prot · G409103 · 1980-12-31 00:00:00 — Def kan finnas skäl atf närmare studera hurvägnätet är indelat och hur väganslaget fördelas. skedde följandefördelning, som jag ber att med hjälp av projektor få visa riksdagensledamöter. Sverigesbidragsberättigade vägnät bestod då av knappt 1 300 milriksvägar, knappt stats-och kommunvägar, knappt 1 primäralänsvägar, drygt 2 sekundäralänsvägar, knappt 4 tertiäralänsvägar och drygt 6 enskildavägar med statsbidrag. Härutöverfinns enskilda vägar och skogsbilvägar, som inte har statsbidrag. Avde sammanlagt 7 som är sekundära och tertiära länsvägar utgjorde nära grusvägar. Den bilden skall vi ha i minnet när vi diskuterarvägbyggande och vägfrågor. Ser vi på hur anslagetfördelades finner vi att statsvägarna av anslaget 1979 disponerade4 069 milj. kr. Def gör /vägmil. De statskommunala vägarna tog 702milj, kr. Det gör en kostnad på 1 231 000kr,/mil. Till de enskilda vägarna medstatsbidrag gick 207 milj. kr., och det gör /vägmil. Det är storapengar det rör sig om, och ändå skulle vi naturligtvis önska mer. Men fråncenterpartiets sida väntar vi oss ett oförändrat eller kanske t. o. m. någotminskat trafikarbete på riksvägnäfet och på de största länsvägarna, eftersomdet rimHgen är på dessa stråk som järnvägen kan överta en betydande del av trafikarbetet,nu när järnvägens resurser förstärks, taxorna i många fall sänks i reala termeroch drivmedelskostnaderna stiger avsevärt. Främst torde dessaåtgärder påverka turisf-och fritids/nöjesbilismen, men när SJ nu även satsar påförbättrad godshantering m. m. bör defta komma atf påverka volymen avlångtradar-trafik på längre sträckor. Iglesbygden, som främst betjänas av de sekundära och tertiära länsvägarna samtdet enskilda vägnätet men endast i ringa mån av järnvägarna, tror vi däremotinte att vägtrafikarbetet kommer att minska, utan man torde snarare kunnaförvänta sig en svag ökning, under förutsättning aft vi med hjälp avregionalpolitiken lyckas bibehålla och helst öka sysselsättningen där. Det ärockså på glesbygdsnätet som våra dagliga livsmedelsfransporter Uksomskogstransporterna måste ta sig fram. Även skolbarnstransporterna svarar härför ett betydande trafikarbete. Då utvecklingen på virkestrans-portsidan gåttmot ökade transporter med lastbil och mot allt större och tyngre ekipage harglesbygdsvägnätet ofta blivit en flaskhals, som i hög grad fördyrartransporterna. För skogsnäringens och skogsindustrins utveckling och lönsamhetär ett förbättrat glesbygdsvägnät av stort värde. Motdenna bakgrund finner vi att en upprustning/beläggning av grusvägarna måsteprioriteras i ett läge när de totala väganslagen av statsfinansiella skäl måstehåHas nere. Man måste då främst satsa på godtagbar framkom-Hghet på helavägnätet och mindre på ökad komfort på de trafikstarka vägarna. Trafikregleringari form av hastighetsbegränsningar o. d. på sistnämnda vägar bör kunnaytterligare begränsa trafikolyckorna, även om trafikstandarden i övrigt intehöjs mer påtagligt. anslagsframställning framgår även, att "trots atf mer ändubbelt så mycket ordinarie byggnadsmedel avdelas fill riksvägar som tilllänsvägar i den nu gällande flerårsplanen blir den totala satsningen pålänsvägar större än på riksvägar". Detta kan synas positivt, men eftersomvägverkets slutsats baseras på en ganska optimistisk bedömning av hur mycketAMS-medel och andra konjunkturpolitiska medel man kommer att få under denaktuella tidsperioden, finner vi situationen föga betryggande när det gälleratt säkra en erforderlig satsning på glesbygdsvägnäfet. Dåvi i nuvarande statsfinansiella läge inte finner det rimligt att begära enökning av vägbyggnadsanslagen, måste en ökad satsning på glesbygdsväg-nätetåstadkommas huvudsakligen genom en omprioritering inom de nu anvisadebudgetramarna. Detta bör också vara möjligt, eftersom vi från ett flertal länunderrättats om att man där anser att man utan olägenhet skulle kunna dra nedpå satsningarna på riksvägnätet, som man anser sig Anslagtill vägväsendet m. m. Anslagtill vägväsendet m. tn. behövasatsa mer på atf upprusta och belägga glesbygdsvägar. Men detta har man mednuvarande regler inte haft möjlighet fill. Enligtcenterns mening är det viktigt och betydelsefullt för att uppnå en rikfigavvägning av satsningarna på olika vägtyper att man får en så decentraliseradbedömning av dessa frågor som möjligt. Genom de nu tillämpade förfaringssättenför att fördela väganslagen anser vi att denna målsättning uppnåtts när detgäller att fördela den del av väganslagen som avsätter förlänsvägnätet, även om det nog kan finnas viss anledning att även ifrågasättafördelningen länen emellan. Men vi tror att inom länen nuvarande förfaringssättär godtagbart från decentralisfisk synpunkt. bör dock ökamedelstilldelningen till de län som har högst andel grusvägar, på bekostnad avde län som har högst andel asfalterade glesbygdsvägar. Menän viktigare anser vi det vara aft efter samråd medlänsvägsnämnden får en möjlighet att även överföra medel från riksvägsprojektfill länsvägsupprustning när den finner defta från länefs synpunkt angelägnast.Härmed skulle man åstadkomma en ökad decentralisering när det gäller attbestämma hur de knappa väganslagen skall disponeras, I ett inledningsskede bördenna rätt kanske inskränkas fill atf avse exempelvis högst av detriksvägsanslag som tilldelats def aktuella länet samt gälla projekt som integår över länsgränserna. Men redan med denna begränsade möjlighet förlänsstyrelsen tror vi att man på vissa håll i landet skulle kunna åstadkomma enicke oväsentlig upprustning eller beläggning av länsvägarna i glesbygden, någotsom vi av angivna skäl finner ytterst angeläget. Tyvärrmåste jag notera att det inte gått atf få stöd från övriga parfiers sida närdet gäller denna för glesbygdsvägarna vikfiga ändring. Jagnoterar med fillfredsställelse atf ledaren i årets första nummer av sluter upp bakom dessa tankar. I ledaren kan man läsaföljande i direkt citat: "Inför1980-talet tonar frågan om tillgängligheten fram som en minst likabetydelsefull effekt av trafik- och vägpolifiken. Def är framför allt angelägetatt planera vägnätet så att tillgängligheten för näringslivets transporter inteförsämras utan helst ökas. De senaste årens utveckling är från detta perspektivoroande. Så har t. ex. antalet avstängda vägar under tjällossningsperiodernaökat till förfång för bl. a. den för landets export mycket viktigaskogsindustrin. Vad gäller de areala näringarna så har en icke oväsentliguppmärksamhet riktats mot dessa näringsgrenars transportförsörjningvilket är glädjande." Iett kärvt ekonomiskt klimat måste man göra det bästa av pengarna. Då densvagaste vägdelen bestämmer storlek måste detta noga beaktas. Ingenkedja är starkare än sin svagaste länk - det måste vi komma ihåg. Det viföretar oss måste vara ekonomiskt försvarbart. Detär inte bara fråga om pengar - det är också en fråga om personal. Det är medstor tillfredsställelse jag påminner mig trafikutskottets betänkande som sedanblev beslut . Jag ber att få citera utskottetsuttalande: "Utskottet vill med anledninghärav framhåHa att vid den fortsatta prövningen bör tillses att vägstationernafår en i möjligaste mån lämplig lokalisering för att klara grusvägsservicen. Föratt klara dagliga livsmedels-och skogsfransporter, skolskjutsar etc. framstårdet som mycket angeläget att trygga en godtagbar grusvägsstandard året runt.Beträffande vinterväghållningen i tätorter får då möjligheten prövas att iökad utsträckning utnyttja entreprenörer." Def ärviktigt att detta uttalande beaktas av . Det finns anledning att reagera mot vissa uttalanden ipressen från företrädare för , där man hävdat atf 1979 årstrafikpolifiska beslut skulle innebära att frafiksäkerhefsåtgärder skulleprioriteras före framkomlighet på glesbygdsvägnäfet. Enligt vår meningjämställer såväl statsrådet som utskottet behoven av satsningar påtrafiksäkerhet och på glesbygdsvägar. Utskottet instämmer t. ex. i statsrådetsuppfattning aft planeringen måste inriktas på ökade insatser på dessa vägar"för atf förbättra näringslivets transportförutsättningar och för att ökatillgängligheten fill arbete, service m. m. för glesbygdsbefolkningen".Utskottet har f. ö. i det betänkande vi behandlar understrukit dennamålsättning. Med hänvisning fill vad som anförts ber jagaft få yrka bifall fill reservafion nr 2 vid trafikutskottets betänkande nr 16. Avslutningsvis måste jag beklaga aft det förekommit totaltfelaktiga pressuppgiffer angående en utbyggnad av tunnelbanan till elleren satsning på . uppfattning är att i stället för enutbyggnad av tunnelbanan till bör bibehållas och rustas upp.Defta har vi från centerhåll understrukit i vårt särskilda yttrande som fogatstill utskottets betänkande. Några 30 milj. kr. för tunnelbanebygge har infeföreslagits av utskottet. Anslag tiU vägväsendet m. m. Anf.8 () replik: Vännen började sitt inläggmed att säga att allt det har sagt om satsningar på vägbyggnaderoch drift och underhåll av vägar är riktigt - tyvärr är det bara så att vi intehar några pengar, och därför kan vi inte genomföra det. Det är där vi i grunden skiljer oss åt. Vi är helt på detklara med att kämpar med eft besvärande ekonomiskt läge, men för skall komma ur defta besvärHga ekonomiska läge krävs def offensiva satsningar,I den situafion där landet nu befinner sig måste def satsas på framfiden, ochdå är bl, a, väg- och brobyggande väldigt viktiga delar. Nya och bättre vägar sänker transportkostnaderna förnäringslivet och för den enskilde trafikanten. Vägar som ger alla en bättretrafiksäkerhet höjer den kollekfiva frafiksfandarden och minskar trafikensmiljöstörningar. Broar förbättrar trafiksituationen och ger god ekonomi. Väghållningen är, , en producerandeverksamhet som man i ett sådant här konjunkturläge bör satsa på, Aft byggavägar lämpar sig också i områden där arbetsmarknadsläget är besvärligt och gergod sysselsättning åt Anslagtill vägväsendet m. m. enrad olika företag, bl, a, i glesbygd - åkerier, maskinfirmor, småindustrierosv. Detär alltså där vi skiljer oss åt. Jag skall inte närmare kommenteracenterpartiets reservation om omprioritering av väganslagen, men låt mig sägaatf om centerpartiefs representanter stöder socialdemokraternas reservafioner 3och 4 riskerar vi inte att få den försämring av grusvägsun-derhållef som BertilJonasson är så orolig för. Jag delar hans uppfattning att det är väsentligt attsatsa på det sekundära och tertiära vägnätet, bl. a. för att tillgodosenäringslivets behov i glesbygden. 9 () replik: Jag håller med om att vägbyggandet är en starktproducerande faktor, som vi skall satsa på så långt det går. Men när det är ontom pengar är det ont om pengar, och då får man prioritera; det måste man ocksågöra privat, i en familj osv. Harman möjligheter och vilja att satsa, var skall man då göra det? Jo, då skallman satsa där det finns arbetslöshet, där def största behovet föreligger ochdär pengarna gör mest nytta. Det är just i glesbygderna, och det är av denanledningen jag höll mitt anförande och beklagade att de andra parfierna ickehar stött oss. 10 () replik: Självfallet måste det här landet spara, vi är fullständigt överens omdet. Men vad diskussionen gäller är vilka objekt som är lämpliga för besparing.Jag hävdar i motsats fill att def är en dålig form av besparingatt inskränka vägbyggande och driftunderhåll av våra vägar, eftersom det äroffensiva satsningar som ger sysselsättning, sätter i gång hjulen osv. sade i sitt första anförande att sysselsättningsproblem fårvi klara på annat sätt än genom att öka vägbyggandet. Tala om förvärmlänningarna hur skall klara problem! Vi menar attnär man inte har upprätthållit den anslagsfilldelning som Berfil ochjag var överens om 1979 får vi se fill att, i den mycket bekymmersammasituafion som befinner sig i, ta fram erforderiiga medel för att sättai gång vägbyggen och öka driffunderhållet i och därmed bl. a.tillgodose de angelägna behov som har talat så varmt för. Tala om för kammarens ledamöter hur lösa de här sysselsättningsproblemen, om han inte är överens med mig omatt vi måste plocka fram arbetsmarknadspolitiska medel för atf bl. a. ökasatsningen på vägbyggnadssidan i ! 11 BERTILJONASSON (c) replik: En del har mycket pengar, en del har mindre pengar. Det var en gång enflicka som sade att om mamma ville ge henne en femöring skulle den räcka tillallt. Det är också det resonemang som vi får höra här undan för undanföras av socialdemokraterna. Man använder samma pengar . Har viinte räknat fel, så är def väl minst 100 milj. kr. som socialdemokraterna begärmer än utskottsmajoritefen i bara detta betänkande. får lov att bestämma sig för hur han skall ha det. Skall vi sparamåste det bH ett sparande över lag; det är inte mycket annat att göra. Kommervi sedan till de värmländska förhållandena, tror jag att det, även om vi slår påen summa totalt, är väldigt svårt atf få den högre procentuella andel med avden summan som man egentligen behöver i ett så utsatt läge som det som Värmlandf n. befinner sig i. Då måste vi gå andra vägar för aft få loss medel, nämligenvia regeringen. Det har lyckats fidigare, och vi hoppas att det skall lyckasäven i fortsättningen. Det är den väg som vi tror ger bästa resultatet. AnslagUU vägväsendet m. m. Jag får lov attge rätt. När man hörde hålla sitt anförande, såfick man en känsla av att vi med anledning av propositionen och vad utskottethar föreslagit skulle få änkor och faderlösa i defta land, Socialdemokrafindäremot var enligt beredd att med dynamiska grepp och enfrikostig hand satsa oerhörda pengar. Jag har adderat och kommit fram till attden socialdemokratiska reservationen omfattar ett anslag som är 120 milj. kr.större än det majoriteten föreslår. Det är alltså dessa 120milj. som är skillnaden mellan oändlig arbetslöshet, katastrof,nedrustning, elände, ointresse för kollekfivtrafiken m.m. och en dynamiskutveckling med en mängd åtgärder. Anslaget fill är 4 miljarder 722miljoner, , och dessa 120 milj. kr. mer skulle alltså räcka fillallt vad socialdemokraterna föreslår. Jagkan hålla med om atf vi får klara arbetsmarknadsfrågorna iVärmland på annat sätt. I olika delar av landet betalas det utarbetsmarknadsanslag när så behövs och läget blir akut. Det skulle förvåna migom inte det blir fallet också . säger att den socialdemokratiska politiken är offensiv och riktig, ochni lägger alltså ett förslag som är 120 milj. kr. Såvitt jag förstår går ni in påenskilda broar och vägobjekt, vilket man normalf inte gör, men ni tycker välatt det är politiskt lämpligt. Nere i halkade ni litet fel, för därvill inte befolkningen ha någon bro. Man blev litet irriterad på er, och därgjorde ni alltså ingen politisk vinst. Annars har ni i huvudsak gjort en riktigpolitisk bedömning när ni litet här och var har valt ut enskilda objekt för attfå politiska pluspoäng ute i landet. Def är infe obegåvat, ufan en ganskaskickligt förd polifik, även om ni hade litet otur i . Dennaer nya modell är nog intressant, men vi kommer att svara upp mot den och göraett motdrag. Vi kommer att undersöka var i landet det är mest offensivt,ekonomiskt och rikfigt att satsa. Det skall vi göra tillsammans med Anslag tdl vägväsendet m. m. ledamöterna i trafikutskottet. Säkerligen kommer vi atfföreslå ett belopp som motsvarar eller överstiger era 120 milj. kr. föroffensiva satsningar på orter där sådana av arbetsmarknadspolifiska skäl behövsoch där satsningarna är räntabla. Ett sådant förslag kommer. Beträffande arbetsmarknadspolitiken i stort är minlångsiktiga bedömning att det kanske vore rikfigare aft man i stället för attsuccessivt minska resurser skulle undersöka hur mycket pengar somregelmässigt har gått till vägbyggen i form av arbetsmarknadsmedel.Man skulle kanske komma fram till att det vore rimligare atf en del av dessamedel redan från början tillfördes . Därmed skulle vi kanske fåbehålla en bra vägverksapparat i stället för den ryckighet som det lätt kan blifråga om. På den punkten tror jag att det i och för sig råder ganska storenighet över partigränserna. Därför ser jag positivt på möjligheterna att pålängre sikt kanske komma fram fill en sådan tingens ordning. De våldsamma skillnaderna mellan socialdemokraterna ochutskottsmajoriteten består nog, herr falman, mer av retorik än av kontanter.Jag tror också att det skulle vara klokare atf avvakta och undersökavar satsningar bör göras. Så några ord om tunnelbanefrågan här i regionen. Socialdemokraternaföreslår en satsning på 30 milj. kr. När vi skrev proposifionen var minbedömning den atf det, oberoende av vilka beslut som togs, inte skulle behövasnågra medel för funnelbanebyggande. Det visar sig nu att 10 ä 15 milj. kr. ärvad som möjligen kan komma att behövas. Dessa medel har i så fall vägverketbefogenhet att anslå. I övrigt delar jag uppfattning att man iett läge då def är ont om pengar- och det är ju fallet nu - och då dessutomarbetslöshetsproblemen inte är särskilt stora i den här regionen, inte skallbygga en tunnelbana, som är eft dyrare alternativ än att behålla Roslagsbanan.En överväldigande majoritet av befolkningen viH ju ocksä behålla Roslagsbanan.Men den intellektuella ekvilibristiken hör väl huvudsakligen hemma i Stockholmsläns landsting, där det gamla salar får lyssna tillklokskapen i det budskapet. Anf.13 () replik; Kommunikationsministern är en skickligdebattör. Han menar att det är fråga om retorik när man säger aft deytterligare 120 miljonerna från socialdemokraterna utgör en dynamisk satsningsom löser alla problem. Det är naturligtvis atf göra det litet väl enkelt försig. Sanningen är ju den att förra årets budget och innevarande års budget päintet sätt stämmer överens med riksdagsbeslutet . Vi krävde då enhögre ambitionsnivå för att klara vägunderhållet. Vi har en pågående, accelererandeförstöring av vårt nuvarande vägkapital. var kommunikationsministernoch jag överens om att det inte är bra och atf vi även i ekonomiskt besvärligalägen skall se till atf bevara det kapital vi har. Det harkommunikationsministern glömt . Självfalletlöser vi infe alla problem med de 120 miljonerna. kommunikationsministernhar kanske inte uppfattat aft jag här i debatten frågat varför det ärtotalstopp när det gäller medel fill vägbyggande från arbetsmarknadsstyrelsen.Tidigare har 300-500 miljoner levererats över från AMS fill vägverket.Vi har från socialdemokrafisk sida sagt att det infe är bra att en så storandel av den ordinarie vägbyggnadsbudgeten går via AMS. Vi har krävt atf en delav dessa pengar skall föras över fill . finns det inga pengar attföra över. Då kommer kommunikationsministern och säger: Det vill jag gärnagöra. Regeringentycker att vi är politiskt skickliga när vi tar fram angelägna broprojekt. Menvarför gör vi det? Jo, därför att dessa brobyggen innebär ett sparande.Investeringarna betalar sig . Då säger regeringen: Vi skallkomma med bättre förslag och öka satsningarna. Det hälsar jag medtillfredsställelse. Det är det som jag har talat för i hela mitt inledningsanförande.Kan kommunikationsministern plocka fram medel för dessa angelägna satsningar,skall jag vara den förste att gratulera och tacka kommunikationsministern. Avslutningsvisvill jag säga bara några ord om tunnelbanebygget. Kommunikationsministern varinte här när debatten inleddes. Jag sade då aft def är en summarisk, lapidariskredovisning som vi har fått i årets budgetproposition. Det är utomordentligtsvårt att över huvud taget se vad kommunikationsministern föreslår. Det är ensammanblandning av kommunikationsministerns tyckanden, fidigarebeslut och myndigheternas anslagsäskanden. Med ett pennstreck men utan enkommentar tar kommunikafionsministern bort 30 miljoner i en tabell som avsertunnelbanebyggande. Då ingriper kommunikafionsministern i den beslutsprocesssom vi har fastställt i denna riksdag och i väglagen. Det är de lokala ochregionala myndigheterna som skall prioritera hur pengarna skall användas.Kommunikationsministern gör genom ett enkelt penndrag - ufan en rak motivering- ett ingrepp i Stockholmspolitikernas beslutsprocess. Def reagerar vi mot. Anslagtdl vägväsendet m. m. 14Kommunikafionsministern : Herr falman! När det gäller tunnelbanan till är detvägverket och ingen annan som avgör den frågan. Jag har i det sammanhangetingen annan uppfattning än , Jag sade också fidigare atf vi när viskrev proposifionen gjorde den bedömningen att vare sig vi anslog medel ellerinte skulle det inte hinna gå åt några pengar under det budgetår vi nubehandlar. Det har visat sig att det var fel och att det möjligen kan bli frågaom 10 eller 15 miljoner. Men det är ändå som fattar besluten. Det ärvi nog överens om. Detär riktigt aft jag gjorde ett försök att i propositionen skära ned textmassanlitet grand. Jag menar att den som har eft speciellt intresse kan läsa i petitaom bl, a, myndigheternas olika motiveringar. Vi skall enligt min mening infebehöva trycka allting . Men om det är ett starkt önskemål frånriksdagens ledamöter, skall jag se fill att jag ökar på proposifionen medytterligare ett hundratal sidor . Jag gjorde ett 4 protokoll1980/81:101-103 Anslagtill vägväsendet m. m. Jag ville göra sammanställningen läsbar infe bara förutskottet och ledamöter ufan också för den allmänhet som kan haintresse av att ta del av dessa handlingar. Men om ledamöter vill haproposifionerna på det gamla sättet, skall jag självfallet se till att bl. a.myndigheternas motiveringar förs in. Det behöver vi inte vara oense om, herrHugosson, Det kan däremot finnas skäl att vara oense om annat. Problemetär dock att vi inte är så oeniga som man, aft döma av debattnivån, skullekunna tro. Ta t, ex, de 120 miljonerna! 30 av dessa är avsatta för tunnelbananfill . Då är def 90 miljoner kvar. Jaghåller med om aft det är räntabelt med många av de här broarna.Det är riktiga investeringar - de ger jobb och bättre kommunikationer och ärräntabla investeringar. Jag vet inte hur jag skall bära mig åt här, för vi harsamma åsikt. Jag tänker också se till aft man får fram medel för detta. Detkommer inte att bli något totalstopp, för från kommerdet att anslås medel i ett läge då vi behöver det i olika delar av landet.Särskilt angeläget tycker jag det är att göra sådana här räntablainvesteringar. Detär litet beklagligt det här, . 4 720 miljoner föreslår regeringen,och där vill socialdemokraterna ha ett påslag på 120 miljoner, av vilka 30gäller tunnelbanan - de kommer inte att kunna användas. Men vi kommer frånregeringens sida aft föreslå medel, säkert i den storleksordningen, förangelägna och räntabla projekt runt om i landet. Jagtvingas alltså, herr talman, konstatera att oenigheten tyvärr infe är så storsom uppenbarligen vill att den skall vara. Men känner jag KurtHugosson rätt kommer han säkert igen med något friskt angrepp, för någontinghar han väl att klaga på. 15 KURTHUGQSSON (s) replik: Det är första gången under mina i som jag varitmed i en debatt där debattmofsfåndaren säger att meddebaftören har rätt på allapunkter. Det är egentligen väldigt synd att kommunikationsministern inte harmöjlighet att votera här i kammaren, för efter kommunikationsministernssenaste inlägg skulle han ju ha stött alla de nio socialdemokrafiskareservafionerna - eftersom allt jag sagt var rätt och riktigt. Jag förväntarmig nu att den borgerliga majoriteten i trafikutskottet verkligen lyssnat påkommunikationsministerns inlägg och stödjer de socialdemokratiskareservafionerna. Jagsade i mitt inledningsanförande - och jag upprepar det - att jag inte tycker omformen för presentationen i budgetpropositionen och inte bara i den utan ocksåi andra propositioner som vi har fått. Det är svårt atf tyda skrivningarna ochveta vad som är långsikfiga intentioner, vad som är kommunikationsministernstyckande, vad som är tidigare uttalanden osv. Jag vet också attkanslichefen i trafikutskottet varit i kontakt med tjänstemän på departementetoch begärt att vi skall få litet redigare redovisningar i fortsättningen.Därför är jag mycket tacksam för kommunikafionsministerns uttalande.