prot · G40943 · 1980-12-31 00:00:00 — Varför har inte den utökningoch komplettering av fartygskreditnämndens styrelse ägt rum som aviserades isjöfartspropositionen 1979/80:166 och som beslutat om för ca femmånader sedan? Kan industriministern ge enförklaring till varför fartygskreditnämnden inte följer beslut omlikställighet i räntehänseende mehan svenska och utländska beställare? Inledningsvismåste jag rätta en felaktig uppgift i den första frågan från förslag om utökning och komplettering av fartygskreditnämndens (FKN:s)styrelse framlades inte till vare sig i sjöfarfspropositionen(1979/80:166) eller i varvspropositionen (1979/80:165), eftersom det är enfråga som det ankommer på regeringen att besluta om. Något riksdagsbeslut ifrågan meddelades inte heller. Efterdet att de nämnda propositionerna har lämnats tih har regeringenkompletterat fartygskreditnämndens styrelse med en ledamot som har godakunskaper i sjöfartsfrågor. I samband med att styrelsen för utseskommer ytterligare en person med god kännedom om sådana frågor att utses tillledamot av styrelsen. Vadgäller andra fråga har juridiska expertiskonstaterat att åtgärder och avgöranden av andra myndigheter än regeringen intefår bli föremål för interpellationer. Jag anser mig därför förhindrad att svarapå denna del av interpellationen. Omsammansättningen av fartygskreditnämndens styrelse, m. m. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 26 (): , har jag varit ledamot av . Underdenna tid har jag till ohka statsråd som företrätt skilda partier ställt ettflertal interpellationer och frågor. Under mina år i har jag vidaretagit del av säkerligen mer än tusentalet svar som lämnats i denna kammare tillandra ledamöter. Men, herr talman, varken jag eller - som jag tror -någon annanledamot av denna kammare har behandlats på ett så snorkigtsätt av ett statsråd eller upplevt en sådan nonchalans mot Om sammansättningen av fartygskreditnämndens styrelse,m. riksdagensom det svar ger uttryck för som industriminister just nu har lämnat. Jag tar det som ett tecken på att även industriministerndelar den uppfattning som ett annat statsråd gav uttryck för vid en kommunaluppvaktning för någon vecka sedan, då detta statsråd hävdade att ochdess beslut får man inte fästa ahtför stor vikt vid. Jag tycker det är en förriksdagen synnerligen allvarlig situation när regeringen och dess ledamöter ien parlamentarisk demokrati visar en sådan attityd mot folkvalda ledamöter. Först vill jag, herr talman, kommentera industriministernsskolläraraktiga - därmed inget illa sagt om lärarkåren - tillrättavisningbeträffande min första fråga om varför en utökning och komplettering avfartygskreditnämndens styrelse ej ägt rum som aviserades isjöfartspropositionen 1979/80:166-en proposition som f. ö. antogs av riksdagenden detta år. Enligt industriministerns svar framlades inget förslag omutökning och komplettering av fartygskreditnämndens styrelse, vare sig ivarvspropositionen eller i sjöfartspropositionen, eftersom det ankommer påregeringen att besluta om sådana frågor. Vad är detta för trams och struntprat! Jag har i mininterpellation icke antytt att har fattat beslut i själva sakfråganom en utökning och komplettering av fartygskreditnämndens styrelse. Vad jag göri min interpellation, herr statsråd, är att jag hänvisar till att regeringen isjöfartspropositionen har aviserat att så skulle ske för att styrelsen skullefå kompetens för sin sjöfartspolitiska bedömning. Jag vill därför, herr talman,friska upp minnet på industriministern genom att citera vad som sägs isjöfartspropositionen i denna fråga. I denna proposition - närmare bestämt pås. 46, tredje stycket - uttalar chefen för bl. a.följande: "De ärenden som bereds i nämnden kommer i många fall attsamtidigt innefatta såväl kreditbedömning som sjöfartspolitiska avvägningar. "Han fortsätter; "Jag har därför stannat för att FKN" - alhsåfartygskreditnämnden - "bör ge utfästelser om sjöfartspolitiskt stöd i defall sådant beslut inte ankommer på regeringen." Och skallindustriministern lyssna noga; "Chefen för industridepartementet har föravsikt att i annat sammanhang föreslå regeringen att nämnden kompletteras medhänsyn härtill." Till yttermera visso, herr talman, vill jag upplysa industriministernom att trafikutskottet vid sin behandling av sjöfartspropositionen och framförallt då dess förslag om värdegarantier inkallade statssekreteraren i kommunikationsdepartementettill en hearing. Det framgick helt klart av statssekreterarens redovisninginför utskottet att fartygskreditnämndens styrelse skulle utökas medytterligare en ledamot och att denna ledamot skulle besitta erfarenhet ochkompetens i sjöfartsbranschen. efter riksdagsbeslutet, dvs. ,ändrades förordningen med instruktion för föreskrevs att nämndens styrelse skulle bestå av "högst elva andraledamöter" utom ordföranden och två vice ordförande mot tidigare högsttio. Efterdenna utomordentligt snabba handläggning väntade man sig att regeringen ochdess industriminister också lika snabbt skulle utse den nya ledamoten. Så haremellertid infe skett. När jag framställde min interpellafion hade det gåttnästan sedan riksdagsbeslutet fattades, och någon utökning avnämnden med ytterligare en person, som besitter erfarenhet och kompetens försjöfartsnäringen, hade inte gjorts. hade nämnden haft ett flertal sammanträdenoch då också kommit in på principfrågor angående fillämpningen av såväl räntestödetsom det nya systemet med värdegaranti. Anledningen till att rederinäringentidigt framförde önskemål om att få in en representant i nämndens styrelse vargivetvis det starka önskemålet att denne skulle kunna medverka just närprincipbeslut fattades angående de nya åtgärdernas tillämpning i praktiken.Detta är så mycket mera angeläget som de författningar som reglerarvärdegarantier och räntestöd är så kortfattat hållna att man där icke kannärmare utläsa hur reglerna tillämpas i praktiken och infe heller få garantierför enhetlig tillämpning gentemot olika sökande. I sitt svar säger nu industriministern att regeringenkompletterat styrelsen med en ledamot som har goda kunskaper i sjöfartsfrågor.Min fråga blir då: När skedde detta? Så sent som för sedan hade jagkontakt med , som är branschens främste företrädare. Där hademan inte en aning om detta. Är det den elfte ledamoten som har tillkommit?Varför har man i så fall inte valt en person som representerar branschen?Ytterligare frågor kunde ställas. I propositionen och i riksdagsbeslutet talas omsjöfartspolitisk expertis. Det sades att en sådan skulle bistå vidställningstaganden angående det vettiga i olika projekt, inte minst frågan omett visst projekt kan anses tillhöra de grenar av sjöfarten, dvs. närmastlinjesjöfarten och det mindre tonnaget, som enligt riksdagsbeslutet skall kommai åtnjutande av särskilt förmånlig behandling i samband med beställningar ochannat. Nog hade det, herr industriminister, varit naturligare atfvälja en företrädare just för rederinäringen, som har forflöpande kontakt medalla svenska rederier och som dessutom har möjhghet att ta nödvändiga kontaktermed alla berörda för att bilda sig en uppfattning om enskilda ärenden. Så till min andra fråga i interpellationen, i vilken jagkrävt en förklaring till att fartygskreditnämnden inte följer beslutom likställighet i räntehänseende mellan svenska och utländska beställare.Industriministern vägrar att svara på frågan och säger att regeringskanslietsjuridiska expertis konstaterat att åtgärder och avgöranden av andra myndigheterän regeringen inte får bli föremål för interpellation. Av det skälet anser sigindustriministern vara förhindrad att svara på denna del av interpellationen.Vad är detta för advokatyr? Jag vill upplysa om att jag av kammarkansliethar inhämtat uppgift om att alla frågor som ställs i form av enkla frågor ellerinterpellationer prövas av juridiska expertis, dvs. kammarkansliet.Så har skett i detta fall, och det har icke föranlett någon åtgärd av vare Om sammansättningen av fartygskreditnämndens styrelse,m. Omsammansättningen av fartygskreditnämndens styrelse, m. m. sig talmannen ellerriksdagen, som två gånger bordlagt interpellationen. Det är, tycker jag, minstsagt egendomligt att regeringens juridiska expertis sätter sig överriksdagsordningen och prövande instans. Att industriministern intevill besvara den framställda frågan är så mycket märkligare somnäringsutskottet vid behandlingen av varvspropositionen gjorde klara ochentydiga uttalanden i denna fråga. Låt mig därför, herr industriminister,direkt citera vad näringsutskottet uttalade i sitt betänkande 1979/80:69; "Utskottetfinner det svårt att motivera en ordning som innebär att svensk beställare avfartyg vid svenskt varv i räntehänseende inte är likställd med utländskbeställare vid svenskt varv. Det föreslagna systemet med räntestöd tillvarvsindustrin bör utformas på ett sådant sätt att "kravet pålikställighet mellan svenska och utländska beställare tillgodoses. Utskottetföreslår" -och kan industriministern lyssna särskilt noga - "attriksdagen gör ett uttalande av denna innebörd och förutsätter att regeringensenare återkommer till om det visar sig att ytterligare medel behövsför detta ändamål. Det föreslagna reservationsanslaget för /81av 300 milj. kr. Riksdagengjorde alltså ett särskilt uttalande och ett särskilt tillkännagivande pådenna punkt. uttalande och beslut är entydiga. Svenska och ufländskabeställare skall i räntehänseende behandlas lika. Visserligen hadeindustriministern en annan uppfattning i varvsproposifionen, men riksdagsbesluttar faktiskt, herr industriminister, över departementschefsförslag ipropositionen. är det ju så, att man inom fartygskreditnämnden intetillämpar riksdagsbeslutet. Det är ingen hemlighet, herr industriminister,uppgifter härom har förekommit i flera sammanhang och har stått att läsa iolika publikationer. Då är det naturligt att man som ledamot ställer en frågatill det ansvariga statsrådet och ber om en förklaring härtill. försökerindustriministern genom juridiska spetsfundigheter omöjliggöra riksdagenskontrollfunktion, och jag anser därför att i sindechargegranskning närmare bör se på detta ärende. Låt mig dock, herrindustriminister, ställa frågor som gäller åtgärder och avgöranden avregeringen i denna fråga. Vilkakonkreta åtgärder har statsrådet , som ytterst är ansvarig förfartygskreditnämndens verksamhet, vidtagit i anledning av beslut omatt svenska och utländska bestäUare i räntehänseende skah behandlas hka? Har statsrådet informeratstyrelsen om beslut? Harstatsrådet företagit någon komplettering av fartygskreditnämndens instruktionmed anledning av riksdagsbeslutet? återkomma tih i frågan och föreslå att riksdagsbeslutetändras, eftersom man uppenbarligen icke tillämpar det eller i varje fallhittills icke har tihämpat hkställighet mellan utländska och svenska beställarei räntehänseende? Detta är frågor som gäller regeringens kompetensområde och som jaganser det ytterst värdefullt att få besvarade. tih för att följas även aven regering som har en så förkrossande majoritet som den nuvarande. Detta affektladdade inlägg av vill jag kanske intekommentera annat än i sak. Om mitt svar har uppfattats som någon sidovördnadför ber jag självfallet om ursäkt för det- det har inte varitavsikten. Jaghar svarat på frågorna. Jag har dessutom, eftersom det finns missförstånd,funnit anledning påpeka att en av frågorna innehöll den felakfiga uppgiften attriksdagen hade fattat beslut i detta sammanhang. Att jag aviserar en utökningav FKN är bara en bekräftelse på aft defta är ett regeringsärende och intenågonting som behöver föranleda ett riksdagsbeslut. Jag har alltså svarat påKurt fråga och redovisat att en komplettering av fartygskreditnämndenhar skett och att en ytterligare komplettering av nämndens sammansättningkommer att ske redan vid regeringssammanträdet . Fårjag sedan säga beträffande den andra frågan, den rent formella frågan, att detsjälvfallet är så att ett riksdagsutskott kan begära vilka uppgifter som helstoch kan ha anledning att kräva att få vilka uppgifter som helst. Jag ärsjälvfallet beredd medverka till att näringsutskottet fortiöpande hållsunderrättat om hur FKN:s verksamhet utvecklas. Jag skulle då vilja påpeka förKurt att det väsentliga i sammanhanget kanske inte är räntenivåernautan villkoren. Jag tror jag vågar påstå att FKN i det avseendet när det gälleratt jämställa svenska och utländska köpare har uppfyllt intentioner. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. Omsammansättningen av fartygskreditnämndens styrelse, m. m. 28 (): Statsrådet försöker inledningsvis ägna sig åt semantik. Men jag tyckeratt herr statsrådet är lika dålig på semanfik som när det gäller att svara påden pohfiska delen av de frågor jag ställt. 1mitt anförande läste jag upp direkta uttalanden som görs i densjöfartspolitiska propositionen och där det entydigt och klart aviseras att enkomplettering och utökning av nämnden skall äga rum. säger herr statsrådetatt detta har man inte fattat beslut om. Jag sade också att ickefattar beslut i den här typen av frågor. Jag sade att det hade aviseratsbeslut. Men om vi nu skall vara semanfiker, herr statsråd, skall jag be att fåläsa upp hemställan i den sjöfartspolitiska propositionen 1979/80:166 p. Därhemställer industriministern att regeringen föreslår att"godkänna de riktlinjer för sjöfartspohtiken som jag har förordat". Dettaingår som ett led i det sjöfartspolitiska beslut som har fattat.Riksdagen har alltså tagit ställning till den här aviseringen om att enutökning av nämnden skulle ske. Och efter riksdagsbeslutet vidtog Om sammansättningen av fartygskreditnämndens stvrelse,m. regeringende förändringar i instruktionen för fartygskreditnämnden som erfordrades föratt man skulle leva upp till riksdagsbeslutet. fick jag veta att man har fattat dettabeslut. Det var ju väl att jag framställde min interpellation, , såatt ni äntligen kunde bryta den här kompetenstvisten mellankommunikationsdepartementet och industridepartementet. Men så mycket märkligare är ju att regeringenuppenbarligen icke har följt de anvisningar man fick av att utse enrepresentant som företräder kompetens och sakkunskap inom branschen. För en ochen halv timme sedan visste icke branschens främsta företrädare om, att detbeslutet hade tagits. Det är bra att det har skett , men under de här sexmånaderna har ju en mängd olika, principiella beslut fattats utan att nämndenuppenbarligen haft den kompetens som industriministern sagt att den bör få. Det är ju känt, herr,industriminister, att man lägger på0,ränta på svenska beställare jämfört med utländska beställare. Detta stårklart och tydligt i strid med riksdagsbeslutet. Då försöker industriministernhär att undvika att besvara en av en av ledamöter ställd fråga. Hansäger att han självfallet skall ge näringsutskottet den information som detkräver. är det inte näringsutskottet som har krävt informationen, utan dethar jag gjort som ledamot av , och riksdagsordningen ger mig rätt attställa sådana frågor. Om industriminister hade någon som helst känslaför riksdagsarbetet och riksdagsordningen, skulle han besvara mina frågor, menhan undviker det. Industriministern säger att räntevillkoren inte är detvikfiga. Det har jag inte heller påstått, men diskuterar vi inte vad som ärviktigt eller inte viktigt. Det jag har påtalat är att pånäringsutskottets förslag -kanske i motsats till industriministerns önskemål -har entydigt och enhälligt beslutat om att utländska och svenskabeställare i räntehänseende skall behandlas lika. Jag tycker verkligen att detär minst sagt märkligt att industriministern inte kan besvara de här frågorna.Vad är det för ömma tår jag som riksdagsman trampar på när jag vill ha beskedom hur regeringen följer upp ett enhälligt riksdagsbeslut? Jag ger industriministern ytterligare en chans att besvarade frågor jag har ställt. Varför utsåg man inte en representant i nämndensstyrelse förrän det hade framställts en interpellation i kammaren? Varför harman inte följt beslut? Vilka åtgärder av konkret natur harindustriministern vidtagit för att nämnden skall följa det riksdagsbeslutet?Avser industriministern att komma tillbaka till i frågan? Jag villha svar på de här frågorna. När det gäller fartygskreditnämndenssammansättning har jag svarat på frågan. Nämnden har förstärkts i den takt somdet har funnits möjhgheter att rekrytera lämpliga befattningshavare, Jag kanförsäkra att nämnden har fungerat utan skäl till anmärkning ävenunder tiden före den komplettering som efterfrågar. Låt mig sedan säga beträffande principfrågan att jag troratt också enskilda ledamöter av skall visa den respekten motriksdagens arbetsformer att de inte här i kammaren tar upp enskilda affärertill diskussion. Vad begär av mig är egentligen att jag skall gemig in på att kommentera de överväganden som FKN har gjort i enskilda ärenden. Om man vill upprätthålla respekten för riksdagensarbetsformer, tror jag att man skall vara litet försiktig med den typen avdiskussion. Däremot kan jag säga att enligt min uppfattning måste FKN, om mansammanväger villkoren för nämndens långivning till svenska och utländskabeställare, bedöms ha uppfyllt intentioner om likabehandling. Detmåste ju ändå vara det väsentliga i sammanhanget. Om sammansättning av fartygskreditnämndens styrelse, m.m. 30KURT (): Jag skulle ha hyst respekt förindustriministern, om han hade vägrat besvara en interpellation om ett enskiltärende. Men det handlar inte den här interpellationen om. Ett flertal ärenden har handlagts i fartygskreditnämndensstyrelse. Man tillämpar uppenbarligen olika principer i olika sammanhang, ochjag har ställt frågan: Varför fillämpar inte nämnden i principfrågor riksdagensbeslut? Det är infe enskilda ärenden det handlar om, utan här vet vi atf man ide flesta fall har lagt på 3/för svenska beställare. I något fall har mangått till regeringen och frågat. Varför man skall fråga regeringen begriper jaginte heller, eftersom beslut är entydigt och klart. Det är alltså minst sagt förvånande att det ansvarigastatsrådet i vart fall inte vill besvara de av mig under debatten ställdafrågorna, för de gäller ju ändå regeringens kompetensområde. Vad har herrÅsling gjort för att nämnden skall följa beslut? Harindustriministern inte gjort någonfing? Eller tänker industriministern göranågonting? Det är ju detta som hela den här interpellationen handlar om. Vad det gäller är ytterst om vi har en regering somtillser att de beslut som fattats här i kammaren verkställs av regeringen ochregeringen underställda organ. Det kanske är förklaringen till att jag, somherr Åsling sade, är något affekterad. Det här handlar om förtroende för politik och om förtroendeför politiker. Och även om mitt förtroende för industriministern tidigare intehar varit så där över sig stort, måste jag konstatera att efter den härinterpellationsdebatten saknar jag allt förtroende för industriministern, närhan i vårt folkvalda parlament vägrar besvara frågor som vi enligtriksdagsordningen har rätt att ställa och som man då tycker att enregeringsrepresentant borde besvara. Omdet statliga stödet till 6§ Svar påinterpellation 1980/81:43 om det statliga stödet till har frågat mig dels av vilken anledning regeringen biföllen ansökan om lån och bidrag för ;s etablering i Haparandamot i län avstyrkan, dels varför ett industrigarantilånpå 3 milj. kr. fill Torsåsföretaget sades upp fill betalning, dels slutiigenvilka åtgärder som har vidtagits och kommer att vidtas för att få till stånd enrekonstruktion av i . Bakgrundentill frågeställningarna i interpellationen är, som redovisar, attStenbergs Verkstad i iklädde sig störreleveransåtaganden gentemot ett tyskt företag än Torsåsbolaget kunde klara medegen kapacitet. För att fullgöra leveranskontraktets villkor blev det därförnödvändigt för bolaget att antingen väsentligt bygga ut produktionskapaciteteneller finna lämpliga underleverantörer. Förutsättningar för en expansion iTorsås bedömdes av bolagsledningen inte föreligga. Efter att ha undersökt olikaalternativ beslutade bolagets ägare att etablera ett systerföretag i ,där lokaler och arbetskraft fanns att tillgå. För de maskininvesteringar somkrävdes sökte och beviljades systerbolaget regio-nalpohtiskt stöd. Någotskäl för regeringen att vägra stödja investeringarna i , som tillhörstödområde 6 - den högst prioriterade delen av stödområdet -kunde mot denangivna bakgrunden inte anses föreligga, även om i länönskade att expansionen skulle ske inom det egna länet. Skulle den avlänsstyrelsen i förordade politiken tillämpas generellt, skullesträvandena efter regional balans starkt försvåras och solidariteten med deregioner som har den högsta arbetslösheten inte tillmätas något värde. Sommaren1979 beviljade regeringen statlig garanti för utökning av med 3 milj. kr. Syftet med garantin var att göra det möjligt förStenbergs Verkstad att fullfölja satsningen i . Etthalvår senare stod det emellertid klart att båda företagen skulle komma attredovisa betydande underskott för verksamheten . Vidare framkomatt lönsamhet inte kunde förväntas ens under en överblickbar framtid. gör gällande att fraktkostnaderna för råvaror och färdigvaror varitavgörande för lönsamheten. Fraktkostnaderna spelade emellertid en relativtblygsam roll jämfört med övriga kostnadsposter. En del av transportkostnadernakunde ju dessutom kompenseras genom det transportstöd som utgår i stödområdet. Bolagen ställde in sinabetalningar . försattesHaparandaföretaget i konkurs. pågickett arbete i syfte att skapa förutsättningar för fortsatt verksamhet iTorsås och . Arbetet blev dock resultatlöst. Därmed kvarstod intelängre syftet med industrigarantilånet som tagit i anspråk under1979. Lånet sades därför i enlighet med gällande bestämmelser upp tillbetalning, varefter Torsåsbolaget också försattes i konkurs. Någrasärskilda åtgärder har inte vidtagits från statens sida för att rekonstrueraTorsåsföretaget efter konkursen. Det åligger konkursförvaltaren att förvaltaboet och att i anslutning därtill undersöka möjligheterna att finnaförutsättningar för fortsatt verksamhet i någon form. Om projekt för fortsattverksamhet blir aktuella, kan frågan om statligt, finansiellt stöd prövas påsedvanligt sätt. Omdet statliga stödet till Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 32 (): Jag ber att få tacka industriministern för svaret. Det har blivit tättemellan diskussionerna mellan industriministern och mig, och det är kanskenågon som undrar om jag ställer frågor om varje konkurs som inträffar i Kalmarlän. Dess värre är det inte så. har det inträffat intemindre än hundratalet konkurser i län, varav så många som 42 gällerindustriföretag. Det är alltså en mycket liten del som jag frågar om. Dethar friställts 4 200 personer inom länet , och det ärsåledes inte något överhettat område det gäller, vilket industriministern gavintryck av vid ett besök för sedan nere i . Avsvaret kan man få uppfattningen att jag skulle vara emot regional utjämning ochemot industrilokalisering och lokalisering över huvud taget till Norrbotten.Som ledamot av arbetsmarknadsutskottet har jag emellertid haft tillfälle attstudera , och jag har all förståelse för strävandena att skapasysselsättning där. Men vad jag vänder mig mot i den här affären är vissainslag. Jag anser att det är meningslöst att flytta arbetslöshet från ett länfill eft annat. Man vinner ingenting på sådana åtgärder. Den metoden har viheller aldrig tillämpat i regionalpolitiken här i landet tidigare, i varje fallinte under den socialdemokratiska regeringstiden. Vidaresägs det i svaret; "Förutsättningar för en expansion i bedömdes avbolagsledningen inte föreligga." Jo, det gjorde det nog - det fannsförutsättningar för detta, t. o. m. goda förutsättningar, tror jag. Men det varbråttom hos företagsledningen, och frestelsen att anta industridepartementetsbud om lokalisering till blev företagsledningen övermäktig. Därförblev det som det blev.