5m överger sina studier av ekonomiska skäl. Det kan vara merlönande att, om de får ett jobb, hoppa av skolan och börja arbeta. Det är angeläget för oss att inte ytterligare försvåra förden gymnasiestuderande ungdomen att gå kvar i skolan. Av det skälet är detviktigt att vi slår fast att det inte är acceptabelt att införa avgifter. Tillviss del är det också förbjudet. Det finns andra möjligheter att ta betalt,inte bara i fråga om läromedel utan även för mat i skolan osv. Det jag saknar i svaret, som är formellt oantastligt, ären viljeyttring från . Jag vill alltsådeklareraatt det ärförkastligt att i någon form ta ut avgifter av gymnasiestuderande ungdom. Jagskulle gärna vilja att , som annars rätt friskt framför åsikter påutbildningsområdet, också här framförde en personlig åsikt om de risker somföreligger när det gäller att införa avgifter i gymnasieskolan. Jag är ledsen att behöva göra besviken, men jag är inteberedd att gå in på en mera ingående diskussion om man skall ha avgiftereller inte, utöver de upplysningar jag har givit i mitt svar. Anf.4 (): Jag har inte begärt någon mera ingående diskussion. Jag vill heltenkelt fråga: Tycker att det vore rimligt om man började att tabetalt av gymnasiestuderande elever? Jag ber att återigen få hänvisa fill det svar jag har avgivit. Anf.6 (): Då blir det formellt oantastliga svaret väldigt intetsägande. BrittMogård har under en lång följd av år varit ute och talat i skoldebatten ochgjort friska inlägg, som varit mycket intressanta, men hon harinte någon som helst åsikt i denna för så många människor viktiga fråga. Omförslaget till ändrade regler för beräkning av basbeloppet 3§ Svar på frågorna 1980/81:103, 104 och 105 om förslaget till ändrade reglerför beräkning av basbeloppet Kjell-OlofFeldt har ställt följande frågor till mig: Vilka kontakter hade regeringen tagit med expertispå området, t. ex. den till knutna indexnämnden, innanpropositionen lades fram? Vilka motiv föreligger för att basbeloppet iframtiden skall bygga på ett index där energipriserna har låsts på 1980 årsnivå? Vilka kontakter hade ägt rum medförsäkringsbranschen innan propositionen lades fram? Vilka är regeringens motiv för att föreslå enåtgärd som på ett långtgående sätt ändrar innehållet i ett stort antalförsäkringsavtal? Anser ekonomiministern att det är förenligt medrimliga krav på rättssäkerhet att försäkringstagare, som erlagt fulla premierför en värdebeständig försäkringsförmån, får se denna urholkastill följd av den revidering av basbeloppet som regeringen föreslår? har frågat jusfitieministern om han anser att förslaget tillförändrade regler för beräkning av basbeloppet har beretts på ett sätt som ärförenligt med allmänna krav på rättssäkerhet. Denna fråga har överlämnats fillmig. Ibesparingspropositionen redovisas varför det är nödvändigt att begränsastatsutgifternas ökning. Den belastning på vår ekonomi som oljeprishöjning- Om förslaget till ändrade regler för beräkning avbasbeloppet arna utgörkan olika grupper i samhället inte kompensera sig för. Regeringen harföreslagit att alla energiprisförändringar rensas bort ur den index som styrbasbelopp och basenhet. Den metod som valts innebär att nominellaenergiprishöjningar inte påverkar indexen. Ur besparingssynpunkt och inte minstmed hänsyn fill löneförhandlingarna är det angeläget att nu fillämpa dennametod. Närkonjunkturläget kräver en återhållsam inhemsk efterfrågan och höjningar av deindirekta skatterna företas, motvägs detta med nuvarande regler av attbasbeloppet och därmed pensioner m. m. automatiskt höjs. Det är inte rimligtatt ekonomisk-politiska åtgärder motverkas på detta sätt. Därför börförändringar i indirekta skatter inte påverka basbeloppet och detransfereringar som detta reglerar. Den av regeringen föreslagna korrigeringenavser både basbeloppet och basenheten. Vilka effekterna blir på olika områden på blirberoende dels av utvecklingen i fråga om oljepriser, internafionellkonjunkturutveckling m. m., dels av utvecklingen här hemma i vad gällertillväxt, löner, priser, produktivitet och statsfinanser. Regeringen har därförför avsikt att utvärdera effekterna av den valda metoden. Det är härvidnaturligt att beakta den sannolika ekonomiska utvecklingen i vårt land underkommande år. Det är den ekonomiska fillväxten och näringslivets utbyggnad somytterst blir bestämmande för möjligheten att tillförsäkra pensionärerna enrimlig standard. har vidare frågat vilka kontakter sominnan propositionen framlades förekommit med expertis på området, t. ex. medindexnämnden. Självfallet har haft nära kontakt med SCB:sexperter på området. Frågan föredrogs även i indexnämnden innan regeringensbeslut fattades. Därmed harjag besvarat första fråga. tycks utgå från att ändringar i reglernaom beräkningen av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring utan vidareslår igenom i privata avtal som hänvisar till detta basbelopp. Frågan om vilkenverkan en förändring av basbeloppets konstruktion får på sådana avtal måsteemellertid avgöras efter en tolkning av avtalen i varje särskilt fall. Det ärytterst domstolarnas uppgift att tolka civilrättsliga avtal. När det gällerfrågan om hur sådana avtal där hänvisning görs till basbeloppet skall tolkasmåste man alltså vara försiktig i sina uttalanden. Det kan dock sägas attavtalen - med utgångspunkt i vad som i allmänhet gäller för avtalstolkning -måste tolkas på grundval av vad som förutsattes när avtalen ingicks. I en delfall kan en sådan tolkning ge vid handen att man vid tillämpningen av avtalenäven i fortsättningen skall ta hänsyn fill förändringarna i prisnivån i desshelhet, trots att basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring har fått enannan innebörd. Avtalsparterna har emellertid också möjlighet att självaförändra avtalen så, att det exempelvis klargörs att äldre principer skallgälla. Det kan också i en del fall finnas anledning för avtalsparterna attuttryckligen gå över till det nya systemet. Vad nu harsagts gäller även i fråga om avtal på försäkringsområdet. dennabakgrund har regeringen inte ansett det nödvändigt att ta kontakt medförsäkringsbolagen innan besparingspropositionen lades fram. Till svar på fråga får jag framhållaatt förslaget till ändrade regler för beräkning av basbeloppet har utarbetatsinom ekonomi-, budget- och socialdepartementen och därefter i vanlig ordningvarit föremål för gemensam beredning med övriga departement. Förslaget attändra principerna för beräkning av basbeloppet får konsekvenser på en mängdområden, såväl inom det offentligrättsliga som inom det civilrättsliga området.Inom pågår utredningsarbete om hur den nyabasbeloppsberäkningen slår i olika avseenden och om det behövs någralagändringar. Enligt min bedömning har frågan beretts på ett sätt som ärförenligt med allmänna krav på rättssäkerhet. Om förslaget till ändrade regler för beräkning avbasbeloppet 8 (): Jag vill tacka ekonomiministern för det svar han givit påden fråga jag ställde till justitieministern. Att jag valde justitieministernberor på att jag har uppfattat att han mer än någon annan har att upprätthållarättssäkerhetskraven inom regeringskretsen, och jag har också hörtden nuvarande justitieministern stryka under rättsstatsprincipen från dennatalarstol. Detta säger jag utan sidvördnad för ekonomiministern, för även honomhar jag hört ge uttryck åt rättsstatsprincipen. Ekonomiministern tycks emellertid vara nöjd medbehandlingen av detta ärende utifrån kravet på rättssäkerhet. Men han förklararockså följande: "Inom pågår utredningsarbete om hur dennya basbelopps-beräkningen slår i olika avseenden och om det behövs någralagändringar." -Herr talman! Det borde man allt ha gjort innan man ladefram propositionen. Låt mig erinra om 7 kap. 2 § regeringsformen, som hand/arom regeringsarbetet. "Vid beredningen av regeringsärenden skall behövligaupplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter. I den omfattningsom behövs skall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskilda att yttrasig." Dettaströks under av grundlagberedningen, som skrev: "Bestämmelsen om beredning gäller inte baraförfattnings- och budgetärende och liknande ärenden utan också besvärs- ochutnämningsärenden och andra partsärenden." Enligt svensk praxis fillhandahåller regeringenbeslutsunderlaget för . Det har inte skett i detta fall. Här har inteföretagits de remisser som är vanliga i . Därmed har regeringenåsidosatt den bestämmelse som jag läste upp. Och det sensationella harinträffat att socialförsäkringsutskottet till myndigheter som är underställdaregeringen har sänt ett regeringsförslag för yttrande. Är det den nya ordningvi skall införa här i ? Låt mig också erinra om att som en konsekvens av denuteblivna remissen har det inte blivit någon offentlig debatt på ett tidigtstadium. Om förslaget till ändrade regler för beräkning avbasbeloppet ärgrundvalen för vår svenska rättsstat. Här har man undandragit offentlighetendetta. Det är också någonting som är farligt. Många kan få det intrycket attregeringen inte har insett konsekvenserna av sina egna förslag eller velatsmyga på medborgarna stora förändringar. 9 (): Jag tackar ekonomiministern för svaret. Det som argumenterar för i sitt svar är att stabiliserings-poHtiskaåtstramningar inte får motverkas av att vissa grupper, framför alltpensionärerna, har värdebeständiga pensioner. Men om det är så att man avstabiliseringspolitiska skäl vill sänka pensionärernas realinkomst, finns detrimligen en rad andra metoder än dem som regeringen har valt för att uppnå detmålet. Man kan använda skatterna, sänka folkpensionen och tillfälligt ändrabasbeloppsstorleken. Men det som regeringen vill göra är att förändra ett heltpensionssystem, som skall fungera och som har byggts upp undertvå årtionden under en enda grundläggande förutsättning, nämligen den att dessapensioner skall vara värdebeständiga. Därför finns det ingen grund för den typav argumentering som använder i det här svaret. Vidare sade att alla energiprishöjningarmåste sänka pensionerna. Argumentet härför är fortfarande enbart höjningen avoljepriserna. Det går inte att motivera detta genom att säga att man sänkerpensionernas realvärde även då elpriserna höjs eller om det i framfiden införsalternativa energikällor som förorsakar högre kostnader än . Konstruktioneninnebär framför allt att pensioner och en rad andra förmåner försämras, även omde reala oljepriserna sjunker för och världen, dvs. om det blir enmycket gynnsam utveckling för svensk ekonomi och utrikeshandel. Dennautveckling borde ju rimligen innebära att levnadsstandarden i landet kanhöjas. Jag förstår inte alls hur de stabiliseringspolitiska skäl som GöstaBohman åberopar skulle kunna gälla under en sådan utveckling. Om denhär åtgärden skall stämma med motiveringarna i propositionen, är det ettminimikrav att det bara gäller oljepriserna och att dessa helt lyfts ut urindex, så att bara reala oljeprishöjningar får påverka pensionerna. I fråga om försäkringsavtalen kom med en långharang om att det gäller att tolka avtal, föra processer och ta upp nyaförhandlingar. Men svara då på följande frågor. Vad gäller för en enskildförsäkringstagare som har basbeloppet i sitt avtal? Skall han stämmaförsäkringsbolaget och föra det till domstol? Skall han begära nyaförhandlingar om sitt försäkringsavtal eller vad skall han göra? Rimligen bordeGösta ha tagit reda på detta, innan han lade fram det här förslaget ochinnan han kom med sitt svar här . Det här förslaget avser direkt de områden somuttryckligen har angivits i propositionen. Även på andra områden är detemellertid med hänsyn till syftet bakomförslaget lämpligt att det slår igenom. Men, , i vissa fallkan konsekvenserna bli stötande. Inom regeringen är man helt medveten om detta.Dessa fall kommer att bli föremål för analyser i regeringens kansli och i endel sittande utredningar, som på olika områden sysslar med pensionsberäkningoch indexberäkning. Någon rättsförlust kommer under dessa förhållanden inteatt inträffa. gjorde gällande att det på detta område inte har blivit någonoffentlig debatt. Jag har emellertid en känsla av att debatten blivit i allrahögsta grad offenflig. Vad debatten främst gäller är ju förhållandet mellan denaktiva generationens löneutrymme och pensionärernas inkomstutrymme, om det ärrimligt att den aktiva generationen ensam skall bära hela bördan av deprishöjningar och skattehöjningar som kommer att inträffa eller som kan kommaatt inträffa, eller om det skall vara en något så när rimlig fördelning avbördorna på olika grupper, utan att man för den skull river ned principen omfortsatt uppräkning av pensionerna i takt med prishöjningarna. Det är detvägvalet som vi står inför, och det är samma vägval som bar påvisats tidigarehär i kammaren av och . Debatten om detta har förtsi olika sammanhang, och den kan inte vara omedveten om. Jaggör bestämt gällande att vi har följt grundlagens bud och inhämtat"behövliga" upplysningar och yttranden från berörda myndigheter,nämligen de expertmyndigheter som själv har åberopat i sinfråga fill mig. Vi har vänt oss till dem och fått de uppgifter som vi behövdeför att göra den bedömning som ligger till grund för de förslag som regeringenhar framlagt. Tyvärr,herr talman, hinner jag inte svara på replik inom de minutersom står fill mitt förfogande. Jag får väl återkomma fill honom. Omförslaget till ändrade regler för beräkning av basbeloppet 11 HILDINGJOHANSSON (s): Jag känner vältill den offentliga debatt som förts sedan propositionen framlagts. Men minsynpunkt är att denna debatt skulle ha förts innan propositionen presenteradesför . Det borde ha skett genom att man hade tillämpat grundlagens budom beredningen av detta ärende. Varförhade egentligen regeringen så bråttom att den nu efteråt måste göraundersökningar som det hade varit naturligt att utföra på förhand? Kan jag fåsvar på den frågan, ? Låtmig också påminna om att i förarbetena till rättighetsdelen av regeringsformenförklarade konstitufionsutskottet att stor vikt måste fästas vid denenskildes möjligheter att vid en rättshandling ingående överblickakonsekveriserna av denna. Vidare hävdar ett enhälligt konstitutionsutskott attendast tungt vägande sociala skäl kan föranleda att lagstiftningen fårretroaktiv verkan på förmögenhetsrättens område. Jag har inte kunnat upptäckanågra sådana tungt vägande sociala skäl. Därför står handläggningen - och ävensjälva förslaget - i strid med förarbetena till Om förslaget (ill ändrade regler för beräkning avbasbeloppet regeringsformen.Och dessa förarbeten var vi alla överens om när de antogs . Jag kommer alltså fram till atthandläggningen inom regeringen av detta ärende varit felaktig. Och dessa felaktigheterhar varit farliga med hänsyn till den enskildes rättssäkerhet. 12 (): Låt mig för , med tanke på sådanahär övningar i framfiden, peka på risken av att baka ihop för många frågor iett enda svar. Då går det så här. lade till en tanke nu i sin replik, nämligenatt den aktiva generationen inte skall bära hela bördan av stigande oljepriser.Då måste jag försöka tala om för ekonomiministern att det finns en rad exempelpå att energipriserna stiger i ett land och den aktiva generationen och helasamhället kan höja sin standard. Vi har haft stigande energipriser i vårt landunder långa, långa tider som produktionen har ökat, exportprisernahar förbättrats och löntagarna och pensionärerna har kunnat höja sin standard.Men har av någon anledning ekonomidepartementet och regeringen fastnat föratt under alla förhållanden skall pensionärernas standard sjunka. Det är denenda rimliga tolkningen av det här förslaget. Vi får stigande energipriser iframtiden, alltså kommer pensionärernas standard att sjunka- och det oberoendeav vad som händer med löntagarnas och den förvärvsarbetande befolkningensmöjligheter att höja sin standard. Om detta har inget svar att ge. Låt mig sedan när det gäller försäkringstagarna lägga sak. Om jag skall tolka rätt - och det är inte så lätt att göranågon rimlig tolkning av det svar han lämnade - så överlämnades det på någotsätt åt försäkringstagarna att med domstolars hjälp, eller vilka vägar de nukan hitta, försöka få samma innehåll i sina försäkringsavtal som dessa hade närde tecknades. Men om försäkringsbolagen inte går med på det, ?Skall en lång rad försäkringstagare behöva sätta i gång dyrbara civilprocesserför att rätta till ett förhållande som en ansvarslös regering, utan att enshöra någon utomstående, har ställt till med? Det är intressant att konstatera attKjell-Olof i sitt första inlägg gjorde gällande att ville man "kommaåt" pensionärerna skulle man använda skattevapnet. Men orn man höjer de indirekta skatterna, Kjell-OlofFeldt, "kommer man inte åt" pensionärerna, eftersom de med bibehållnaindexserier blir kompenserade för skattehöjningar. Det där får nog tänka över en gång till,innan han tar upp det. Sedan hade jag faktiskt för mig att socialdemokraterna ivarje fall i en motion har uttryckt sig mycket negativt om indexering i olikasammanhang i den svenska ekonomin. Att vi valde att ta hela energiklumpen och inte bara oljanhänger ihop med att det senare skulle ge en felaktig bild av oljans betydelseför prisutvecklingen. På energisidan ingår olika komponenter. Tar man medsamtliga energikomponenter, får man på det sättet en bättre spegling avhushållens samlade konsumtion. Det ger en rättvisande bild. Då säger : Men om energipriserna sjunker ? Ja, vi har ju uttryckligensagt att vi kommer att följa utvecklingen. Skulle det visa sig att den går åtdet håll som gör gällande - vilket vore önskvärt - kommer manatt göra en utvärdering och revidera de här beräkningsgrunderna. Om förslaget till ändrade regler för beräkning avbasbeloppet 14 (): Jag förstår ekonomiministerns svårigheter atthinna yttra sig om allt. Men det är ju inte vi utan han som har buntat ihopdessa frågor. Dessutom har han tagit hand om justifieministerns andel. Jag ställde frågan: Varför hade regeringen så bråttom?Förslag av denna art kan väl inte improviseras. Det kan väl inte vara så samlas och plötsligt får en tanke, och sedan omsätts dennatanke i en proposition. Så går det säkert inte till. Men om man inte hade såbråttom, varför gjorde man då inte på förhand de utredningar som även ekonomiministernanser skall utföras nu efteråt? 15 (): Det är inte ofta man i denna kammare får höraGösta slå till reträtt så att det gnistrar om hovarna, men tror jagatt han är på väg att göra det. säger att det här skall nuutvärderas. Skulle det bli så att energipriserna inte stiger så mycket, skulleman göra om förslaget. Men vi vet ju att regeringens förslag får de härkonsekvenserna. Med en annan indexkonstruktion undgår man åtminstone en mycketallvarlig konsekvens, nämligen att pensionerna sänks även om de realaoljepriserna sjunker. Det behöver man inte utreda. Det vet man . Vi är emot hela idén, men om ni åtminstone ville göra denmindre orimlig än den är, så kunde ni företa en ändring på den här punkten. Sedan gäller det försäkringstagarna, som jag inte vet omGösta någonsin hinner fram till. Statsministern har nämligen gett enalldeles speciell tolkning av det här förslaget. Han sade i förett par veckor sedan att det inte gör någonting om försäkringsbolagen får högrevinster - dvs. att försäkringsavtalens reala innehåll urholkas. Och hanfortsatte: Jag vill säga att det blir lättare för försäkringsbolagen att levaefter den här förändringen. Var det en anvisning till domstolarnahur de skulle tolka det här regeringsförslaget? Det är tydligen bäst att jag på nytt påminnerom syftet med denna åtgärd, nämligen att stärka ekonomi, att lägga engrund för den nödvändiga förbättringen av den svenska ekonomin och därigenom Om förslaget till ändrade regler för beräkning avbasbeloppet garanterapensionärerna att de får sina pensioner också. Det kommer, som jagsagt fidigare, då att vara två miljoner pensionärer i vårt land. Utan en starkekonomi kan vi inte garantera deras ställning och deras standard. Det är detyttersta syftet med åtgärden. Det är bråttom, . Det är gräsligt bråttomatt genomföra denna och andra liknande åtgärder. Hade socialdemokraterna på sintid haft mera bråttom att lägga till rätta ekonomi, skulle vi ha haftdet mycket bättre än vad vi faktiskt har. Slår på reträtt, säger . Jag slår inte pånågon reträtt. Vi har från regeringens sida sagt tidigare att vi självfalletkommer att följa utvecklingen och se hur det här slår.