prot · G40973 · 1980-12-31 00:00:00 — enreformering av det familjepolitiska stödet, en utbyggnad av vårdnadsersättningen i första etappen medytterligare , särskiltsföd till flerbarnsfamiljerna, ett femårsprogram för den fortsatta utbyggnaden avbarnomsorgen som gör def möjligt atf använda samhällets knappa resurser till engod barnomsorg, statsbidrag som är utformade så att vi fär möjlighet fillmera flexibla lösningar samt en översynav den nuvarande utbildningen inom barnomsorgen. Detta ger möjlighet till en bättre barnomsorgmed större rättvisa och ökad trygghet för barnen. 48YLVA (): presenterades enundersökning som gjorts på uppdrag av arbetsfagar- ocharbetsgivarorganisationer beträffande den tekniska kompetensen i ,Tyvärr visade den aft vi har kommit pä efterkälken, har i jämförelsemed omvärlden inte längre något atf förhäva sig över på det tekniska området.Våra uppfinningar håller inte jämna sfeg med utländska konkurrenters, och dettekniska kunnandet blir allt sämre, I en arfikel i för en månad sedan pekadeförre professorn vid kungl, tekniska högskolan på de följder dethaft för hela landets utveckling att det på mycket få beslutsnivåer finnsmänniskor med naturvetenskaplig-teknisk bakgrund. Det finns också analyser som visar att man inte lyckatsintressera flickor för tekniska yrken i större utsträckning än fidigare och atfpojkar mer och mer söker sig till andra utbildningar än de tekniska. Det äralltså alldeles nödvändigt att vi utnyttjar alla de möjligheter vårtutbildningssystem ger för att öka det tekniska kunnandet i vårt land, 1979 fattade beslut om den nya läroplan somfolkpartiregeringen hade presenterat. Den ger alla redskapen - låt oss användadem, 1 Lgr 80 finns det klart utsagt aft tekniska inslag skall finnas iorienteringsämnena på låg- och mellanstadierna. Teknik blir ett obligatorisktämne på högstadiet , och lärarnas utbildning pä områdetförstärks, I läroplanen ges också utrymme för det som kallas tema-och projektstudier, dvs. man skall kunna fördjupasig inom eft avsnitt som man är särskilt intresserad av. Varför inte tittanärmare pä tekniken i vardagen eller utveckla ämnet "En teknisk nyhet jagtror på"? Ocksä tillvalen på högstadiet gerutrymme för att utveckla andra områden än de traditionella. Eleverna skallocksä ha sex-tio veckors prakfisk arbetslivsorienfering. Det är fullt möjligtaft ge den naturvetenskapliga och tekniska sektorn stort utrymme där. Det finns ett annat viktigt instrument när det gäller attförändra attityder fill yrkesval - syokonsulenter och yrkesvägledare.Undersökningar visar emellerfid aft av dessa yrkesgrupper är kvinnor med ihuvudsak humanistisk eller beteendevetenskaplig utbildningsbakgrund. De haralltså sämre kunskaper om och erfarenheter frän den tekniska sektorn än frånandra yrkessektorer. Det är svårt att på ett övertygande sätt bibringaskolungdomar uppfattningen att en teknisk utbildning är intressant ochmeningsfull när ens egna kunskaper på området är bristfälliga. Precis som förklasslärarna är det nödvändigt med en förstärkning av syokonsulenternas ochyrkesvägledarnas utbildning inom den tekniska sektorn. I diskussionen om hur vi skall klara av att stimuleranäringslivet och öka produktionen i har småföretagarnas roll ochbetydelse alltmer betonats. Regeringens "Satsa egef"-karnpanj harockså rönt ett mycket kraftigt gensvar. Men också på detta område mäste viarbeta långsiktigt. Precis som för den tekniska sektorn gäller det att utnyttjade förutsättningar som utbildningssystemet ger. Jag har tidigare talat om denfrihet som fillvalssysfemet ger pä högstadiet enligt den nya läroplanen. Ingethindrar atf det som tillval läggs in t. ex. en grundkurs för hur man kan startaeft eget företag. gjordes en försöksverksamhet i denriktningen på nägon ort i landet. Den möttes på vissa håll i pressen medföraktfullhet och nedlåtenhet, och man ville göra gällande att här hadestartats en skola för direktörer. Men hur många oförlösfa idéer hade inte kunnat bliverklighet om våra ungdomar i hade haft tillfälle att lära sig detmest elementära om hur man registrerar en firma, vart man vänder sig när manhar fått en idé som man tror på eller hur man lånar pengar i bank. Genom sådanainsatser kan man medverka till aft åtminstone sä ett frö och kanske också tillaft bereda grogrunden, sä aft fröet inte så ofta faller pä hälleberget. Gymnasieskolan med sina ekonomiska linjer har naturligtvisspeciella förufsättningarpä det högrestadiet. Där finns också de korta kursersom kan anpassas till särskilda behov. I ett atfitydförändrande arbete av den här typen är defnödvändigt att man särskilt uppmärksammar och tar hänsyn till flickornassituation. Tag bara ordet småföretagare! Trots senare tiders uppluckring avspråkbruket har def dock en maskulin ändelse. Det handlar om språkets makt övertanken. Målare, snickare, fräsare, skomakare, småföretagare - alla av traditionmanliga sysselsättningar. Det gäller att passera den tröskeln och också göraklart att en småföretagare inte nödvändigtvis sysslar med vingmuttrar ellerkugghjul. Flickor och kvinnor som har idéer aft utveckla tänker ofta iförlängningen av hur hemmet fungerar. Se det sorn något positivt och utgå fråndet! Vid en konferens nyligenredovisades att i hela har kvinnornas andel inom sektorn förinformationsyrken ökat mycket påtagligt. Den som lämnade upplysningen, en man,fortsatte med atf säga att man infe kunde finna någon förklaring till defta.Jag tycker tvärtom att anledningen är uppenbar. Från sin uppväxt och från sinhemmiljö har kvinnor med sig en livslång social träning som i dessa yrken är enovärderlig tillgång, som män ofta saknar. I ett anförande sade arbefsmarknadsministernEliasson följande; "Ufan fler kvinnor på arbetsmarknaden kommer vi infeaft klara våra ekonomiska problem. beräknas sysselsättningenöka med 240 000 personer. Inte av dessa kommer atf vara kvinnor.Om vi inte klarar kvinnornas sysselsättning klarar vi därför infe heller attåterställa den ekonomiska balansen." Det är alltså en nödvändighet för oss aft stimuleraframför allt flickor och kvinnor aft ta större del i de samhällssektorer som vibäst behöver utveckla -tekniken och företagsamheten. Tack vare arbete för jämställdhet mellankvinnor och män har jämställdheten kunnat föras framåt. Genom att effekfivtbruka de verktyg vi har till vårt förfogande i grundskola, gymnasium ochhögskola kan vi gå vidare och säkerligen få fram de uppfinningarnas mödrar somvi inte kan klara oss utan. 49BIRGITTA (): Vi talar ofta om barnen som vår mestvärdefulla framfidsre-surs. vet vi att barnen är helt beroende av ossvuxna för sin utveckling. Därför är det självklart för oss socialdemokrater attsätta barnens och ungdomarnas behov i förgrunden för det politiska arbetet. Men jag tycker att det är viktigt att vi kommer ihåg attbarnen och ungdomarna infe bara är en resurs för framtiden. Redan som barn ärde en oundgänglig fillgång i allas våra liv, och def fortsätter de aft varaunder hela sin uppväxt. De ger oss glädje och värme, gemenskap och kärlek.Ansvaret för barnen tvingar oss atf utveckla oss själva. De krav barnen ställerpå oss och på samhället bidrar fill atf göra livet bättre och rikare för ossalla. Men en av de stora bristerna i barns uppväxtvillkor ärkanske att vi vuxna inte tillräckligt inser och framför allt visar att barnenär till glädje och nytta för oss. Många barn far illa därför att dealdrig får uppleva att de behövs. Att växa upp med den känslan, fru falman, ärnaturligtvis förödande. Det kan finnas många orsaker fill aft barn utsätts för denupplevelsen. Det kan vara tanklöshet och oförstånd. Det kan vara atf föräldrar,skola och andra i missriktad nit att skydda barnen låter bli atf ställa kravoch att ge barnen nyttiga, utvecklande och lagom stora arbetsuppgifter. Det kanvara atf svårigheter i skolan inte bearbetas utan aft lärare och andra vuxnager upp för . Det kan vara atf drabbas av arbetslöshet. Men def kan ocksåvara att växa upp med för få och för dåliga vuxenkontakter, som dessutom sällanblir beständiga. De barn som utsätts för att kontakten bryts meden älskad vuxen person i deras omedelbara närhet- hemma, i barnomsorgen eller i skolan - ställer nog till slut frågan om det intefinns någon vuxen som behöver dem fillräckligt mycket för aft stanna hos dem. Vi vet också, fru falman, att def finns starka och farligaföreteelser i samhället, som särskilt hotar de här utsatta barnen och derasföräldrar; Segregationen i boendet som. slår igenom också i barnomsorg ochskola, bl. a. i form av täta personalbyten. Den stenhårda kommersialism somkastar sig över de ensamma barnen och ungdomarna med glittrande iskyla ochvåldspornografi i stället för med värme och gemenskap. Drogkulturen,prostitutionen och den organiserade och ekonomiska brottsligheten som defvärsta av allt. Oron inför dessa delvis nya problem, som medförfärande kraft drabbar en växande grupp särskilt utsatta barn och ungdomar,är ytterligare ett viktigt skäl för oss att kräva att barnens och ungdomarnassituation i samhället nu ägnas särskild uppmärksamhet. Och det kravet måstenaturligtvis gälla både för oss som enskilda vuxna och för def polifiskaarbetet, I tider av ekonomisk kris blir det både vikfigare ochsvårare aft slå vakt om utsatta grupper i samhället, som ju barnen och ungdomarna är. Det är för oss en uppfordran fill ökad solidaritet, fill bättre hushållning med resurserna och till en hårdare prioritering, så atf de vikfigaste behoven verkligen kan tillgodoses, Men i en sådan anda arbetar inte de borgerliga, Def ärsjälvklart aft regeringens misslyckade ekonomiska polifik drabbarbarnfamiljerna särskilt hårt, och värre ju fler barn det finns i familjerna.Det är ju de som har de största behoven, och därför drabbas de också värst avinflationen och av de ökade levnadsomkostnaderna, I stället för aft skydda barnfamiljerna från krisensverkningar har regeringen till råga på allt valt att försöka bekämpa krisen medmetoder som drabbar barnfamiljerna särskilt hårt, "Barnfamiljerna drabbas först avåtstramningarna" skrev i en uppmärksammad artikel föreft par veckor sedan. Och tidningen fortsatte: "väntar nyapålagor i form av minskade livsmedelssubventioner och höjda jordbrukspriser,som det är ovisst om reallönerna kan bibehållas eller fortsätter attsjunka, som vid de senaste årens uppgörelser," Det står , fru talman,klart att den nya sparplanen kommer atf göra situationen ännu svårare förbarnfamiljerna. Det är också barnen och barnfamiljerna som drabbassärskilt hårt av åtstramningarna i den offenfiiga sektorn och kommunernasverksamhet, Def blir klara försämringar i barnomsorgen, i skolan, i sjukvården,när det gäller kulfuren, i fritidsverksamheten och i kampen mot den socialautslagningen. De försämringarna har nästan allfid formen av minskade mänskligaresurser, dvs, färre vuxna kring barnen. Nödvändiga och efterlängtade reformersom SIA-skolan och utbyggnaden av barnomsorgen stoppas upp - trots att t. ex,200 000 barn fortfarande saknar trygg barnomsorg. På samma sätt drabbas barnen och barnfamiljerna särskilthårt av krisen på bostadsmarknaden och av arbetslösheten. Många tvingas nuflytta till en Mänga ungdomar fär varken jobb eller bostad.Föräldrar som redan har en alldeles för stor arbetsbörda tvingas aft öka sinarbetstid och minska sin tid med barnen för att fä ekonomin att gå ihop. Så här beskrev en trött och slitenfernbarnspappa situafionen i en insändare i : "Härförleden 'pratade' framstående politiker om ettextra barnbidrag på . Och def låter ju såvackert: man ska stödja banfamiljerna. Men verkligheten är en annan. Genom att ändraberäkningarna och underlaget för bostadsbidraget har vi" - alltså den härfembarnsfamiljen -"nu istället fått en sänkning av det här bidraget från660 kr/män till /män. Med andra ord en hyreshöjning på /år." Hans familj är inte ensam. har 200 000familjer förlorat sina bostadsbidrag och fler fått dem försämrade. Från och medi år har tiotusenfals ensamföräldrar med låga inkon-ister fått sinabostadsbidrag sänkta med drygt 1 000 kronorom året. För den som barbarn medstudiestöd är försämringen dubbelt sä stor. Det är mot den här bakgrunden man skall se attsocialhjälpen nu ökar kraftigt pä mänga år, som radion kundemeddela . Och, fru talman, den obetydliga justering av barnbidragen sornregeringen nu talar om kan på intet sätt väga upp de stora försämringar somredan skett eller som kommer atf ske, Def hör ocksä fill saken att flertalet barnfamiljer inteheller har sådana inkomster atf de har nägon nytta av regeringensskatteomläggningar. De sju miljarder som släpps loss genom indexregleringen gärfill i alla avseenden onödig och resurslösande lyxkonsumtion. Åtta miljarderkronor ligger ute i obetalda skatter. Minst lika mycket försvinner genomskattebrott och ekonomisk brottslighet - ännu mer genom de slopadearbetsgivaravgifterna. Ute i skärgårdsvikarna ligger nu lyxfarkoster som var ochen.kostar lika mycket som def kostar att driva en hel daghemsavdelning elleratf ge flera hundra barnfamiljer en semesterresa. Det är inte att undra pä attde som fär dra in pä det allra nödvändigaste blir bittra när de ser det. Det ärinfe heller atf undra på aft i en artikel i med denbetecknande titeln meddelar atf han lämnarcentern. Hans motiv, som han säkert delar med många är; "i regeringen har det skett enväldig omfördelning av förmögenhefer i landet. Genom rekordhög inflafion, högamarginalskatter och ett smart utnyttjande av avdragsregler hårde bättresituerade kunnat öka sin förmögenhet på låginkomsttagarnas bekostnad. Åt dettahar -småfolkets parti - ingenting gjort." Det är ju en rikfig beskrivning av den politik som drabbarbarnfamiljerna så hårt. Regeringens politik präglas av misslyckande, av bristpå vilja och förmåga att sätta omsorgen om barnen och ungdomarna i centrum fördet polifiska arbetet och av uppgivenhet inför de farliga tendenser som hotar sä mänga barn och ungdomar. naturligtvis den politiken. Men vi nöjer oss likasjälvklart inte med det. Vi har i flera mofioner till årets redovisat enrad förslag till åtgärder som skulle kunna sättas in för atfförbättra barnens och ungdomarnas livssituation. Dit hör självfallet en rättvisskatte- och fördelningspolitik. De flesta barnfamiljer fillhör de läg- ochmedelinkomsttagare som skulle gynnas av det. Den vägen skulle vi ocksä kunnadra in den stötande och onödiga lyxkonsumtionen och få resurser fill dengemensamma verksamhet som barnfamiljerna är så beroende av. Det ekonomiska stödet fill barnfamiljerna mäste ocksåförbättras. Därför föreslår vi att 50 milj. kr. ytterligare anslås till ökadebostadsbidrag för ensamförsörjare och familjer i vanliga inkomstlägen. beslut om utbyggnad av barnomsorgen till fullbehovsfäckning måste fullföljas. Vi upprepar därför värt mänga gånger framfördakrav att en plan för den fortsatta utbyggnaden av barnomsorgen mäste utarbetasav regeringen och och föreläggas . Men vi anser aft det är mycket viktigt att också förbättrakvaliteten i barnomsorgen. Därför vill vi satsa 100 milj. kr. på stöd tillbarnstugor med särskilda behov och fill lokalt utvecklingsarbete. Vi redovisari vär motion också utförligt viktiga utvecklingstendenser i förskolan och närdet gäller samarbetet mellan förskolan, skolan, föräldrar och andra. Vi mäsfe, fru falman, bekämpa segregationen i boendet ochförbättra boendemiljön. Därför kräver vi bl. a. atf 25 milj. kr. utöverregeringens förslag skall satsas på boendemiljön och atf reglerna skall ändrasså atf insatserna kan sättas in redan innan förslumningen är ett faktum. Kampen mof den sociala utslagningen och missbruket mästeskärpas. Stödet fill upplysning och informafion om alkohol fillorganisationernas sociala arbete, fill olika värd- och rehabiliteringsinsatseroch fill sociala projekt mof prosifufionen måste därför ökas. Vi föreslär också att samhällets barnhälsovård byggs utoch atf regelbundna undersökningar om barns levnadsförhållanden genomförs somen metod aft upptäcka och förebygga problem. Till de förslag jag här har redovisat skall läggas mycketomfattande förslag på skolans, barnkulturens och ungdomsorganisationernasområden, som andra falare kommer att redogöra för. Tillsammans Utgör def här eft omfattande program för hurvi skulle kunna genomföra betydelsefulla förbättringar av barns och ungdomarslevnadsvillkor . Def utgör därigenom också ett eftertryckligt bevis för attdet inte ens i den svåraste krissituafion är omöjligt atf driva en framsynt ochoffensiv reformpolitik som gör livet bättre för de mest utsatta grupperna medde största behoven. Barnen och ungdomarna mäsfe kunna lita pä oss,bäde som enskilda vuxna och som politiker, alldeles särskilt i svära fider. 50RUNE () replik: Jag noterade positiva anslag.Hon började sitt anförande med atf tala om glädjen av atf ha barn. Jag tyckeratt det är väldigt vikfigt att det falas också om def och intebara om atf barnen är till besvär och förorsakar stora kostnader. Likaså är jagense med om aft det är nödvändigt med bättre vuxenkontakter. Sedan kom in på segregationen. Men, BirgittaDahl, det som skedde under den socialdemokratiska regeringstiden lade ju grunden fill den segregation vi har , nämligen det starkt koncentrerade samhället som skapades . Socialpolitik är inte enbart pensioner och olika slagsbidrag, ufan socialpolitiken omfattar människans hela livssituation. Då kommervi in på hur oerhört viktigt det är att vi planerar samhället för en gemenskap.Def leder inte det koncentrerade samhället till. Vi fattade beslut i en mycket stark tillväxtekonomi omolika reformer. Dem skall vi försöka att klara, och def i när viinfe har den starka ekonomin. Vi får också betala stora kostnader för demissgrepp som skedde inte minst i fråga om bostadsmiljöerna och de socialaproblem som då byggdes in. De problemen får vi fa itu med nu när vi har en svagekonomi. Vidare vill jag säga aft det ändå infe har blivit såförfärligt dåligt som gör gällande. Vad har hänt under fidensedan socialdemokraterna lämnade regeringsinnehavet? Vi har fått längresemester. Föräldraförsäkringen har byggts ut från , enligt vårdnadsersätfningsprincipen. Vi har fått en utökadbarnomsorg. Visserligen har vi inte lyckats bygga ut barnomsorgen ienlighet med det program som vi lade upp, men jag skulle tro att ni även påsocialdemokratiskt håll måste diskutera barnomsorgen ufifrån den ekonomiskasituafion som vi lever i. Vi måste ha en barnomsorg som vi har möjligheter atfekonomisera, och jag sade förut att vi måste göra en sädan omprövning att viklarar en god barnomsorg. 51 () replik: gjorde inledningsvis ett avsina sedvanliga försök att göra den här diskussionen till en pajkastning mellanpartierna om vems felet är, men jag tänker inte alls gå in på den saken. Jagtycker att barnfamiljernas situafion är tillräckligt allvarlig ändå, ochdet som vi nu har att göra är atf diskutera på vilket sätt vi skall gå vidare.Men några saker måste jag ändå få säga med anledning av vad . Vad är def som har hänt sedan vi bytte regering ? Påbarnomsorgens område har det hänt aft det beslut om barnomsorgens utbyggnad somriksdagen fattade - och som faktiskt inte bara socialdemokratin ufan ocksåcentern och folkparfiet stod bakom - har förfuskats både genom passivitet ochgenom att man , inför nästa steg i utbyggnaden och trots atf man vet atfredan det första är starkt försenat, inte ger kommunerna de resurser de behöverför att klara barnomsorgen och infe heller ser fill att få fram en plan för hurden fortsättningsvis skall byggas ut. När det gäller insatserna för förbättrad boendemiljö, somhade satts i gång av den socialdemokratiska regeringen och som bedrevs med bl.a. bidrag fill kommunerna, bostadsföretagen och de boende och en väldigtintressant och framsynt försöksverksamhet, har all sådan försöksverksamhet därregeringen är inblandad lagts ned. I en del framsynta kommuner, företrädesvissocialdemokrafiskt styrda, pågår den ändå. Men de anslag som ges fill insatserför boendemiljön är helt otillräckliga. Likaså är anslagsreglerna snåla ochutestänger de allra flesta boendeområden. Vad barnfamiljernas ekonomi beträffar, , ärdet ett ovedersägligt faktum att den har försämrats väldigt starkt, inte minstför familjer med flera barn och familjer med en hemarbetande - den grupp somRune talade så varmt för. Vad är det som har hänt? Jo, det är dengruppen plus ensamföräldrar med låga inkomster som utgör de 200 000 som harförlorat sina bostadsbidrag. Det var ju infe familjer med två inkomsttagaresom hade bostadsbidrag förut, och det är inte de som har förlorat dem ellerfått dem starkt försämrade. Det är familjer med en hemarbetande eller med enensamförälder som har fått så mycket sämre stöd . Jag tyckeratt det exempel som jag anförde - en fembarnsfamilj i som hade förloratnästan , enbart genom sämre bostadsbidrag - var väldigtbelysande för vad ni har haft för er. Enbart budgetanslaget på denhär punkten innebär en minskning av bostadsbidragen med ,och def går ut över familjer med många barn och med en hemarbetande. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 52RUNE () replik: Jag har inte alls något intresse av att dra igång vad kallar en pajkastning. Men här härförsöker att lägga över skulden på den nuvarande regeringen för att vi hardåliga bostadsmiljöer, segregation osv, säger jag att detta är sådant somgrundlades under den starka koncentrafionsperioden på 1960-talef, och då hadesocialdemokraterna ansvaret i det här landet. När def gäller barnomsorgen säger atf detbeslut vi tog om en femårsplan för utbyggnad har förfuskats. Nej, det har inteförfuskats, men utbyggnaden har blivit försenad ungefär , vill emellertid inte räkna infamiljedaghemmen. Jag förstår att hon alltjämt anser atf den verksamheten ärnågonting som vi inte skall räkna med. Familjedaghemmens antal har ökaf mycketkraftigt, och sammantaget har vi på det sättet fått en ganska god utbyggnad. Jag är medveten om atf det finns många barnfamiljer sominfe har fått kompensation för kostnadsökningar. Men def är ju så, BirgittaDahl, att vi har en sämre ekonomi i vårt land." Vi har lånat till vårkonsumtion, och det är deffa vi skall försöka rätta fill. Då får vi allahjälpas ät. Vad jag har tagit upp i mitt anförande här är hur vi på bästa sättskall kunna skapa rättvisa mellan barnfamiljerna och hur vi för atf få en godbarnomsorg skall kunna medverka till en utbyggnad utifrån de ekonomiskaförutsättningar som vi har i vårt land. Jag har den uppfattningen att man inte kan sättalikhetstecken mellan god kvalitet på barnomsorgen och de fina yttre fasaderna -som man ibland nästan har gjort. 53 () replik; Först fill frågan om skulden fill attsituafionen är som den är när det gäller boendemiljön. Jag tror atf fram fill ungefär 1970 delar vi den skuldenganska lika, därför att medvetandet om boendemiljöfrågor var dåligt på allahåll. Men det var den socialdemokrafiska regeringen som satte i gång arbetet påatt förbättra den sociala miljön i bostadsområdena - def var vi som toginitiativet. Det arbetet har stoppats efter regeringsskiftet . De somjobbade med frågan då får nu otillräckliga resurser. Till deffa kommer denfruktansvärda ökning av segregationen som har skett därför aft ni har släpptmarknadskrafterna totalt fria på bostadssektorns område. I deras spår har följten mycket värre segregation än vad vi hade i början av 1970-falet. Den andra frågan gäller barnomsorgen. Lät mig klargöra tvåsaker. Beslutet innebar aft vi skulle bygga 100 000 daghemsplatser och 50000 frifidshemsplatser. Därfill skulle vi ha familjedaghem som ett värdefulltkomplement. Vidare, : Vi tar i vär motion särskilt uppfrågan om atf pä olika sätt göra insatser för att ge familjedaghemmen det stödde behöver. Men att familjedaghemrnen ökat i antal och atf man på många av demgör ett bra arbete är ju inget skäl atf strunta i att bygga ut daghemmen ochfritidshemmen, som ju dessutom - bortsett frän vad och jagtycker om deras resp. kvalitet - är den vårdform som de flesta föräldrarefterfrågar. Def är inget skäl att strunta i att verkställa det beslut somriksdagen fattat och som var mycket precist.