prot · G40927 · 1980-12-31 00:00:00 — Vill man diskriminera folkomröstningarna, vilket inte jagönskar, då skall man anta generella regler som sedan visar sig inte kunnatillämpas. Närdet sedan gäller onödiga utredningar vill jag bara helt kort konstatera atl vii utskottet fick en upplysning om att man mycket snabbt kunde räkna fram talenför 1976 och 1979. Jag har talat emot en utredning om detta, men jag tycker atlen statsvetenskaplig institution, eller någonannan kan få ulföra dessa beräkningar. Vi kan emellertid inte från riksdagenssida skriva direkt till dessa institutioner, utan vi måste gå över regeringen. Anf, 49 () replik: Jag skall inte fortsätta resonemanget omonödiga utredningar. Jag vidhåller den uppfattning jag framförde i mitttidigare inlägg på den här punkten. Majoritetsval saknar all aktualitet i vårtland. Vi vet på ett ungefär hur de skulle slå. Det finns alltså inget behov avnytt material. När del däremot gäller frågan om folkomröstningar vill jagsäga att bestämmelserna om dem är en bestående del av vår författning som vianvänder då och då i det praktiska livet och som - det visar all erfarenhet-fungerar mycket dåligt. Vad blev resultatet t. ex. i atomkraflsomröstningen? Detkan man sannerligen på goda grunder ha många olika uppfattningar om. AnserHilding att ett sådant tillstånd är tillfredsställande? Det innebärju alt man mer eller mindre har misslett de människor som tror alt de på ellavgörande sätt bidrog till något slags beslut genom omröstningen! Sedan ställde jag frågan: Hur länge skall ettfolkomröslningsresullat gälla? Den frågan är inle oväsentlig. Skall vi anse atlman när del gått en viss lid kan - eftersom folkomröstningen formellt ärrådgivande - strunta i resultatet, riva upp det och göra som vi gjorde 1. ex. ihögerlrafikfrågan? Eller skall vi anse att del krävs en särskild folkomröstningigen för alt man skall kunna ändra tidigare beslut? Vad skulle t. ex. hända om regeringen plötsligt lade framen proposifion som på många punkter gick stick i stäv mot alla de alternativsom fanns i folkomröstningen och antog den? Det är ett problem somHilding inle vill diskutera och som han tycker inte behöver utredas. Del går inle med generella regler, säger . Jo, del är del vi måste sträva efter. Del är ett säll alteffektivisera vårt folkomröstnings-institut och öka möjligheterna förmedborgarna atl verkligen göra relevanta ställningstaganden. På alla andraområden eftersträvar vi generella regler. Vi har gjort det t. ex. när detgäller möjligheterna till omröstning i grundlagsfrågor. Vi har självfalletsådana regler när del gäller de vanliga, allmänna valen och på alla möjligaandra förfallningsområden. Varför skulle vi då inle ha det just här? Anf, 50HILDING () replik: Det går inte att formellt renodla frågor avden här typen, därför alt det centrala är innehållet i folkomröstningen. Förall bedöma det måste man ta hänsyn fill saklägel. Därför går det inte helleralt skriva in en regel om atl en rådgivande folkomröstning skall respekteras itre, sex eller fio år. Man får ta hänsyn fill hur förhållandena har förändrats.När fömtsättning-arna är helt andra är del naturligt all man inle kan följa ettresultat från en rådgivande folkomröstning. Säg mig: Vilken lagstiftare kan åtasig att räkna upp villkoren som skall vara uppfyllda i det ena eller andrafallet? När det gäller det som vi andra kallarkärnkraftsomröstningen men kallar alomkraftsomröslningen, avnågon för mig okänd anledning, är det svårt för mig att se annat än all delfinns en miss här, även om den inte hör fill dagens ämne. Regeringen har nämligen inle följtupp omröstnings-resultatet. Men del får vi resonera om vid ett annat tillfälle. Del fanns emellertid en majoritet i som ville hatre alternativ. Hade vi då haft en lag som sagt att det endast fick finnas två,då hade anfingen måst upphäva den lagen eller också måst tillämpa enlag som majoriteten ansett vara felaktig. Finns del som i del här fallet såmånga opinioner i en fråga, är det naturligt all de får komma till uttryck viden folkomröstning. Det vore annars meningslöst all anordna folkomröstningar. vice talmannen anmälde atlBertil Fiskesjö anhållit atl till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. Anf, 51 : Jag fårmeddela kammaren all anslag om kvällsplenum har uppsatts. 52LAHJA EXNER (s): majoritet har än engång yrkat avslag på en socialdemokratisk partimotion gällande vidgad rösträttför invandrare som inle är svenska medborgare. I vår motion nr 1979/80:459 har vi föreslagit all ensärskild, parlamentariskt sammansatt utredning skall tillsältas med uppgiftatt studera invandrarnas deltagande i 1976 och kommunalval och ifolkomröstningen i kärnkraftsfrägan. Utredningen skall enligt motionärernaockså ges i uppdrag atl utreda frågan om rösträtt för invandrare ulan svensktmedborgarskap i riksdagsval och andra åtgärder för att underlätta derasdeltagande i den demokratiska beslutsprocessen. Det är inle första gången vi socialdemokrater har lämnaten mofion av delta slag. 1977/hade en i stort sett idenfiskmotion att ta ställning till, och vi i den socialdemokratiska riksdagsgruppenhar år återkommit med samma krav. Titlar vi på betänkanden medanledning av dessa motioner och erinrar oss debatterna här i kammaren, så måstevi tyvärr konstatera all ärendet inte har kommit en enda millimeter närmare sinlösning. Majoritetens argument mol vidgad rösträtt för invandrare utan svensktmedborgarskap är precis desamma som 1977, 1978 och 1979. Och inle nog meddet: argumenten är precis desamma som högerpartierna använde mot allmän, likarösträtt och mot rösträtt för invandrare i kommunalval. Jag kan i och för sig acceptera argumentafioni dessa frågor, eftersom den hör till det partiets idéarv. Men jag har ingenförståelse för om och ställer upp bakom samma idéarv. Minapartikamrater här i och hundratusentals invandrare, som fortfarandesaknar rösträtt i riksdagsvalet, förväntar sig liksom jag alt centerpartistiskaoch folkpartistiska ledamöter i den svenska skall vara beredda atl laell första steg på vägen att vidga rösträtten för invandrare som saknar svensktmedborgarskap. Vi invandrare är födda optimister oavsett medborgarskap. och den optimismen innebär bl. a. förhoppning om ökadförståelse mellan svenskar och invandrare för varandras elementära behov avdemokratiska rättigheter. Till slut vill jag kommentera ett par uppgifter i dagensbelänkande. I belänkandet påpekas atl den kommunaldemokraliska kommittén i sinatilläggsdirektiv har all särskilt uppmärksamma underrepresenlerade gruppers,bl. a. invandrarnas, möjligheter att aktivt delta i det kommunalpolitiskaarbetet. Det är bra, men kan inle ersätta del som vi socialdemokrater föreslår.Jag skulle också å invandrarnas vägnar vilja tillägga all del bästa sättet allförbättra olika underrepresenlerade gruppers representation i kommunala ochandra organ är alt fördjupa demokratin i våra egna partiorganisationer ochförsöka finna lösningar som möjliggör delaktighet även för invandrare. Den andra uppgiften gäller hänvisningen till dennytillsatta utredning som skall se över frågan om invandringen och invandrarnassituation i . I direktiven slår att utredningen skall utvärdera effektenav de reformer som har genomförts . Men jag vill påpeka atlutredningens direktiv inle medger att kommittén arbetar fram ett förslag omutvidgad rösträtt för invandrare som saknar svenskt medborgarskap. I det hårdnande ekonomiska klimatet är del myckel viktigtvad vi politiskt aktiva säger om våra invandrande medmänniskor och vad vi görför dem. Vad vi säger och gör är normbildande, och därför säger jag till allariksdagskolleger, som anser alt rösträtten är en grundläggande mänskligrättighet som ingen människa bör förvägras: Här har ni alla en möjlighet all laförsta steget till en reform som inle kostar pengar. Ni slipper all avslå enangelägen socialdemokratisk motion med orden "i det rådande statsfinansiellalägel är del nu inle möjligt med denna reform". Därmed yrkar jag bifall fill den socialdemokratiskareservationen 2 i konstitulionsutskottets belänkande 1980/81:3. 53ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Del har gått nästan precis sedanfrågan om rösträtt för invandrare i riksdagsval senast behandlades avriksdagen. Avslaget på den då aktuella vpk-motionen har alltså i praktikeninneburit all del har lyckats för de borgerliga parfierna alt förhala dennavikfiga demokratiska reform . I motion 1979/80:151 har vpk därför på nytt lagl framförslaget atl skall hemställa hos regeringen om att förslag omrösträtt för invandrare i riksdagsval, oberoende av medborgarskap, snarastskall föreläggas . Vi delar således inle de borgerliga partiernasuppfattning, nämligen alt rösträtten skall vara avhängig av medborgarskap. Vårt parti anser att alla människor som bor och arbetar ivårt land skall ha samma rättigheter och skyldigheter. Rösträtten är engrundläggande demokratisk rättighet, som på lika villkor bör tillfalla allamänniskor i . Det var ingen lillfällighel atl just frågan om allmän ochlika rösträtt logs fram som en av de stora frågorna, när arbetarrörelsenbörjade formera sig. Alltsedan dess har kampen för alt utvidga demokratin ochförsvara den mot varje inskränkning varit huvudfrågor för arbetarrörelsen. Kravet på rösträtt för invandrare i riksdagsval gäller tvåsaker: för del första invandrarnas principiellt demokratiska rätt alt delta ioch la ansvar för del polifiska livet i landet, för del andra det förhållandetatl invandrarna utgör en stor del av arbetarklassen här i landet. En riktigrepresentation av de arbetande i olika politiska organ kan därför inte uppnåsulan rösträtt för invandrarna. Konstilutionsutskotlel har avstyrkt vår motion. Del gördelta genom all upprepa och hänvisa till samma argument som det hävdat år efterår. Utskottet har inle låtit sig rubbas av det faktum alt dessa argument harmycket litet med själva sakfrågan alt göra. Utskottet låter sig inte heller rubbasav det faktum all ulestängningen från del politiska livet av hundratusentalsmänniskor, som bor och arbetar här i landet, måste utgöra en myckel allvarligbegränsning av demokratin. Det är fyra argument som återkommer i utskottsbetänkandenai den här frågan. De är alla av en sådan beskaffenhet atl utskotlsledamölernaborde rodna av blygsel inför den intellektuella torflighet som de ger uttryckåt. Ulskollel hävdar för det första, atl i så gott som allaländer är medborgarskap en förutsättning för rösträtt på den nationella nivån.Hur skall man tolka ett sådant argument? Jag kan hänvisa till alt i så gott somalla länder är medborgarskap en förutsättning för rösträtt också ikommunfull-mäkligeval. Men det har inte hindrat från att i dettaavseende vara ett föregångsland. Jag har svårt all tolka utskottet på annatsätt än att det, genom all hänvisa till förhållanden i andra länder, avsägersig ansvaret för varje form av självständigt tänkande för att utveckla ochfördjupa demokratin med utgångspunkt i de förhållanden som faktiskt gäller häri . Men det ligger också frestande nära att tolkautskotlsargu-menleringen på denna punkt som ett torftigt svepskäl med endasyfte all dölja de egentliga orsakerna till avslagsyrkandena. Med ell sådant internationelltperspektiv blir naturligtvis varje positiv förändring omöjlig. För det andra: Rösträtt bör inte tillkomma den som inlekänner sådan samhörighet med landet atl han är beredd all söka medborgarskap,säger ulskollel. Vad betyder detta? På vilket sätt anser man att invandrare,som bor och arbetar här, vilkas barn går i svenska skolor, som har hela sittekonomiska, sociala och kulturella liv här i landet, brister i samhörighet meddetta land? Kriteriet på samhörighet med landet är alltså enligt utskottetoch den borgerliga riksdagsmajoriteten att man är beredd atl förvärva ellerupprätthålla sitt svenska medborgarskap. Vpk anser alt detta är en synnerligentorftig uppfattning om vad samhörighet med landet skall innebära. Den ledertill all en person som i handling uppsåfligen undandragit sig sina skyldigheterhär, t. ex. genom all flytta kapital till annat land och göra svenska arbetarearbetslösa, genom all av skatteskal bosätta sig i annat land eller genom attsmuggla ul valuta ur landet, men som behåller sitt svenska medborgarskap. den personen anses ha samhörighet med landet. Däremotanses inte den invandrare som bor och arbetar här och i handling fullgör sinaskyldigheter gentemot det svenska samhället ha en sådan samhörighet med dettasamhälle med mindre än all han söker medborgarskap. Detta framstår för osskommunister som en fullständigt främmande inställning. Utskottet och regeringen är - del är tydligt - av denmeningen, all människor som bor och arbetar i vårt land, som har levt här idecennier och förmodligen kommer att stanna kvar här resten av sina liv, all deoch deras barn som växer upp här är och kommer alt förbli främmande element idel svenska samhället, främlingar som på grund av sitt medborgarskap inlekänner samma samhörighet med landet som övriga svenskar. Utskottet vägrar att betrakta invandrarna som en del avdel svenska samhället, som ett inslag i den svenska arbetarklassen, vilket harmed den gemensamma intressen. Man söker i stället särskilja en stor del avinvandrarna som grupp genom konstaterandet all de inle känner samhörighet medlandet. Den inställningen befäster och underblåser de fördomar och rasisliskatendenser som gör sig gällande i det svenska samhället. För det tredje säger ulskollel, all om rösträttenfrikopplas från medborgarskapet skulle det innebära atl innehållet imedborgarskapet skulle tunnas ul i alltför hög grad. På vilket sätt då? Kan jagfå ett enda konkret uttryck för hur medborgarskapet uttunnas genom altinvandrarna får ett politiskt inflytande över sina liv? Jag ställde de här frågorna i riksdagsdebatten för ett årsedan. Då förmådde ingen av de borgerliga företrädarna ge ens något som kundegodtas i stället för ett svar. har man haft på sig all länka. Låt osshoppas all del går bättre . Men innehållet i utskotlsbetänkandet väcker ingastörre förhoppningar. För att här undvika missförstånd vill vi påpeka atl vårtförslag i denna motion icke innebär några inskränkningar i gällande rösträtt,men däremot utvidgningar av denna rösträtt till grupper som saknardemokratiskt inflytande. Vad ulskollel menar med all medborgarskapet skullekomma alt uttunnas om invandrarna fick rösträtt är oklart. För del fjärde hävdar man från utskottets sida attsambandet mellan medborgarskap och rösträtt är av grundläggande betydelse ochatt inte minst rösträttsfrågans internationella betydelse leder fill denslutsatsen. Även denna uppfattning framförs ulan sakargumenl, och jag villhävda all det rakt motsatta förhållandet gäller. Till skillnad från utskottetkan jag belägga min uppfattning genom all visa på vad som fakfiskt har skettunder efterkrigstiden. , 1966-1975, invandrade ca 18miljoner människor till de arbelskraftsimporterande länderna i . Avdessa tillhörde arbetarklassen. Röslrättsbestämmelserna i hemländernaoch invandrarländerna har gjort atl flyttningen i allmänhet också har inneburitförlust av det politiska inflytandet för längre eller kortare lid. Vad vi har upplevt har varit enenorm urholkning av de demokratiska rättigheterna i västvärlden - ingen formellurholkning men väl en urholkning i praktiken, eftersomröslrättsbestämmelserna inle har anpassats efter människornas levnadsvillkor. Den sociala sammansättningen vid in- och utvandring harockså lett till inskränkningar i arbetarklassens möjligheter atl hävda sinapolitiska intressen. Vi har exempelvis den myckel vanliga situationen atlmänniskor arbetar på samma arbetsplats och har gemensamma sociala ochekonomiska intressen. Men en del av dem är uteslutna från möjligheten altpolitiskt påverka dessa intressen på grund av atl de är utländska medborgare.Detta minskar i praktiken också möjligheterna för dem som är svenska medborgareatt hävda sina intressen. Naturligtvis blir ingen svensk mindre svenskav atl en invandrare får delta i riksdagsval. Detta vet också de borgerliga.Men vad de också vet är all det är arbetarklassen och dess allierade somtvingas fly från sina hemländer, atl del är arbetare och fattigbönder som tvingasvandra över gränserna för all få jobb. De ser den borgerliga hegemonin hotad omrösträtten för invandrare utsträcks till all gälla även dem som inle harsvenskt medborgarskap. Rösträtten är alltså en klassfråga. Det log den svenskaarbetarklassen flera decennier av kamp för all uppnå nu gällande politiskarättigheter. är det frågan om invandrarnas rösträtt. Motsättningen ärdensamma som då. Arbetarrörelsen vill utvidga demokratin mot borgarnasmotstånd. Med det anförda yrkar jag bifall till vpk-motionen. Anf, 54BENGT KINDBOM (c): Frågan om vidgad rösträtt för invandrare sominte är svenska medborgare har aktualiserats ,då beslutet om rösträtt fattades. Vid 1977/lämnadekonstitutions-ulskoltet en utförlig redogörelse för de regler som gällde iandra länder och frågans tidigare behandling i . Jag vill peka på någrapunkter i utskottets ställningstagande vid det lillfällel, eftersom det imotiveringen för dagens ställningslagande hänvisas fill detta. I så gott som aJla länder är medborgarskapet engrundläggande förutsättning för val på den nationella nivån. Motiveringenhärför har varit atl rösträtt inle bör tillkomma dem som inle känner sådansamhörighet med landet atl han vill förvärva medborgarskap. Vidare har manansett atl ell brytande av sambandet mellan rösträtt och medborgarskap skulleleda till all innehållet i medborgarskapet tunnades ut i alltför hög grad.Rösträtt vid riksdagsval bör liksom nu vara knuten till medborgarskapet ochdärmed också valbarhet till del beslutande organ som valet avser. När den kommunala rösträtten för invandrare infördesförekom samma argument, men det ansågs atl betydelsen av alt ge invandrarnalokalt politiskt inflytande vägde tyngre än frågan om sambandet mellanmedborgarskap och rösträtt. Vad gäller riksdagsval ansåg utskottet sambandet mellanmedborgarskap och rösträtt vara av grundläggande betydelse. Inle minst frågansinternationella betydelse ledde till denna slutsals. - Detta var denredovisning som finns i 1977/beslut. Utskottet har i det betänkande som vi behandlar i dagsamma principiella ställningslagande och kan inle heller ställa sig bakomkrav som syftar fill all bryta sambandet mellan rösträtt och medborgarskap. En viktig förändring har vidtagits . Dengäller kvalifika-fionsliden för erhållande av svenskt medborgarskap. År 1976avkortades tiden för erhållande av svenskt medborgarskap från tre till två årför medborgare från de nordiska länderna och från sju till för andrautländska medborgare. Jag vill understryka all del genom denna reform finnsfömlsätlningar all inom en ganska erhålla svenskt medborgarskap,rösträtt och valbarhet till . - De två föregående debattörerna är juockså exempel på att invandrare som är svenska medborgare har säte och stämma iriksdagen, ett förhållande som inle är nytt för den svenska . Många lusental invandrare har alltså rösträtt i riksdagsvaloch många tusental kommer alt få det åren framöver. Med det principiellaställnings-tagandel får frågan om kvalifikationstiden för medborgarskap ökadtyngd och bör fortlöpande prövas, bl. a. i del utredningsarbete som jag kommeralt peka på . Låt mig också något kommentera den socialdemokratiskamofionen och reservationen i den del där den behandlar utredning ochutvärdering av de kommunalval som invandrarna har deltagit i. Jag börjar medatt konstalera att socialdemokraterna inle kräver rösträtt förinvandrare. En rad frågor måste övervägas ytteriigare innan beslut kan fattas. Utskottet har pekat på följande utredningar ochutvärderingar som pågår eller har avlämnats: invandrarverket, statistiskacentralbyrån samt expertgruppen för invandrarforskning har lagt eller kommeratt lägga fram redovisningar angående information och valdeltagande vid 1979års kommunalval och folkomröstningen . Kommunaldemokraliska kommitténskall enligt sina tilläggsdirektiv särskilt studera underrepresenlerade gruppersmöjligheter alt delta i del kommunalpolitiska arbetet. Slutligen har en bred utredning tillsalls ominvandringen och invandrarnas situation i . Ur direktiven till dennautredning vill jag citera följande: "Del är angelägel alt en samladutvärdering görs av effekterna av de reformer som har införts under 1970-taleti syfte att främja jämlikheten mellan invandrare och den inhemska befolkningen,öka den kulturella valfriheten för invandrare och minoriteter, vidgainvandrarnas möjligheter till politiskt inflytande och ökad samverkan mellaninvandrarna och befolkningen i övrigt." Vid denna utvärdering avmöjligheterna till politiskt inflytande bör frågan om bl. a.kvalifikationstiden som konstituerar erhållande av medborgarskap-rösträtt, somjag nämnde tidigare, på ett naturligt sätt komma in. Ulskollel har ansett att något ytterligare initiativ vadgäller utredningar inle bör las och avstyrker därför den socialdemokratiskamotionen i denna del. Med hänvisning till vad jag anfört ber jag atl få yrka bifall till utskoiiels belänkande i den del det avser vidgad rösträttför invandrare som inte är svenska medborgare. Anf, 55 (vpk) replik: Del pågår ett försök till tudelning avsamhället . Del pågår ett försök till en tudelning som skiljer människornai det här landet till två läger: invandrare och svenskar. En tudelning som inleutgår från de lagar och bestämmelser som finns i landet och som reglerarinvånarnas förhållande fill varandra och till samhället, oavsett nafionellfillhörighel. En tudelning som inte utgår från människornas sociala, ekonomiskaoch utbildningsmässiga situation, ulan från människornas nationellatillhörighet och ursprung. En tudelning som grundar sig på den bestämdauppfattningen all invandrarna är och kommer att förbli ell främmande element idel svenska samhället på grund av all de har en annan nationell tillhörighetoch ell annat nationellt ursprung. Del finns politiska krafter här i landet som medvetetunderblåser sådana här tendenser. Det finns politiska krafter som har intresseav atl blåsa upp skenbara motsättningar mellan svenskar och invandrare. Detfinns polifiska krafter som anstränger sig för all splittra arbetarklassen isvenskar och invandrare. Utskottets konstaterande, atl del finns flera hundratusen invandrare som inte har samhörighetskänsla med landet, befäster ochkonserverar den uppfattningen att invandrare är ett främmande element i detsvenska samhället. Del ger näring ål och underblåser de fördomar ochra.sisliska tendenser som gör sig gällande i allt större omfattning i samhälleti dag. Det sätter en stämpel i pannan på alla de barn som är födda här och somväxer upp här men som har utländska medborgare som föräldrar, barn som intekänner något annat fosterland än . Del är en stämpel som säger: Ni äroch kommer alt förbli utlänningar. Ni har inte någon samhörighetskänsla medlandet, eftersom ni är utländska medborgare. Med anledning av del anförda vill jag fråga utskottetstalesmän: ni något belägg för detta påstående? Finns del någonting somlyder på alt invandrarna har en bristande samhörighetskänsla med landet? Kan nipå något säll förklara hur innehållet i begreppet svenskt medborgarskap tunnasul, alltså på vilket säll en svensk blir mindre svensk när det gäller alt geinvandrarna rösträtt? Del är frågor som är myckel angelägna för hundratusentalsmänniskor. 56LAHJA EXNER (s) replik: Jag vill till säga atlsamhörigheten med naturligtvis inte är någonting som har medmedborgarskap att göra. Den växer fram i det dagliga livet, om vi ger den enchans all spira. Den bästa växtmiljön för samhörighetskänslan ges om vibehandlar våra invandrare som jämlikar och ger dem samma grundläggandedemokratiska rättigheter som vi själva har. Det är ca en kvarts miljoninvandrare i del här landet som saknar rösträtt vid riksdagsval. 57 () replik: Till vill jag säga atl socialdemokraterna isin egen reservation pekar på att det finns problem förbundna med den härfrågan. Som exempel härpå nämns atl vissa invandrare kan få rösträtt och blivalbara till både hemlandels parlament och den svenska .