prot · G409117 · 1980-12-31 00:00:00 — I praktikeninnebär det att oavsett om verksamheten bedrivs i ett eller flera företag skalldet samlade resultatet ur beskattningssynpunkt bli lika om ägaren är densamma.Under sådana förhållanden kan alltså ett företag ge koncernbidrag till ettannat, vilket ur skattesynpunkt innebär att det givande företaget fåravdragsrätt för bidraget och det mottagande företaget blir skattskyldigt. Detsker alltså en utjämning mellan företagen, och i realiteten blir beskattningendensamma som om det hade gällt ett företag. Detfinns undantag från den här regeln av hänsyn till kommunernas skatteunderlag.Man kan inte flytta vinster i en kommun till vinst i en annan kommun. Då skalldet ske en återläggning, dvs. en beskattning av bidraget i givarens kommun.Denna återläggning har gjort att det varit svårt att tillåta koncernbidrag imer än ett led, trots att ägargemenskap kan finnas i flera led. Och sedan 1979tillåts inte avdrag för koncernbidrag i mer än ett led. Inågra enstaka fall kan det här förbudet motverka realistiska företagsbildningar,och det är mot den bakgrunden som förslag lagts om undantag från den relateraderegeln genom ett dispensförfarande. Möjligheten att ge dispens skall ligga hosregeringen, och den skall därmed inte orsaka några besvärligheter hostaxeringsmyndigheterna. Dispensmöjligheten skall användas mycket restriktivt ochpraktiskt taget vara stängd om det vid den kommunala beskattningen skulle blinågon större avvikelse jämfört med resultatet vid direktbidrag. Medden starka skrivning som finns har utskottet ansett att frågan inte är avden arten att den ändrar skatternas materiella innebörd, utan att det är enfråga av teknisk natur, och därför har utskottet tillstyrkt propositionen. Detfinns ytterhgare ett annat förslag i proposifionen, och det gäller ett undantagfrån förbudet om avdrag för koncernbidrag från fastighetsförvaltandefåmansföretag. Bestämmelsen att man inte skulle få ha koncernbidrag hartillkommit för att begränsa möjligheten till löneuttag i fastighetsförvaltningenjust genom koncernbidrag. Då koncernbidragsundantaget kommer att medförakomplikationer för en del fastighetsägare, som bedriver rörelse verksamhet ochsom ägs av två företag med samma ägare - fastigheten av ett och rörelsen av ettannat - kan det bli vissa problem. Man menar att det går att ge dispens, liksomäven då byggnadsrörelser är fastighetsförvaltare, men i sådana fall skall dettillämpas stark restriktivitet. Utskottetanser sig genom sin skrivning ha fått garantier för att det inte kan ske någradispensgivningar som gör att man tillåter just det man vill skydda sig emot,nämligen att ge fastighetsförvaltande fåmansföretag rätt att ta ut löner genomkoncernbidrag. Man har skrivit in mycketstarka restriktioner, och vi tycker för vår del - från densocialdemokratiska sidan liksom från den borgerliga, eftersom utskottet ärenigt - att det här mera är en teknisk fråga än en ändring av reglernasmateriella innehåll. Därmed är bestämmelsen naturligtvis inte hellerfördelningspolitiskt orättvis, för den är neutral gentemot vad den har varittidigare. Dethela kan naturligtvis vara fördelningspolitiskt orättvist, men det ändras integenom det här förslaget. Genom att ha direkta och öppna koncernbidrag undvikerman krångliga bokföringsmanövrer, som sämre kan överblickas. Med det sagda vill jag yrka bifall till utskottets hemställan. 109 (vpk); Det är litet genant, tycker jag, att en socialdemokratisk ledamot avskatteutskottet skall vara den som visar denna sällsporda omsorg ombolagsintressena. Men det är mycket egendomligheter i den vägen som man hinneruppleva i den här kammaren, när man har varit här . Numåste väl ändå tala mot bättre vetande när han säger att den härundantagsbestämmelsen är neutral. Hela meningen är ju att det skall bliundantag som inte har varit möjliga, dvs. att det skall bliskattelättnader som inte tidigare kunnat beviljas. Dessa skattelättnader skallbeviljas en liten speciell kategori medborgare. Jag tror att vi inomarbetarrörelsen i har varit överens om att denna kategori har nog såstora förmåner redan. Marikan väl ändå inte säga att en sådan reform är socialt och politiskt neutral.Inte heller är den neutral när det gäller företagen, för den är ju enuppmuntran till dem som genom komplicerade manövrer och företagsbildningarvill tillskansa sig fördelar. I det avseendet är bestämmelsen alltså inteheller neutral, såvitt jag kan förstå. Jagmenar att det i praktiken är felaktigt att skapa ännu fler kryphål i denoerhörda snårskog som finns på skattelagstiftningens och inte minst denskattejuridiska praktikens område. Det är alldeles tillräckligt med sådanakryphål, och vi lever icke i då man bör uppmuntra till ytterligaresådana här manipulatoriska beteenden genom undantag osv. Tillsist må det väl ändå stå klart också för att det blir mera arbeteför myndigheterna i det här fallet - om inte annat skall de ju räkna ut skatt.Jag är helt övertygad om att de departementtjänstemän som skall handläggasådana här ansökningar kommer att vara tvungna att rådgöra medskattemyndigheterna och få synpunkter på tillämpningen osv,, innan de fattarsina beslut. Såvisst blir det mera arbete för myndigheterna. De tvingas lägga ner ett arbetepå detta som de annars kunde ha lagt ner på den välbehövliga kontrollen av ochjakten på manipulatörer och skattesmitare, något som vi inom vpk ochsocialdemokratin här i ändå varit överens om är synnerligen behövligti detta budgetläge. 110 (): Låt mig börja med att tala om för - om han inte vet detförut - att jag är skatteutskottets ordförande, och som sådan står jag förutskottets betänkanden och får ofta försvara dem. Även mot kommunisterna ellermot vem det vara månde är det ytterst jag som är ansvarig för vad ett enigtskatteutskott har sagt. Märkvärdigare än så är det inte med det. Menjag vill fortfarande påstå att den dispensmöjlighet som har tillskapats inteändrar de materiella reglerna något nämnvärt. Man kan kanske däremot ändra demså att det nu blir lättare att kontrollera dem än vad det var förut, eftersomdet är mycket lättare att kontrollera koncernbidragen än en massa andra kringgåenderörelser. Genom att tillåta öppna koncernbidrag kan man helt enkelt undvikamanipulationer som annars kunde göras. Såfort man misstänker att den här bestämmelsen används just för att komma undanskatt får dispens inte ges, har vi sagt. Man skall underlätta för företagen -utan att de skall behöva krångla till det hela med en samling av olika slagsmanipulationer för att komma ner till samma nivå. Meningen är att man medmycket enkla metoder skall kunna tillåta koncernbidrag även över två led, omman vet att det inte innebär något skattefiffel. 111 (vpk): Jag apostroferade såsom ledamot av skatteutskottet - ävenordföranden i skatteutskottet är väl ledamot av utskottet. Jaghar mig fullt bekant, och det framgår med all klarhet, att utskottet är enigt.Det är just det som jag tycker är oroande och litet problematiskt. Jag hadeinte väntat mig att det skulle vara så lätt för den borgerliga regeringen attuppnå enighet med socialdemokraterna på den här punkten. Nusäger att det inte gäller någon nämnvärd ändring av reglerna.Nej, det har jag också klart för mig, och det är kanske inte någon stor sak.Men det väsentliga - i synnerhet mot bakgrund av det rådande ekonomiska lägetoch den rådande fördelningspolitiska situationen - är att denna lilla ändringär en ändring åt fel håll. Därför borde ni socialdemokrater inte ha gått med påden. Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 16för motion 2039 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 6 § TV-program förutlandssvenskar Föredrogs lagutskottets betänkande 1980/81:14 omTV-program för utlandssvenskar. Anf.112 (); Frågan om TV-program för utlandssvenskar och andra svensktalande ute ivärlden tas upp i detta lagutskottets betänkande. Anledningen är en motion frånföregående av och mig själv. Såvitt jag förstår hardenna motion behandlats mycket seriöst, med remiss och diskussioner med två avparterna - och dess . Man kan vidare förmodaatt motionen också föranlett allvarliga förhandlingar mellan dessa båda parter. Entredje part, som inte kommer till tals, är den allmänhet som skulle kunna fådel av de program som sänds i olika delar av världen. är svenskarutomlands en ganska vanlig företeelse. Där vistas de kortare eller längretider, och under utlandsvistelsen är de beroende av meddelanden och nyheterfrån hemlandet. Iandra sammanhang räknar man med att ca 50 000 svenskar kontinuerligt befinnersig exempelvis på uppdrag för och då efterfrågar nyhetsprogram ellerprogram som i övrigt sänds i - program som man emellertid förmenas attta del av. vill inte nu förorda lagstiftning på området, menavvisar inte helt den utväg som vi motionärer vill förorda. Jaghar inte något annat yrkande än utskottets. Jag vill dock framhålla att vimotionärer kommer att avvakta de förhandlingar som pågår. Vivill förutskicka att om förhandlarna inte lyckas komma överens, så återkommervi till i lagstiftningsfrågan. betänkande 1980/81:22 om studiestöd (prop.1980/81:100). 113 (): "Vi får inte tumma på utbildningen." De orden använde en iutbildningsfrågor tongivande centerpartist - inte här i riksdagenstalarstol utan på en stämma i mitt hemlän. Han fortsatte: "Kostnaden förutbildningsväsendet är en investering för framtiden mera än en konsumtion. Detgäller våra ungdomars framtid." Jaginstämmer helt i dessa uttalanden. Jag vågar också påstå att mitt partiinstämmer, men det gör helt tydligt inte regeringspartierna och riksdagsmajoriteten. Det tummas nu ganska vilt på utbildningen. Tjocka, fula"tummar" klämmer regeringen dit. På snart sagt alla områden iutbildningspolitiken drar man ner verksamheten, stryper åt. Även på det områdesom vi nu skaU behandla, studiestödsområdet, "tummar" man betänkligt.Basbeloppsförändringen underminerar studiemedelssystemet. Studiemedlen blirmindre värda för var dag som går. Studiehjälpen, som samtliga riksdagspartier iuttalanden och i riksdagsarbetet sagt sig vilja prioritera,försämras nu i stället för att förbättras. överlämnade förra åretett väl genomarbetat betänkande med förslag på reformering av studiestödet till16-19-åringar i gymnasial utbildning. Precis det hade regeringen beställt ochäven haft brådska med. har gått utan att regeringen ens skickatut förslaget för sedvanlig remissbehandling. ligger resultatet av utredningensomfattande kostnadskrävande arbete undanstucket i någon byrålåda påutbildningsdepartementet. Där finns det risk för att det bHr bortglömt och ivissa delar inaktuellt. Skall det bli vanligt att man behandlarutredningsbetänkanden på det här viset ? I så fall kanutredningsväsendet verkligen ifrågasättas. Även vuxenstudiestödet blir förvarje borgerligt regeringsår allt mindre värt. Det är stora försämringar som man har lyckats genomföraunder de som gått sedan reformen infördes. Även krymper stödensvärde genom att penningvärdeförsämringen tillåts slå igenom och genom andraåtgärder som jag skall visa på . Till socialförsäkringsutskottets betänkande 1980/81:22 harvi socialdemokrater fogat fem reservationer. Utan att försämrabudgetsituationen skulle bifall till de reservationerna förbättra denekonomiska situationen för många studerande, förbättra för sådana studerandesom bäst behöver bättre stöd. På studiehjälpsområdet föreslår vi i reservation nr 1 attinackorderingstill-lägget höjs från . ,att inkomstgränsen för inkomstprövat tillägg för ensamstående föräldrar ochinkomstgränsen för det behovsprövade tillägget höjs i högre grad än vadregeringen föreslår. Det inkomstprövade tillägget och det behovsprövadetillägget är de delar av studiehjälpen som direkt riktar sig till dem som hardet svårast att finansiera sina barns gymnasiestudier, så det är heltstilenligt och konsekvent att den sittande regeringen och utskottsmajoritetenär särskilt snåla på dessa områden. Det som möjligen förvånar är att ledamöterföljer som i ledband. har de åtminstone i tal sagt sig vilja slå vaktom dessa tillägg. Inackorderingstillägget har centerledamöter t. o. m. öppet slagitsför före maktskiftet. är det andra som bestämmer. Jag yrkarbifall fill reservation nr 1. I samband med behandHngen av studiehjälpen skall jag litetparentetiskt kommentera en detalj som regeringen tagit upp ibudgetpropositionen. 1978/beslutade efter ett förslag från folkpartiregeringen, 9 protokoll 1980/81:116-118 sedermera helt omarbetatav socialförsäkringsutskottet och dess kansli, om införandet av ändrade reglerför återbetalningspliktiga medel till 18-19-åringar i gymnasial utbildning,vilka brutit sambandet med föräldraekono-min. Förmodligenpå grund av missförstånd har beslut inte i alla avsnitt tolkatsenligt utskottets intentioner. Intyg om att elev brutit sambandet medföräldraekonomin har vanligtvis skrivits av skolkamrat. Detta var intemeningen. Regeringen föreslår nu att CSN skall utvärdera reformen och föreslåförändringar. Frånsocialdemokratiskt håll ansåg vi att det skulle ta onödigt att rättatill missförstånden på det sättet. Därför föreslog vi i vår motion omedelbaraåtgärder. Utskottet har enats om de socialdemokratiska förslagen i dettaavsnitt men föreslår ändå att motionen även på den här punkten skall formelltavslås. Dethär illustrerar ganska väl den borgerliga majoritetens dilemma i riksdagen.Från socialdemokratiskt håll är vi inte så värst besvikna över att vi får våramotioner formellt avslagna, när vi som här får våra idéer och förslagreaHstiskt behandlade och som en naturlig följd tillstyrkta. På det viset fårriksdagen möjlighet att fatta ytterligare några kloka beslut trots nuvarandemajoritetskonstellation. Fortsätt gärna på denlinjen! Påstudiemedelsområdet föreslår vi omprioriteringar för att det relativt lågaanslaget skall användas på bästa möjliga sätt. Viföreslår att äktamakeprövningen för beviljande av studiemedel återinförs ochatt tilläggsavgiften för kvarstående studiemedelsavgift höjs. Demedel som på det här viset ställs till förfogande vill vi bl. a. använda tillatt återställa basbeloppets tidigare värdebeständighet. Denför studiemedelstagarna absolut viktigaste reformen f. n. är återställandet avbasbeloppet. Jag har sagt i den här talarstolen och upprepar det: Medstor säkerhet är studiemedelstagarna de som mest känner av hur den ändradebasbeloppsberäkningen urholkar deras ekonomi och möjligheter attheltidsstudera. Det är hårt för pensionärerna, men jag tror att det kännshårdare för dem som studerar. Deras ekonomi tål helt enkelt inte sådana härpåfrestningar. Jag yrkar bifall tillreservation 2. Vuxenstudiestödetinfördes för att i någon mån utjämna utbildningsklyftorna i vårtsamhälle. Stödet skulle utgå till tidigare lågutbildade, som förvärvsarbetatföre utbildningen. Stödet har kommit att användas främst av löntagare. Helti linje med vår nuvarande regerings högerprofil har den föreslagit ochgenomdrivit många försämringar av reformen . Jag skall ge någraexempel. Vuxenstudiestödenär skattepliktiga och inbringar extra skattemedel till stat och kommun. Dessaskattemedel betalades tidigare schablonmässigt tillbaka till vuxenstudiestödet- ett system som fungerade väl. majoritet beslutade att dra tillbaka denna återbäring till Det betyderatt över hundra miljoner nu går de vuxenstuderandes näsa förbi. Ersättningartill elever i grundutbildning för vuxna, den s. k.analfabefi-seringsundervisningen, utgick tidigare direkt ur budgeten. tasdessa pengar, omkring 70 miljoner , ur vuxenutbildningsmedlen. Slutligenhar den borgerliga regeringen infört betämmelser som innebär att utbildningsåtgärderför företagarorganisafioner och för deras studieinformation bekostas avvuxenutbildningsmedlen - detta utan att egenföretagarna erlägger ett öre iavgift till de medlen. Vikräver nu från socialdemokratiskt håll i utskottet att även egenföretagareskall erlägga en något begränsad vuxenutbildningsavgift. Det förstärker fondenoch är en rättvisefråga. Vikräver vidare att timstudiestödet liksom timersättningen för grundutbildningför vuxna skall höjas till . och inkomstbidraget till ,och att medel skall beräknas för ett oförändrat antal dagstudiestöd, 16 000.Regeringen och utskottsmajoriteten föreslår 1 100 färre studiestöd. Vidareföreslår man att timstudiestödet skall utgå med endast . Jag yrkar bifall tillreservation nr 3. Hälsovårdenför högskolestuderande sköts nu huvudsakligen genom de studerandes egnaorganisationer. Till denna verksamhet utgår statsbidrag. Dessa statsbidrag harsedan verksamheten började i stort sett följtkostnadsutvecklingen. Även på detta område får nu de studerande känna av denborgerliga regeringens svångremspolitik. Trots den höga inflationstakten föreslårman ingen höjning av dessa anslag. Man använder penningvärdeförsämringen tillnågot slags naturlig sänkning av bidragen. Densocialdemokratiska oppositionen i utskottet anser att de studerande är värda enbättre behandling och föreslår att bidragen till hälsovården höjs till 23 kr.per studerande intill ett antal av 10 000 och till . per studerande förvarje ytterligare. Det är en generell höjning på en krona per studerande. Demedel som studerandeorganisationerna disponerar till studerandehälsovårdenanvänds både till den reguljära sjukvården och till förebyggande åtgärder. Närman som drar in på bidragen till hälsovården är det naturligtvisomöjligt att i någon större utsträckning dra ned kostnaderna på sjukvården. Detär så att säga fasta kostnader. Därför blir det den förebyggande vården somkommer i strykklass. Vadinnefattas då i den förebyggande vården? Ja, det viktigaste inslaget i denvården är kampen mot droger, mot narkotikamissbruk och spritmissbruk. Det äralltså denna så oändligt viktiga verksamhet som den borgerliga regeringen ochutskottsmajoriteten nu slår undan benen för. Nogär det väl mer värt att satsa på kampen mot de här vidriga inslagen i vårvälfärd än att t. ex. motsätta sig ett återinförande av äktamakeprövningen? Jagyrkar bifall till reservation nr 4. Ireservation nr 5 föreslår vi konsekvensåtgärder i anslutning tillreservationerna 1. Jag yrkar alltså bifall till samfiiga socialdemokratiska reservationersom är fogade till utskottets betänkande. Anf.114 (vpk): Det finns en gammal föreställning om studenter som en gruppprivilegierade människor med någonfing av överklassfasoner, en bild som ärvälbekant för människor i min generafion och äldre. Den finns också i lättöverdriven karikatyr i gamla skämttidningar och anekdoter om de rödnästa ochfeta överliggarna i och . Nutorde det väl i och för sig vara uppenbart för alla att den bilden inte ärgiltig för dagens studenter. Men den som tar del av vad man i kanslihuset ochinom utskottets borgerHga majoritet tänker om studenternas sociala situationoch noterar med vilken lätthet man hoppar förbi studenternas frågor hur deskall kunna betala hyror, matkostnader och allt annat på dagens studiemedel kaninte befria sig från misstanken att något av bilden av studenterna som enprivilegierad grupp lever kvar och frodas bland de huvudsakligen medelålderspoHtiker som har författat dessa texter. Detgäller även något yngre borgerliga politiker, t. ex. bostadsministern , som ju gjort sig beryktad bland landets studenter för ett yttrande införSveriges förenade studentkårer om att försämriiigarna av studiestödet mycketväl uppvägs av privilegiet att få studera. Där finns ju ändå ett medvetande omatt de sociala och ekonomiska villkoren fakfiskt har försämrats. Men i dedebatter som har förts runt om i landet inför studentkårerna för drygt en veckasedan har det varit ett kärt, återkommande tema hos regeringspartiernasföreträdare att jämföra studenternas situation med vad man menar vara ännusämre villkor för andra låglönegrupper. Redanföre de ytterligare urholkningar och försämringar av studiestödet som denväldisciplinerade borgerliga riksdagsmajoriteten kommer atttrumfa igenom med sin knappa majoritet lever dagens studenter på en standardlångt under genomsnittet. drar de på sig stora skulder, som skallbetalas ur framtida, eventuella arbetslöner. Det är som bekant också ovisst medarbetsutsikterna för stora grupper studerande . Försämringarnahar redan inletts . Studenterna har med all rätt krävtförbättrade studiemedel eller åtminstone ett återställande av fidigare värde,men de reala försämringarna har kommit i stället. Detta kan nu avläsas bl. a. iden åter ökande snedrekryteringen till högre studier. Det är fråga om en klartsjunkande andel studerande från arbetarhem. Vi är på väg långt bort från destolta proklamationerna , när reformarbetet siktade på engradvis fortgående utveckling mot en framtida studielön. 1dag står endast vpk kvar vid kravet på ett studiestödssystem , därsamhället skall bekosta den studerandes hela uppehälle ,alltså det gamla, tidigare brett stödda kravet på studielön. kravet utan någon tillstymmelsetill förlägenhet inför beskyllningar om opportunism. Vi gör det utifrån enannan samhällelig och ekonomisk grundsyn än övriga partier. Vi gör det inte idet kortsiktiga syftet att få så många som möjligt av studenterna att rösta påvpk i nästa val - vi tror inte över huvud taget på framgång med ett sådanttaktiskt syfte. Vigör det därför att vi hoppas att studenterna själva skall vägra att fälla modetutan i stället ta kamp även i fortsättningen för sina krav. De studerandesprotest mot en fortsatt politik på exportkapitalets villkor och motfolkflertalets intresse är lika berättigad som de arbetslösas protest,arbetarnas och tjänstemännens protester mot dyrtid och reallönesänkningar,hyresgästernas protest mot brant stigande hyror, kulturarbetarnas protest, deeftersatta regionernas folkHga protester, osv. Nuurholkas basbeloppet genom att höjningar av indirekta skatter ochenergiprishöjningar skaU räknas bort från kostnadsutveckHngen. Det kommer attinnebära, med den nuvarande ekonomiska utvecklingen i landet, att studenternafår en ytterligare realförsämring på . annan motion har vpk föreslagit en alternativ konstruktion av basbeloppet,en konstruktion som skulle undgå de här effekterna. Den kommer sannoHkt ocksåatt avslås i likhet med de krav som vi har ställt i årets studiesociala motion,som ju avfärdas mycket knapphändigt i betänkandet. Ändå har vänsterpartietkommunisterna i årets studiesociala motion tagit största möjliga hänsyn tillatt det i den närmast liggande statHga budgeten inte finns möjligheter attåstadkomma en snabb förbättring av studenternas villkor. Vihar nöjt oss med att begära förslag till en reformering , ochvi har begärt frihet för den statliga studiestödsutredningen att föreslåreformer, om den finner att reformer är befogade. Men även dessa blygsamma kravanses tydligen alltför utmanande för det borgerligt styrda utskottet. Jagvill , herr talman, i detta sammanhang erinra om att vpk står kvar somdet enda parti som motsätter sig, helt och tveklöst, att studielån ifortsättningen skall räknas som inkomst vid ansökan om bostadsbidrag. I olikapaneldebatter inför studenterna har företrädare nu gång på gångsagt sig i princip vara emot att lån skall betraktas som lön. Men principiellatveksamheter saknar värde, när man i praktiken trampar principerna underfötterna för att nå ekonomiska resultat. Och det är, herr talman, ekonomiskaresultat som landets studerande får betala. Jag yrkarbifall till motion 1628. 115 (); Det är nog så, , att studenter är en privilegierad grupp; jagtycker det. Jag tyckte det också när jag i . Men jag var inte privilegierad på det sättet att jag studeradepå rika föräldrars bekostnad, för jag var ett av en fattig änkas fem barn, ochjag var inte ensam om att ha det så. Ungefärvid gjordes, tror jag, den första stora studiesociala utredningen iSverige. Hör och häpna: den visade att av alla aktiva studenter i i börjanav var det som studerade med hjälp av finansiering hemifrån,medan studerade med annan finansiering. Detstudiesociala systemet hade börjat införas. Jag minns att jag var en av dem somkämpade till sig ett av 13 tillgängliga s. k. naturastipendier - 13 fanns detper årgång. Det var början på det studiesociala systemet. Vi ansåg oss varaprivilegierade.