prot · G40929 · 1980-12-31 00:00:00 — Del ärdel vi talar om, och del trodde jag faktiskt atl visste. Ingen har ifrågasatt behovet av en offentlig sektor. Delär litet beklämmande atl behöva höra påståenden som att del är typiskt förGösta alt han förtiger den offentliga sektorns positiva egenskaper. Vitalar om de negativa konsekvenserna av en offentlig sektor som växer så snabbiatl del inle blir någonting kvar för sparande, investeringar och privat konsumtion,byggd på vanliga löneökningar - inte på transfereringar. Jag har ingen aning om var hör hemmapolitiskt, men han talar samma språk som jag - även om han är och jagsvensk - och del borde i alla fall ge anledning till en viss eftertanke. Låt oss se tillbaka litet grand. - vi hade välinle så illa ställt i då, även om vi har det bättre nu-svarade deoffentliga utgifterna för i runt tal av bruttonationalprodukten. Tio årefteråt var de . Ytterligare , uppgick de till . svarar de för av vår bruttonationalprodukt. Under liden har en motsvarande relativ minskning ägt rumav den industriella sektorn, därför att kakan som vi bygger upp gemensamt genomtillväxten är inle tänjbar hur mycket som helst. Tar den offentliga sektorn enstörre bil av kakan än som motsvarar kakans tillväxt, blir delmindre över för sparande, investeringar och produktiva insatser, insatser somvi behöver för att klara vårt välstånd och betala den offentliga sektorn. Del här sammanhanget har ju fullt klartför sig. talar i nattmössan. Regeringen för kvartalspolitik, har det sagts. Låt migpåminna om följande. påstod socialdemokraterna allregeringspolitiken var för expansiv. Kommer ihåg del? genomförde regeringen en åtstramning av denekonomiska politiken. Då vände socialdemokraterna över nallen - då bordeåtstramningen anstå lill 1978. varnade socialdemokraterna för all politikeninle var tillräckligt stram med hänsyn lill den genomförda devalveringen. Baranågot kvartal därefter hävdade de atl den ekonomiska politiken var alltförstram, och man började tala om svängremspolitik. förde regeringen såvitt jag kan förstå- jagsatt inte i regeringen då - enligt socialdemokraterna en alltför expansivsvångremspolitik. Och är politiken alltså än en gång alltför stram,som socialdemokraterna inte drar sig en sekund för all klaga över altbudgetunderskottet är för stort och atl bytesbalansunderskottet är för stort.Hur går det räknestycket ihop? Det kanske kan ha sill intresse atl påminna om altefterfrågan i , trots alt vi har höjt momsen och vidtagit en del andraåtgärder, beräknas öka med . Den genomsnittligatillväxlökningen och BNP-tillväxlen i beräknas till . Jämfört med andraindustriländer är det som kallar för åtstramningspolitik härhemma i själva verket en expansiv politik. Jag tycker all del här säger myckel om ihåligheten iKjell-Olof Feldts argumentation. är ju ändå ekonom - jag nöjermig atl säga del. Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) 61KJELL-OLOF () replik: Del är möjligt all jag talar i nattmössan.Jag framför dock inga vaggsånger, som gjorde . är bedrövad och beklämd för atl jag inleinser hur varmt han känner för den offentliga verksamheten. Ja, det är litetsvårt. 1 politiska karriär har det handlat om attangripa den offentliga verksamheten. Den har varit det röda skynket förmoderater och högermän i del här landet . Alt sedan har tillhört en regering som på detallra kraftigaste har ökat den offentliga sektorns utgifter visar egentligenbara all verkligheten ställer krav på samhället och tvingar fram de insatsersom är nödvändiga. Men problemet som vi står inför är precis detta: Vi vetatt vi inle betalar för den offentliga verksamheten - vi har ett stortunderskott i statens budget. Vi vet att om vi inle vill rasera väsentliga delarav den offentliga sektorn är enda sättet atl skapa tillväxt i vår ekonomi, såalt vi får resurser att betala med. Vad diskussionen nu gäller är atl denpolitik som regeringen vill föra leder till motsatsen - minskad produktion,slagnation i ekonomin, ökad arbetslöshet. Jag vill påstå att den leder lillstörre budgetunderskott än den politik vi skulle vilja föra. Vi kan peka på land efter land som försatts i densituationen, atl man försöker ta sig ur en balansbrisl genom hård åtstramning,men misslyckas därför alt man lappar tillväxten i ekonomin. Då är del inle så enkelt som att säga: Vi byter utnallskölerskor mot verktygsmaskiner. Del går inle till på del sättet. Vi måsteockså se lill all ekonomin är i balans i den meningen atl del finnslillväxlkraft. Vi säger alt det är fel att skapa en depression i svenskekonomi. Vi menar att man i stället måste se lill att resurserna fortsätter altväxa. Del ärlustigt att en företrädare för moderata samlingspartiet så helt skall Besparingar i stats verksam heten, m. m. (omfattningenoch inriktningen av besparingarna) gå förbiaspeklen när ekonomin lappar farten - för det är vad som kommer all hända. Ochom del händer tror jag inle heller all man löser några balansproblem. Sedan sade någonting som förvånade mig,nämligen all urholkningen av basbeloppet sker för atl skapa rättvisa! Rättvisa skulle alltså beslå i atl om löntagarna skall fåen höjd reallön, måste pensionärerna sänka sin standard! Är det rättvisa att de handikappade, de studerande, t. o.m. de som lever på existensminimum skall sänka sin standard? fårnog anstränga sig betydligt för alt lyckas förklara för dessa människor att detär rättvisa all de som lever på de mest blygsamma villkoren skall sänka sinstandard. Vidare ställer upp som vaklhållare för ATP.Man brukar säga all när den lede blir gammal, blir han religiös. Del måste habörjat inträffa för när han ställer sig som den främste garantenför atl ATP skall i del här landet. Men det är ju så all om manundergräver värdesäkringen i ATP-systemet, då har man undergrävt hela systemetskonstruktion. Jag tycker att han får tid för alla sinarådgivare-skall ta och läsa remissyttrandena i anledning av propositionen frånLO, TCO, , från . Där framgår med ganska ohyggligtydlighet alt ATP-systemet i en av sina väsentliga delar undergrävs. Del blir ifortsättningen inle möjligt för någon som är med i det systemet all vela vadhan eller hon får ul av det. fullföljer taktik allspela ul löntagarna mol pensionärerna. Han målar upp bilden av löntagaren med70 . i årsinkomst och pensionären med 70 000 i pension. Jag tycker inle del är hederligt. måste velaall del inte finns mer än högst 10 000 eller 15 000 pensionärer som har ATP påden nivån. Majoriteten av alla ATP-pensionärer har pensioner som är långtblygsammare, från några lusen till kanske 20 000 eller 25 000. Det är alltsådessa som skall vara med och betala vad övriga grupper skall få. Men det är värre än så, och det har jag fått sägaåtskilliga gånger . De löntagare som här skall tro att de tjänar på allATP urholkas är i själva verket de som förlorar mest. De satsade på ATP därförall det var ett värdesäkert syslem, som gav trygghet på lång sikt. Gör del här,och löntagarna kommer inle atl vela vad deras ATP-poäng är värda, vilkenpension de kommer alt få. Del går atl räkna ul alt harpensionerna förlorat i värde , kanske mer. Genomför man delta förslaggår tryggheten i ATP-systemet föriorad. Till slut sade atl det blir en lång radkomplikationer med del förslag regeringen har lagt fram, och det tål alt tänkaöver. Men tänk efter före, ! Det skulle ni ha tänktpå innan ni lade fram denna proposition! Jag kan garantera alt regeringen harskapat en röra i som del stackars socialförsäkringsutskoltet nusitter och svettas över- hur man skall klara alla avtal, all lagstiftning, alltelände som bryter löst omdel här förslaget genomförs. Så länk efter före nästa gång! Jag noterar : har talatsammanlagt snart . Ordet inflation har denne gamle inflalionshalareöver huvud taget inte nämnt. 62 (vpk) replik: Jag sade i milt förra inlägg i en kortsammanfattning: Res lill ! svarar: Res till ! Men,snälle , vi skall väl inte stå här som två skolpojkar ochargumentera! Del finns faktiskt problem i svensk ekonomi, och del är väl dem viskall dryfta. Ett av de problemen är följande. Jag läser i en intervju med ekonomiministern, där han bl.a. säger alt ett av våra stora problem är bristen på riskvilligt kapital. Menbläddrar man sedan fram lill sista sidan kan man läsa en annan intervju, medLars-Erik Klangby på bankinslitutgmpp, där han förklarar altnäringslivet hade ilikvidiletsöverskotl. var det ett stort problem hur man skulle mobiliseradelta kapital. säger dä: Höj lönsamheten, så investerarföretagen! Vi kan diskutera frågan om lönsamhet, men i själva verket var KarlMarx kanske en av de första som utvecklade teorin att under vissa skedensjunker profitkvoten för de kapitalistiska företagen, och kriserna kommerframför allt till uttryck i detta. har vi kommit in i en nedgångsperiod fördel kapitalistiska produktionssystemet, och det är möjligt all vi har ensjunkande profitkvot. Men det problemet löser man inte genom all regeringendeklarerar: höjer vi profitkvoten och på del sättet mobiliserar vikapitalet. Man måste tillgripa andra åtgärder när man har stora överskott påkapital som inle får en produktiv sysselsättning utan som är ute på spekulationsmarknaden,som används för lavelköp, för köp av diamanter, för spekulation i mark ochfasligheter och för en rad andra liknande objekt. Vi har för vår del föreslagit all man skall skapa ensamhällsfond, där man genom beskattning av storföretagen söker ta hand om endel av detta likvidiletsöverskotl, som man sedan skall sätta in i nyproduktionför all skapa industrier som tillfredsställer de behov som människorna har ochsom bygger ut den svenska förädlingsindustrin. Jag tror all del skulle vara en godväg. Men del förutsätter naturligtvis samhällsingripanden. Och det förutsätterockså att man ökar den offentliga sektorns ingripande. När privatkapitalet tydligen inle klarar dessa problemframstår det ännu klarare hur falskt del är när man från regeringens sidaställer offentlig sektor och industriell utveckling i motsats lill varandra.Industriutvecklingen sker delvis inom den offentliga sektorn, och det ärtroligt atl den i ännu högre grad kommer atl ske inom denoffentliga sektorn. bra gammalt socialistiskt recept för atl helt lösa denmotsättningen är alt överföra hela industrin i offentlig ägo. Då är alltoffentlig sektor, och då visar sig hela orimligheten i regeringens resonemangall det måste finnas en motsättning mellan dessa två stora faktorer. Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) 6 protokoll 1980/81:29-31 Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Det andra som man måste påpeka, vilket bådesocialdemokraterna och vi har gjort i denna debatt, är atl denoffentliga sektorns utveckling i så hög grad är betingad och framdriven av ochhar varit en förutsättning för industrins utveckling. Den har skapat bosläder,sjukhus, utbildningsplatser och allt sådant. Och vi vet att kraven kommer allbli större i framliden. Jag erinrade i ell tidigare anförande om behovet avökad sjukhusvård på grund av ett starkt ökande antal åldringar som vi kommeratt få i under . Vi har skyldighet alt ta hand omdem och bereda dem en hygglig sjukvård. Men del kostar pengar, och del betyderatl landslingens utgifter för sjukvård oundvikligen måste öka, t. o. m. ökaganska kraftigt under kommande årtionden. Dessa kostnader kan vi inte skäraned, då vi vet att vi har problemet med de åldrande generationerna. Det finns ingetannat säll all lösa delta problem än atl samhället fullgör de socialaskyldigheter som samhället enligt vår mening måste ha. Klarar vi detta problemlättare genom all skära ned den offentliga sektorn? Såvitt jag förslår gör videl inte. En annan fråga, som är helt fundamental i vår diskussionmen som varken regeringen eller finansulskottets borgerliga majoritet villsvara på, är; Vad händer med sysselsättningen, om regeringens sparprogramgenomförs? Är det inle risk för all den ökning av arbetslösheten som vi redanhar fåll och som kan noteras av AMS kommer att tillta ytterligare? Har man dåvunnit något väsentligt, när del har blivit en ökning av arbetslösheten, ellbortfall av inkomster och ännu större problem när del gäller statskassan ochden offentliga verksamheten? Del är denna väg neråt som vi fruktar atl manbeträder genom regeringens politik. Och del finns, , många gamlabarnkammarrim som illustrerar vådan av delta. Jag tycker uppriktigt sagt all del - för allanvända ett favoritullryck från en närslående person - är trist allherr fortfarande inte kan förmå sig till alt öppet medge eller förslå vadjag och, det vågar jag säga, alla andra ekonomiministrar i de industrialiseradeländerna, de må vara socialdemokrater eller fillhöra andra partier, är medvetnaom. Vi vet alt en av orsakerna lill våra och flera andra länders problem är offentliga sektorn har ökat för snabbi i förhållande till tillväxten av deproduktiva resurserna. Om del jag nu säger är fel här i , så har även deandra fel. Då är del faktiskt alldeles för förmätet av alt ståhär och kasta ur sig sådana uttalanden som han gjorde . Var vill sätta stopp för den offentligasektorns expansion? Jag påminde om att vi nu ligger på avbrutlonalionalprodukten. De offentliga utgifterna har ökat med 6 ä , medan tillväxten har varit ungefär 2 %.Om vi drar ul dessa linjer, kommer de all korsas mellan 1985 och1990. Då skulle hela den svenska nafionalinkomsten gå åt för att täcka deoffentliga utgifterna. Det vore en helt orimlig situation, och jag har tidigarei denna kammare sagt atl den aldrig kommer all inträffa. Folk kommer altreagera och revoltera dessförinnan.Och kommer säkert all anföra dem den gången. Då kommer nämligenKjell-Olof all vara tvungen alt tala om den sanning som han med säkerhetär fullt medveten om. Vi skapar inte den tillväxt vi behöver i landet genom allöka den offentliga sektorn. Det är på annat sätt vi skapar tillväxt. Gå ochfråga LO! Qm LO inle vill svara öppet, kan ju svaret lämnas mellan skål ochvägg. Jag vet vilket svar LO då kommer atl lämna . recept för ökad tillväxt är höjdaarbetsgivaravgifter, införande av proms, löntagarfonder, en hård beskattning avriskvilligt kapital och skärpta marginalskatter. Tror verkligen Kjell-OlofFeldt att man på del sättet, med piskan i stället för med morolen, åstadkommerökad tillväxt? Det tror inle jag all man gör. Så till basbeloppet. har i ett annatsammanhang ställt ett antal frågor till mig som del blir anledning allåterkomma lill. Då får vi la en längre debatt, men låt mig bara påminna om ensak. ökade realinkomsten förpensionärskollektivet med , medan löntagarkollektivet förändrade sinrealinkomst med ± O %. Det gäller om man inte tar hänsyn lill den femtesemesterveckan. Inkluderar man den, blir det faktiskt fråga om en ökning på . är del här ett kollekliv. Pensionsbeloppen har ökat och antalet pensionärerhar ökat. Men del är likväl fråga om avvägning mellan å ena sidan löntagarkollektivet,som skall arbeta för all skapa garantier för trygghet ål pensionärerna iframtiden, och å andra sidan pensionärskollektivet. Jämför dessa åena sidan med ±0 å den andra sidan! Det är inte fråga om att spela ut den enagruppen mol den andra. Del är frågan om all skapa solidaritet mellan de härgrupperna. Om gör gällande att jag spelar ulgrupperna mot varandra - vad gjorde då när han log upp dennafråga långt innan jag gjorde del? Vad gjorde andra fackliga representanter somhar pekat på detta problem? kommer in i debatten här senare, ochdå kan han ju säga vad han menade den gången. Jag säger alltså i stort sett samma sak. Det här är ettmyckel stort problem för framtiden. Vad vi är ute efter är att sanera vårekonomi, alt skapa trygghet. Del yttersta syftet är alltså all se lill att vifår en så stark ekonomi all vi kan garantera trygghet för våra pensionärer iframtiden. När det kommer alt finnas 2 miljoner pensionärer i vårt land skallde också vara trygga. Den tryggheten kan vi icke skapa om vi icke skapar enstark ekonomi och får den akfiva generationen atl med liv och lust jobba ihopde resurser som behövs för all vi skall kunna ta vård om våra gamla. Jag liggerförhoppningsvis någon annanslans när vi har kommit så långt, men del finnsandra i den här kammaren som då kommer all befinna sig i pensionärernas skara.Del kanske t. o. m. gör år 2 000 - jag vet inle hur gammal hanär. sade inte ell ord om inflationen - denneinflationsminisler, eller vad del var sade. Visserligen varden här gamla barnkammarramsan, som kallade vaggvisa, kanskesövan- Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) de, men iså fall måste ha sovit väldigt gott, för jag log uppinflationen i ell par avsnitt i mitt långa anförande. Jag skall gärna fortsättamed all påminna om vad det är frågan om. Vi kan inle lagstifta mot prishöjningar. Inflationen harvarit ett problem för alla ekonomier. Qm vi går tillbaka iliden, så finner vi alt regeringar alllid har brottats med inflationsproblem.Men ingen har någonsin kunnat lösa del problemet genom all förbjudaprisstegringar genom ell lagligt prisstopp ulan lönestopp. Det är ju delsocialdemokraterna går och grubblar på. Vi har, sade i sitt första anförande, denvärsta inflalionsregering som vi haft på flera årtionden. Det saltsocialdemokratiska regeringar , och så som jag tolkar ordet"flera", måste del innebära all del var värre i början när del satten socialdemokratisk regering. Vad ärorsakerna till den inflation vi har? En orsak är oljeprishöjningarna, som på mindre än två århar höjt våra imporlpriser med . Man är inle särskilt roadav atl angripa detta problem från andra sidan, nämligen genom atl bringa neroljeförbrukningen och energiförbrukningen med höjda skatter. En annan orsak är höjda löner. Varje procents höjning avlönen höjer konsumentprisindex med någonting mellan 0,5 och . Budgetbrislen är ytterligare en orsak. Men något intresseav att bringa ner budgetbrislen har socialdemokraterna inle givit till känna. Isjälva verket leder deras förslag till 3 miljarder högre budgetbrisl. Höjda skaller leder lill kompensationskrav som i sin turleder till prisökningar. Höjda arbetsgivaravgifter försvårar lugna avtalsrörelseroch skapar därigenom risk för ökad inflation. Del är alldeles riktigt alt höjda indirekta skatter ärinflationsdrivande, men del är kortsiktigt. Om syftet med de indirektaskatterna är atl dra ner en alltför hög inflationsdrivande efterfrågan, så blirresultatet sjunkande inflation. Detta har jag lärt mig av bl. a. GunnarSträng och atl åberopa några närstående vänner. Del var alltså bl. a. för all begränsa deinflationsdrivande effekterna av en för hög efterfrågan som vi tvingadesgenomföra en höjning av de indirekta skatterna, all kortsiktigt ta en högreprishöjning för all på få balans i ekonomin. 64GUNNAR (): Jag stod i den här talarstolen ,lade sitt bud avtalsrörelse. Dåpekade jag på en rad möjligheter för regeringen all underlätta avtalsrörelsen.Jag erbjöd för del återhållsamma lönekrav i utbyte mol altregeringen tillmötesgick några av våra krav, främst på skatteområdet. Jag förstod då all hindret mol en politik som skulleunderlätta en fredlig avtalsrörelse var . Därför manade jagThorbjörn och all köra över - i arbetsfredens intresse.Nu tvingasjag konstatera alt del blev precis tvärtom. Den moderata ångvälten körde övermiltenpartierna och plattade lill dem så rejält all del gav direkt effekt ocksåi väljaropinionen. Efter vårens konflikt trodde vi all miltenpartierna, somju trots allt hade både stats-, budget- och arbetsmarknadsministrarna, skullelära något av misslagen. Men vi bedrog oss. Del verkar som om maningenting har förstått och ingenting har lärt. tycks man tro altdel bara ligger politisk illvilja bakom våra krav eller all vi begär allregeringen skall kasta hela sin politik över bord. Man har gåtl på sin egenmytbildning om arbetarrörelsens konfronlalionspolilik så till den grad, att maninle ens tycks falla när man får samförslåndsinviter. För sanningen är ju all vi erbjuder arbetsfred. Vierbjuder låga löneökningar, vi erbjuder ett recept för hur högre vinster skallbli acceptabla för fackföreningsrörelsen, och vi gör del i utbyte moltillmötesgående från regeringen bl. a. vad gäller fördelningspolitiken. Detborde väl ändå vara värt en del? Ändå får vi höra atl del är fackföreningsrörelsen som ärskuld till problemen. Har man då inle förstått att LO för både 1977,1978 och1979 har accepterat återhållsamhet, att LO-medlemmarna för alla dessa år ochäven har fått vidkännas reallönesänkningar- men alt det faktiskt finnsen gräns för hur långt vi kan gå utan all få några motprestationer? 1 ställethar regeringen gång på gång och i efterhand försämrat våra uppgörelser. Då och då får vi t. o. m. höra regeringsföreträdare skyllasvårigheterna på "strejken" , trots atl man vet all SAF:slockout svarade för mer än tio gånger så stort bortfall av arbetsdagar somstrejken, trots all man vet alt SAF i månadtal saboterade förhandlingarna ochtrots alt man vet all regeringen själv hade kunnat bidra lill all undvikakonflikten. Min besvikelse över regeringen i det här avseendet gällerinte bara . och behöver inte längre köras över.De går numera med frivilligt. får man intrycket all deras ambitionmöjligen är att ta täten och förse högervridningen med en snyggare fasad änSAF:s och klarspråk. Men även om man går i täten finns del alllidnågon som kommenderar marschen, och i det här kompaniet är det uppenbarligenfortfarande och hans stödtrupper från somkommenderar Höger om. För alt dölja sin underkastelse under högervridningensprider miltenpartierna i stället dimridåer. Urholkningen av pensionerna är egentligensolidarilelspolilik, säger exempelvis statsministern, därför alt den möjliggörett skydd för de allra sämst ställda. Därför är socialdemokraterna osolidariskasom inle ställer upp på nedrustningen, hävdar han. Utbildningsministern har t.o. m. fräckheten alt påslå, trots upprepade dementier och klarlägganden, altLO-ordföranden stöder urholkningen av pensionerna. I dagens debatt har vi ocksåhört försöka att genom att åberopa mig legitimera den här dåligahanteringen av pensionsberäkningen. Sanningenär ju alt regeringens politik ingalunda försämrar bara för de Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av. bästställda pensionärerna - det är en klar försämring för de flestamedelinkomsttagare. Och atl man försöker skydda dem som saknar eller har mycketliten ATP är väl inget att berömma sig av. Hade man inte gjort del, hade juskandalen varit ell faktum. Sanningen är också atl jag redan i den omtalade intervjunför , som bl. a. åberopade, klart deklarerade atl vimåste leva upp till våra utfästelser till pensionärerna. Vad vi dessutom måstegöra -och del är något helt annat - är att tillsammans med pensionärernasorganisationer la en rejäl diskussion om hur vi på lång sikt skall kunna räddadet alltmer hotade ATP-systemet. Men atl dra åt svångremmen för pensionärernautan någon långsiktig bedömning, utan att ha resonerat med pensionärerna, utanatl ha talat med oppositionen och Man alt ha föreslagit ell mer rättvist sällatl spara - det har LO aldrig accepterat! 1977 försökte folkpartisten ochcenterpartisten exploatera ell uttalande av mig vid enimproviserad frågestund här i . Dåvarande socialministern förklarade då tvärsäkert atl "garantierna slår fast och skallfullföljas". Del vore intressant atl få höra hur regeringen i dagförklarar sill brott mol delta reservationslösa löfte . Liknande dimridåer försökte en statssekreterare sprida i om skatterna. Han undrade hur del går ihop altsocialdemokraterna i sina långsikliga skatleresonemang talar för lägremarginalskatter, men går emot regeringens marginalskaltesänkningar. Meddetta påslående ville han påvisa bristande trovärdighet hos oppositionen. Försöket är ju nästan pinsamt svagt.