prot · G409150 · 1980-12-31 00:00:00 — Först noterar jag att i egenskap avskatteutskottets vice ordförande är positiv fill vår motion, och att han är detinte bara därför att han är moderat företrädare utan därför att hanuppenbarligen finner att det inte bara är tänkvärt utan också angeläget att fåen rätsida på de problem som tas upp i motionen, utgår också från att förslagen om enprövning av de här två frågorna kommer att behandlas i den utredningskommittésom här är aktuell. Det är i det sammanhanget som jag tar upp en fråga, vilkenjag principiellt finner vara inte bara intressant utan också angelägen. Väldigtofta, herr talman, avfärdar ett utskott en motion med hänvisning till att detsitter en statlig utredning som sysslar med det område som motionen i frågabehandlar. Då finner man det troligt att den här kommittén - jag menar dågenerellt och principiellt - skall ta upp det aktuella ärendet till behandlingoch pröva det. Sedan skriver man några positiva rader; åtminstone sätter man påpränt att man förutsätter - som skatteutskottet i det här fallet har gjort -att de aktuella frågorna prövas av översynskommittén. Men jag konstaterar härännu en gång att utskottet i fråga icke har tagit kontakt med denna kommitté -åtminstone kan jag inte utläsa det av i övrigt positivasvar. Det sker uppenbarligen inte heller i de flesta andra fall. Utskottetavstyrker då bara mofionen med hänvisning till att det sitter en utredning. Jag tycker, herr talman, att det nu kunde vara ett tillfälleatt peka på detta förhållande. Åtminstone finner jag det ytterligt angelägetatt dessa frågor, som icke minst är av rättvisekaraktär, möjligt blirföremål för en prövning av översynskommittén, I övrigt vill jag framhålla att jag är tacksam för attKnut i egenskap av skatteutskottets vice ordförande så klart harredogjort för sin ståndpunkt. Jag utgår ifrån att man från skatteutskottetssida, sedan beslut fattats med anledning av detta betänkande, kommer attkontakta den här kommittén, så att den verkligen får klart för sig att det ärriksdagens mening att frågan skall bli föremål för en översyn. Jag utgår ocksåifrån att den översynen även leder till positiva resultat, så att exempelvis demänniskor som tvingas flytta därför att de mister sina jobb inte skall behövabli berövade sina fritidshus. 1980/81:26om skadeståndsansvar m, m. betänkande Åtgärder för att 1980/81:27om godkännande av en ny nordisk konvention om social trygghet främja fritids- (prop,1980/81:152) fisket, m. m. Vadutskotten hemställt bifölls. 11 §Åtgärder för att främja fritidsfisket, m. m. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /81 ;29 om åtgärder för att främja fritidsfisket, m, m, (prop,1980/81:153), AnL 37 (): Det är från samhällssynpunkt angeläget attmedborgarna får tillgång fill avkoppling och aktiviteter på sin fritid. Det ärett behov som har ökat i takt med den ökande fritiden och att arbetslivet iallt större utsträckning präglas av specialisering och monotoni. Möjligheterna till frifidsaktiviteter är emellertid i höggrad beroende av inkomster, samhällsställning och bostadsort. Som regel är detde som har de högsta inkomsterna, de bästa bostadsförhållandena, debehagligaste arbetsmiljöerna och de flesta tillfällena till omväxling ochvariafion i sitt arbete och liv som också har de bästa möjligheterna tillfritidsakfiviteter. Dessa förhållanden har särskilt understrukits i LO:sfritidsutredning Semester-fritid , Denna utredning visar att enfjärdedel av alla arbetare organiserade inom LO varken disponerar enfritidsstuga eller kan resa bort på semester. Andra undersökningar visar attjordbrukare har ännu mindre förutsättningar än arbetare att resa bort påsemester. Det här pekar på behovet av möjligheter till rekreation inärheten av bostäderna. Inte minst gäller detta för människorna i de storabostadsområden som kom till i storstadsområdena. För samhälle och folkrörelse är det därför en viktiguppgift att skapa ett fritidsutbud som står öppet för alla. Fritidsfisket är i dessa sammanhang av utomordentligbetydelse. Som fritidssysselsättning har det rika möjligheter. Det ger i sinenklaste och ursprungligaste form till mycket små kostnader kontakt med naturoch mijö samt motion och avkoppling. innebär fångsten av fisk att ennaturresurs utnyttjas. Frifidsfisket kan utövas av alla. Det aktiverar människori alla samhällsgrupper. Den sociala snedrekrytering som ofta präglar andrafritidsaktiviteter finns inte inom fritidsfisket. Frifidsfisket är också ettviktigt komplement till andra aktiviteter, som båtliv, vandringar,semesterresor och camping. 1 detta sammanhang kan fritidsfisket ge etttillskott fill utkomst och bosättning Nr 150 i glesbygder där andrautkomstmöjligheter är begränsade. Måndigen den '' därför en viktig uppgift för samhället att medverkatill att alla 25 mai1981 fiskeintresserade erbjudsmöjligheter till ett rikt och varierat fritidsfiske. Samhället bör medverka till en utveckling där fritidsfiskarnas organiserade Åtgärder för aU samverkan tillvaratas. främiafriUds- " ' ' ' bakgrunden som dendåvarande socialdemokratiska fisket mrn regeringen tillsatte 1973 årsfiskevattensutredning. betänkandeom vilket de socialdemokratiska, centerpartistiska och folkpartistiskaledamöterna var helt ense. En reservation fanns från den moderate ledamoten.Vid utarbetandet av den föreliggande propositionen har regeringen i storutsträckning bortsett från de förslag fiskevattenutredningens majoritetframlade. Däremot föreligger en betydande överensstämmelse med den moderatareservationen. Propositionen är således ett nytt exempel på att det i denborgerliga regeringen är som bestämmer. Rent allmänt vill jag uttrycka en besvikelse över dennonchalans de borgerliga regeringarna visar för det mångåriga och omfattandearbete som läggs ner i utredningssammanhang. är i dettaavseende bara ett exempel. Fortsätter denna tendens är det föga meningsfulltatt bedriva statliga utredningar på nuvarande sätt. Det övergripande ansvaret för en god resurshushållning ochnaturvård vilar på samhället genom stat och kommun. Detta gäller ocksåfiskevården. På många håll förekommer det en betydande fiskevårdsverksamhetgenom ideella insatser från framför allt fiskevårdsföreningar men också fränenskilda markägare, som domänverket, Alla erfarenheter visar dock att mångafiskevattensägare inte känner detta ansvar i annan mån än att de självautnyttjar fisket eller genom kortförsäljning antas få inkomster därav.Förutsättningarna för att erhålla inkomster vid sidan om ersättning för erlagdkostnad för fiskevård är mycket små. Exempel på detta är domänverket, som i enomfattande verksamhet har en omsättning på mellan 4 och 5 milj, kr, men endastkan påräkna ett överskott på , Förutsättningarnaför att utveckla en god fiskevård ärdärför helt beroende av samhälleligt stöd och ideella arbetsinsatser. Intressetför en god fiskevård i vårt land har minskat också genom att det enskildaägandet i stor utsträckning är uppsplittrat på ett stort antal ägare,exempelvis när det gäller de och vattendragen och utefter södraostkusten. Fiskevården kompliceras dessutom av att enskilda vatten förekommerjämsides med vatten upplåtna för allmänt fiske. Det är viktigt mot denna bakgrund att de begränsadeekonomiska resurser som står till förfogande för fiskevård framför allt satsas på fiskevatten som i första hand är av intresse bland den fritidsfiskande allmänheten och en aktiv yrkesfiskarkår. Sådana insatser kommer också att vara av betydelse för det särskilt utefter kusterna viktiga husbehovsfisket. Mot denna bakgrund måste en planering utvecklas från samhällets sida, där upplåtelse av vatten, fiskevårdande insatser och organisation av det frivilliga arbetet ses som en sammanhållen enhet, 42 Som framhållits avfiskevattensutredningen och flertalet remissinstanser skulle ettfrisläppande av handredskapsfisket utefter och Gotlands kuster liksomi de innebära en kraftig förbättring av allmänhetens möjlighetertill fritidsfiske. De flesta av dessa vatten finns i anslutning till de storabefolkningskoncentrationerna i vårt land och skulle därigenom kunna användas avett stort antal fiskande under förutsättning att de vore tillgängliga. Visocialdemokrater anser därför att handredskapsfisket i dessa vatten skallinlösas och detta fiske släppas fritt för allmänheten, Samma förhållande gällerenligt vår mening också den del av som sträcker sig frånÖsthammars kommun i län ner till udde i , Vi anserdärför att även handredskapsfisket utefter detta kustavsnitt bör inlösas ochsläppas fritt. För detta ställningstagande talar både allmännarekreationspolitiska motiv och svårigheten att bedriva aktiv fiskevård ochfiskeupplåtelse med nuvarande uppsplittring av ägandeförhållandena. Detlivaktiga fritidslivet på denna kuststräcka med utgångspunkt från de storatätorter som är belägna där gör att fiskeupplåtelserna i storutsträckning inte fungerar. Redan nu bedrivs huvuddelen av fritidsfisket utantillstånd, som möjligheterna till fritidsfiske icke utnyttjas i denutsträckning som vore möjlig om upplåtelserna vore ordnade.Fiskevattensutredningen beräknade att 'av allt fiske utefter södraostkusten skedde utan lösen av fiskekort. Enligt vår mening bör nufatta beslut om inlösen av handredskapsfisket utefter , vidBlekinges och Gotlands kuster samt vid de . Värdet förifrågavarande vatten bör avse värdet , Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till reservafionnri, som handlar om detta. Enligt vår mening finns det inte orsak att lämna statligabidrag till fiskevårdande insatser om inte dessa åtgärder kommer den fiskandeallmänheten fill godo. Mot denna bakgrund anser vi att statsbidragen tillfiskevård skall förutsätta att ägarna förbinder sig att sälja fiskekort tillallmänheten eller på annat sätt sörjer för att fisket upplåts till allmänheten.Vi anser också att bidrag bör kunna utgå med högst av kostnaderna. De högstabidragen bör utgå till de områden som har den största betydelsen förfritidsfisket. Jag yrkarbifall till reservation nr 2. I propositionen föreslås att 4,8 milj. kr. skall anvisasför bidrag till fiskevården m. m. Det beloppet är helt otillräckligt. Dennauppfattning har också stöd av det organiserade fritidsfisket. är vimedvetna om att det nuvarande samhällsekonomiska läget inte medger attytterligare budgetmedel anvisas för dessa ändamål. Vi beräknar kostnaderna för de av oss förordade åtgärdernaför fiskevård och organisationsstöd m. m, till ca 26 milj, kr, . Tilldetta kommer engångskostnader för inlösen av handredskapsfisket vid Blekingesoch Gotlands kuster, kring de och utefter ,bildandet av fiskevårdsområden m, m. Vi är för vår del beredda att förorda att kostnaderna förde av oss föreslagna åtgärderna täcks genom en fiskevårdsavgift som erläggs avden Åtgärder för att främja fritidsfisket, m. m. Åtgärder för att främja frUids-fisket, m. m. Vi tror att det finns en allmän beredskap hos den fritidsfiskandeallmänheten att betala en sådan avgift, under förutsättning att man erhållerett rikare utbud av fritidsfiskemöjligheter. På så sätt skulle enfiskevårdsavgift på kanske , bli en inträdesbiljett tillfritidsfiskelandet med alla dess möjligheter till upplevelser. Vi anser därför att hos regeringen skall begärautredning och förslag till utformning av en allmän fiskevårdsavgift som kantäcka kostnaderna för ett utvecklat fritidsfiske. Förslaget bör framläggas isådan tid att åtgärderna kan träda i kraft , Jag beratt få yrka bifall till reservation nr 3, Enligt fiskevattensutredningen skulle ett fiskevårdsområdefå bildas, om ägarna av fisket inom ett tilltänkt område inte mera allmäntmotsatte sig områdets tillblivelse och de hade beaktansvärda skäl för detta.Vidare föreslog utredningen att detta inte skulle gälla om behovet avfiskevårdsområdets bildande vore synnerligen angeläget.Fiskevattensutredningens förslag har biträtts av lagrådet. Regeringen hardäremot icke ansett sig kunna gå med på detta förslag. Det föreligger motioner från såväl socialdemokratiskt somkommunistiskt och centerpartistiskt håll som kräver att utredningens förslaggenomförs. Vi socialdemokrater ansluter oss till motionärerna i detta avseende,och jag yrkar därför bifall till reservation nr 4 i vad avser moment 7 b iutskottets hemställan. Dessutom anser vi i likhet med lagrådet att en enskildmedlem av ett fiskevårdsområde, kommun eller fiskenämnd skall ha möjlighet attta initiafiv till stadgeändringar för fiskevårdsområdet och att föreningenskall kunna upplösas på ansökan av föreningen, medlem av föreningen, kommuneller fiskenämnd. Jag yrkarbifall till reservation 4 även när det gäller moment 7 c. Vi delar vidare fiskevattensutredningens uppfattning attupplåtelse av statliga vatten till fiskeklubbar o. d. skall ske utan ersättningtill staten, om klubben upplåter eller har för avsikt att upplåta fiske åtallmänheten på skäliga villkor. De fiskekortsavgifter som flyter in böranvändas till vård och skötsel av berörda fiskevatten och fiske och inte tillarrendeavgifter. På fritidsområdet verkar starka ekonomiska krafter.Samtidigt minskar tillgången på områden där man privat och enskilt kan utövafritidsaktiviteter. Med växande konkurrens, bl. a. från utländska intressenter,leder detta fill en upptrissning av arrendepriser för jaktmarker ochfiskevatten som inte står i något som helst samband med det faktiska utbytet.Man är beredd att betala för att stänga ute andra människorfrån marker och vatten, bara man får vara ensam på dessa, I ett sådant läge är det av utomordentlig betydelse attdet statliga mark- och vatteninnehavet icke ingår i dennaspekulationsverksamhet utan används för att tillgodose den stora allmänhetensbehov av rekreation och avkoppling. Vi anser därför att statens vatten skallanvändas som en aktiv resurs för att öka utbudet av fiskevatten förallmänheten. Upplåtelsetill fiskeklubbar för fiske i statens vatten bör därför ske utan ersättningtill staten i den mån klubben upplåter eller har för avsikt att upplåta fiskeåt allmänheten på skäliga villkor. Enligt vår uppfattning bör i detta fall desociala värderingarna ta över de företagsekonomiska. Jag ber avslutningsvis att få yrka bifall till reservation nr AnL 38 (vpk): Enligt vad som framgår av 1973 årsfiskevattensutredning har fritidsfisket utvecklats till en av våra mestutbredda och populära rekrea-fionsformer. Man har kommit fram till att omkringtvå miljoner människor i åldrarna fiskar åtminstone omåret; av dessa fiskar enbart med handredskap. Det måste därför vara enviktig uppgift för samhället att skapa ett fritidsutbud som står öppet föralla, eftersom möjligheterna för den enskilde att akfivt utnyttja sin fritid ärav stor betydelse för hälsa, anpassning och trivsel i samhället. Vi delar utredningens uppfattning att fritidsfisket idessa sammanhang har stor betydelse. Det ger kontakt med naturen samt motionoch avkoppling. Fritidsfisket kan utövas av ung och gammal, av män och kvinnor,och har därför stark karaktär av familjeakfivitet. Vi kan alltså i stort sett ansluta oss till utredningenssynpunkter och förslag. Det framgår också att det rådde en stor politiskenighet i utredningen, och därför är det förvånande att propositionen påväsentliga punkter inte beaktar dess synpunkter och förslag, I vår motion har vi anslutit oss till utredningens förslagom en inlösning av allt kvarvarande enskilt fiske med rörliga redskap vid deaktuella kusterna, I likhet med utredningen har vi också svårt att förstå detlämpliga i att nätfisket är fritt, medan fisket med handredskap i huvudsak ärförbehållet fiskerättsägaren på enskilt vatten. Eftersom en större enighettycks kunna nås om en inlösning av enbart handredskapsfisket och eftersomkostnaderna därvid blir väsentligt mindre, anser vi oss kunna ansluta oss tilldetta förslag. När det gäller de har vi i motionen föreslagit attfisket med handredskap görs fritt i dessa. Den övervågande delen av fritidsfiskarna fiskar medhandredskap. Att man inte i dessa fall skulle kunna få sitta med sitt metspöeller något annat handredskap och fiska, när nät eller annat rörligt redskap fåranvändas, det har nog den fiskaren svårt att förstå. Detta visar väl också detorimliga i nuvarande förhållanden. Huvudfrågorna för fisket i stort är dels allmänhetensfillgång till fiske, dels fiskevården. Inget tvivel råder väl om att akutaproblem finns i vad avser vården av vissa fiskbestånd, och då framförallt laxfisken. Vi har i vår motion framhållit det angelägna i att åtgärdervidtas för att förhindra överfiskning av laxfisk, och vi anser att detta måstegöras skyndsamt. För att eliminera risken för överfiskning av framför allt laxoch öring samt säkerställa uppgången av avelsfisk till laxodlingarna ochsjälvreprodukfionen måste en noggrann utredning göras av vad varjemynningsområde tål i vad gäller mängden fasta fiskeredskap. Åtgärder för att främja fritidsfisket, m. m. Åtgärder för att främja fritidsfisket, m. m. I fråga om tillgången till fiske är, utöver de föreslagnaåtgärderna för nämnda kuststräckor och de större sjöarna, bildande avfiskevårdsområden av stor betydelse. innebär bildande av ettfiskevårdsområde inte någon ändring av äganderättsförhållandena och medföralltså inte någon garanti för att fisket därvid upplåts till allmänheten. Idetta sammanhang blir ju också prissättningen på fiskekort icke oväsentlig. Enutveckling som gör att många inte får råd att fiska i attraktivafiskevårdsområden måste förhindras. Därför blir det nödvändigt att noga följa utvecklingennär det gäller bildande av fiskevårdsområden, så att målsättningen att skapastörre möjligheter för fritidsfiskets utövande verkligen uppfylls, och detta påskäliga villkor för de fritidsfiskande, 1 propositionen föreslås att en del frågor rörande fisketvilka utredningen lagt synpunkter på eller förslag om ytterligare skallutredas. Vi kan också ansluta oss till denna mening. Jag skall spara tid genom att inteåterupprepa vad som redan har framförts av . Därför vill jagsluta med att säga att det i motion 2108 anförda i stort har tillgodosetts ireservanternas skrivning, varför vi kan ansluta oss till reservationerna. AnL 39LENNART BRUNANDER (c); Mina föregångare här i talarstolen har sagtatt fritidsfisket har stor betydelse för allmänheten, för oss alla, såsom enaktivitet . Jag har ingen anledning att göra annat än ansluta migtill detta, för det är faktiskt på det sättet. Det är väldigt många människorsom sysslar med fiske i vårt land på olika sätt - en del mer, andra mindre. OchSverige är ju ett land som ger oss utomordentliga möjligheter att fiska, attutöva den här fritidssysselsättningen, därför att har bra sjöar ochmånga vattendrag, och har också en lång kust. Det gör attförutsättningarna i är långt bättre än på nästan alla andra håll. Men fisket saknar naturligtvis inte problem. Det alltöverskuggande problemet år ju försurningen och frågan om hur fisken utvecklas -om den kan föryngras osv. Åtgärder mot detta har ju satts in under de senasteåren, och vi har väl nått en hel del bra resultat. Vi måste ha och har ocksåproblemet under uppsikt och försöker vidta åtgärder. Det har emellertid också gjorts saker i samhället sompåverkat fisken - vi har byggt kraftverk, vi har reglerat sjöar. Och inte minstföroreningarna genom de utsläpp som vår egen bekvämlighet och industrinsverksamhet föranleder gör att det finns problem som vi måste ta itu med. Under behandlingen av ärendet i utskottet har vi ocksåkommit underfund med att här finns många olika intressen. Yrkesfiskarna harsina intressen, deltids- och husbehovsfiskarna har sina intressen ochfritidsfiskarna har sina intressen. Såvitt jag begriper har propositionen härklarat balansgången ganska bra, för de här intressena går inte alltid ihop. Denutredning som gjorts och som redogjort för hade till uppgift attlägga fram förslag som kunde lösa problemen och ge fiskevården och fritidsfisketbättre förutsättningar. Hittilldags har det ju varit på det sättet att stateninte direkt gått inoch stött fritidsfisket, utan man har gjort det mera indirekt genom denforskning och de anläggningar som finns på området. I propositionen finns enrad förslag om hur man skall förbättra fiskevården och möjligheterna att fiska.Vi får en ny lag om fiskevårdsområden som syftar till att göra det enklare attskapa sådana områden, och det blir därigenom även billigare. Det skrivs vidarein i lagen om fiskevård att inte bara utnyttjandet av fiskerätten är väsentligtutan också kravet att det skall ske fiskevård. I propositionen tas vidare upp frågan om de statligavattnen, som också var inne på, och det slås fast att dessavatten skall utnyttjas i större utsträckning. Man tar även upp frågan omåtgärder vid vanskötsel av fiskevården och frågan om expropriation av vattenför forskning o. d. var inne på en viktig sak, nämligenöverutfi,skningen av våra vatten. Här fårfiskeristyrelsen ökade befogenheterenligt propositionen när det gäller vandringsfisken lax och ål. Man skall heltenkelt övervaka att utfiskning inte sker och vidta åtgärder. I propositionen läggs också fram förslag om bidrag tillfiskevårdande åtgärder. Här har det under arbetets gång varit en diskussion omvad som är fiskevårdande åtgärder. Då har vi i utskottet slagit fast attfiskevårdande åtgärder innebär inte bara att sätta ut fisk, utan det är ocksåfråga om information och annat som leder till fiskevård och till bildande avfiskevårdsföreningar. Jag tycker att det är viktigt att här slå fast detta. I propositionen tas inte upp allt det som föreslås iutredningen. Förslag som inte tas upp är inlösen av fiskevatten, införande avavgifter samt förslaget att de statliga vattnen skall göras helt fria. Jagåterkommer till dessa frågor när jag behandlar reservationerna, vilket jag nuövergår till att göra. Till jordbruksutskottets betänkande 1980/81:29 finns fogadefem reservationer från den socialdemokratiska minoriteten. Den förstareservationen gäller inlösen av handredskapsfisket i och de storasjöarna. Vi i majoriteten har inte kunnat gå med på en sådan inlösen, ochpropositionen föreslår det inte heller. En inlösen av handredskapsfisket skullekosta mycket pengar, och vi har inte förutsättningar för att ta detta steg. Vitror inte heller att det skulle leda till det fina förhållande som ÅkeWictorsson här beskrev. Vi menar att det rätta sättet att klara frågan om tillgångtill fiskevatten är att bilda fiskevårdsområden. Därigenom kan man också skapaförutsättningar för fiskevård, så att det är någonting som nappar när manfiskar. Det är ju ett villkor för att man skall trivas i sammanhanget. Det är,som vi ser det, också viktigt att man kan diskutera och förhandla sig fram tillåtgärder, så att det skapas enighet och inte motsättningar och man får enpositiv anda i fiskevårdsområdena. Enligt reservanternas förslag skall en avgift tas ut. Fördenna avgift skall man sedan kunna fiska fritt. Enligt vårt förslag skall ocksåen avgift tas ut, men denna skall betalas direkt till fiskevårdsområdet.Därvidlag är det alltså inte fråga om någon större skillnad. Skillnaden är attvi också garanterar en fiskevård. Ireservation 2 vill reservanterna gå litet längre när det gäller bidragen till Åtgärder för an främja fraidsfisket, m. m. Åtgärder för att främja fritidsfisket, m. m. Reservanterna vill att bidrag skall kunna utgå till 70 %av kostnaden, i vissa fall ännu mer. Här har propositionen och utskottetstannat för och i vissa fall . Ett mofiv för detta är naturligtvis attvi har en ekonomi som begränsar utrymmet. Ett annat motiv är att det genomändringen i lagen för fiskevårdsområden blir billigare att bilda sådanaområden. Det bör därför vara möjligt att få till stånd fiskevårdsområden utanen höjning av. I reservation 3 föreslås införandet av enfiskevårdsavgift. Det kan bli administrativt besvärhgt och byråkrafisktkrångligt att ta in denna avgift. Och redan i beräkningarna utgårfiskevattenutredningen från att inte mer än hälften av dem som fiskar skallbetala in avgiften. Redan häri ligger en orättvisa. sade att deåtgärder som socialdemokraterna vill vidta - inlösen av vatten och annat -skall betalas med fiskevårdsavgiften.