prot · G409110 · 1980-12-31 00:00:00 — kan vi i stället hastarka farhågor för att regeringen, tvärtemot vad som behövs - nämligen fastaminiminormer på barnomsorgens område - är i färd med att släppa den enda normsom finns, nämligen ytnormen för inomhusyta för barnen. Jag yrkar bifall fillvpk-motionen 1894. 103 (): Jag tycker att gav en vrång bild avutskottsmajoritetens ståndpunkt när det gäller socialdemokraternas motion om enplanering som skulle ge förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Vi konstaterar i betänkandet att vi inte har någon erinran motmotionärernas allmänna syften. Men sedan håller vi oss till verkligheten ochkonstaterar, att det inte är möjligt att i en lagstiftning om fysisk planeringge uttryck för en viss önskad struktur. Tvärtom bör detta komma fram genom enintensiv debatt på den kommunala nivån, innan man går vidare till beslut om hurbostadsområden skall utformas och lokaliseras i en kommun och var det finnsmöjligheter att skaffa sysselsättning osv. Alltdetta måste komma fram genom det aktiva arbetet på nivå. Vi har därförockså understrukit att en mycket viktig förutsättning för att det skall bli degoda planer som vi allesammans önskar oss är att medborgarin-tresset både fårgöra sig gällande i denna debatt och får möjligheter att komma in på en sådannivå där intresset kan utöva viss påverkan. Detta gör att vi inte finner någotmotiv för att bifalla den socialdemokratiska motionen. Ianslutning fill detta vill jag sedan ta upp den del av anförandedär han talade om de krav som vpk framställer på normer förbarnstugeplatser. Vi har behandlat denna fråga och vi har hänvisattill att mofionens önskemål egentligen är tillgodosett genom gällandeanvisningar för planläggning och att vi inte heller vill bryta ut frågan urarbetet på en ny plan- och bygglag. Vi anser att det är en självklarhetatt kommuner planerar för att tillgodose de anspråk på barnomsorgsplatser somfinns inom en kommun. Till skillnad mot tycker vi att det är braatt man nu ändrar de minutiösa regler som man haft när det gällerkraven på hur barnomsorgen skall utformas och ger kommunerna en större frihetoch självständighet på detta område. Detta bör medverka till att barnomsorgenlättare kan utökas. Avslutningsvisvill jag ta upp de synpunkter på den fysiska riksplaneringen som har kommittill uttryck i vpk-motionen. I motionen sägs följande: "Detta uttalandebör även innehålla att de intressen som riktlinjerna skall skydda inte på nyttsjälvständigt skall vägas mot markägarintressena. Dessa senare intressen harredan, minst så långt byggnadslagstiftningen kräver det, beaktats vidriktlinjernas formulering." Det är alltså det yrkande som finns i denvpk-motion som här behandlas. Byggnadslagstiftning m. m. Jag konstaterar att vi egentligenskulle kunna ha en mycket lång debatt i dessa frågor eftersom det här gällerett ganska invecklat område. Vi arbetar alltså med riktiinjer som harantagits av . Regeringen går vidare genom att utfärda länsvisa beslutsom alltså innebär en viss ledning för länsstyrelser och kommuner för hurriktlinjerna skall tillämpas inom länen och i länens kommuner. Kommunerna harsedan möjlighet att göra sin bedömning av hur riktiinjerna skall tillämpas närdet gäller olika planeringsfrågor inom den egna kommunen. Sedan kommer på nyttlänsstyrelsens bedömning av om kommunen har rätt tolkat rikthnjernas innebörd,eftersom har att företräda statliga intressen och skall taställning till om en plan skall fastställas eller om en dispens skall beviljas.Vi har att beakta de enskilda intressena av att få tillstånd tillmarkförändring i någon form av byggnadslov. Jag vill i detta sammanhang nämna att man nu arbetar medatt ta fram ett lagförslag ull om reglering av riktlinjerna för denfysiska riksplaneringen så att det skall bli något striktare metoder förtillämpning av dem i fortsättningen. Jag skall inte ytterligare utvidga debatten, utan jagskall spara tid genom att be kammarens ledamöter att läsa vad som står på s. 11under avsnittet 3.4 Fysisk liksplanering i civilutskottets betänkande. Det somsägs där ger en mycket god bild av hur det här skall fungera. Tydligt och klartkonstateras där att regeringen i besvärsäfenden har att väga olika intressenmot varandra. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. 104TORE (vpk) replik: Först beträffande det som då det gäller att reservera mark för barnstugebyggandet samt detta medatt det skall finnas klara normer och att statsplan inte får fastställas om detinte finns reserverad mark. påstår han att det kravet egentligen ärtillgodosett. Men vad menas med "egentligen tillgodosett"? Både KjellMattsson och jag vet att det här är väldigt stora problem för många kommunersom inte har tillgodosett det kravet, bl. a. på grund av att det inte harfunnits klara normer på området. När det gäller talet om större frihet och självständighetför kommunerna i fråga om barnstugebyggandet och markanskaffandet vill jag sägaatt det är en chimär, om det är så att de ekonomiska resurserna saknas - ochdet är ju fallet i många kommuner - för att realisera någonfing av den härfriheten och självständigheten. Inte heller jag skall föra någon längrediskussion. Det tarvas en rätt ingående debatt om vi ytterligare skall reda utproblemen då det gäller den fysiska riksplaneringen. Men låt mig barakonstatera att i sitt inlägg inte sade att det som vi tagit uppi vår motion var fel. Vi pekar där på de förändringar, den glidning - lindrigtsagt - som har skett från regeringens sida sedan vi fick en borgerlig regeringoch en moderat planminister. Det är enligt min mening att beklaga att i vartfall inte socialdemokraternahar ställt sig bakom vår mofion och gjort den till föremål för en reservation.Då hade vi fått ännu ett uttalande som bl. a. hade kunnat klargöra för vårplanminister att han får lov att sansa sig litet grand och att han Htet merastrikt får hålla sig till vad har beslutat i de här angelägenheterna. Anf.105 () replik: I riktlinjerna för jämställdheten, vilka regeringen presenterade höst, slås fast att för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och mänbehövs det insatser på snart sagt alla samhällsområden. tycker att jag gör en vrångbild när jag beskriver utskottetsbehandling av motionen om jämställdhet i den nya . Jag villdå säga att det är möjligt att få hjälp genom , om man villdet. Vill man inte, kan man naturligtvis avstå och nöja sig med att säga attdet räcker med medborgarinflytande, och så blir allt bra. Men deremissinstanser som över huvud taget har tagit upp jämställdhetsaspekten närdet gäller den nya har ganska entydigt uttalat att det ärvärdefullt om de här aspekterna på något sätt tas med i plan- och bygglagen.Enligt planverket bör det gå att skriva in det i lagen på ett bättre och merastyrande sätt än som är fallet när det gäller det föreliggande förslaget. 106 (): Jag skall inte utnyttja den tid för mitt anförande som jag antecknatmig för. Detta med tanke på att vi väntar på klubbslaget. Vihar i mofion 1980/81:635 uttalat farhågor för en utveckHng kring Arlandaflygplats i med den kring vad gäUer bostadsbebyggelse. Historienhar visat vad vi redan kände fill, att en flygplats alltid drar till sigbebyggelse. har inte varit något undantag. vet vi dessutom attallt fler ställer stora krav på miljöförhåUandena - inte minst när det gällerflygtrafik. Det är de ökade miljökraven som varit den direkta orsaken till attriksdagen beslutat om utflyttning av jetflyget från tillArlanda. Med tanke på de enorma kostnader ett sådant beslut innebär församhället och flygpassagerarna måste miljökraven kring våra flygplatser vägatungt i fortsättningen. Det är också därför vi motionsvägen har velat fästariksdagens och regeringens Uksom berörda kommuners uppmärksamhet på vad somkan följa av en alltför släpphänt miljöpolitik kring . Demänniskor som redan bor i närheten av och de som kommer attbosätta sig i dess närhet har givetvis lika stor rätt som andra att ställa kravpå samhället när det gäller miljön. Därför är det viktigt - om historien inteskall upprepa sig - att vi redan nu ser till att samhället får full kontrollöver kommande byggnation kring . Civilutskottethar i sitt betänkande 1980/81:28 på s. 7 hävdat att det inte finns anledningatt införa ett system med avtal mellan staten och kommu-6 protokoll1980/81:110-111 nerna,som skulle syfta till en bättre kontroll över byggnafionen. har manhelt riktigt tolkat vår motion så, att hittillsvarande bedömningsnormer börskärpas. Hithörande frågor får enligt utskottets mening beaktas i forskning ochtillämpning. Vi motionärer är tacksamma för den skrivningen, vilken tyder påatt utskottet delar vår uppfattning att myndigheterna inte får göra avkall pånu gällande bestämmelser utan snarare tillämpa desamma mycket restriktivt. Givetviskommer vi motionärer att nogsamt följa utvecklingen, och vi förutsätter attalla de miljöaktivister som kämpat för att få bort jetflyget från nuockså tar sitt ansvar för befolkningen kring . harvarken möjligheter eller resurser för att byta inrikesflygplats iStockholmsregionen med några tiotal års intervall. Jag har ingetyrkande mot ett enigt utskott. Idetta anförande instämde (). Mom.3 (barnstugeplatser) Utskottetshemställan bifölls med 279 röster mot 14 för motion 1894 av m. fl. Mom.4 (jämställdhet mellan kvinnor och män i planeringen) Utskottets hemställanbifölls med 148 röster mot 145 för reservationen av Per m. fl. Mom.10 (fysisk riksplanering) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 15 för mofion 1850 av m. fl. 26§ Anmäldes och bordlades 1980/81:2102 av förstevice talmannen med anledning avproposition 1980/81:143 med förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) omallmänna förvaltningsdomstolar, m. m. 1980/81:2103 av AxelAndersson 1980/81:2104 av och med anledning avproposition 1980/81:153 om åtgärder för att främja fritidsfisket, m. m. 1980/81:2105 av KnutWachtmeister m. fl. med anledning av proposition 1980/81:179 om vissaåtgärder inom alkohol-poHtiken 27§ Anmälan av interpeilation Torsdagenden Anmäldes och bordlades följande interpeilation som ingivits till kammar- 2anril 1981 kansliet 1980/81:127av () till statsrådet om åtgärder för attundanröja vissa oklarheter om jämställdhetslagens tillämpning: Lagen om jämställdhet i arbetslivet har varit ikraft . Det finns dock tyvärr redan tecken som tyder påatt man på många håll försöker att kringgå såväl lagens anda som dess bokstav.Särskilt uppseendeväckande är detta när det gäller statiiga myndigheter. Somexempel på en beklaglig attityd gentemot lagen kan nämnas att förvaltningen vidUppsala universitet låtit utarbeta en promemoria om lagens tillämpning vidtjänst som akademisk lärare. Promemorian genomsyras av syftet att på allt sättkunna visa att lagen inte är tillämplig i vissa tillsättningsärenden. Manpolemiserar t. ex. mot den uppfattning om jämställdhetsaspektens betydelse vidtjänstetillsättningar som framförts av statens personalnämnd. Man markerarockså sitt avståndstagande från flera tidigare statsrådsuttalanden i riksdageni denna fråga. Man hävdar vidare att akademiska lärartjänster är av så speciellnatur att lagen är mycket svår att tillämpa på dem. Över huvud taget tycksoklarhet råda om lagens tillämpning inom det statiiga området. Samtidigtframgår av promemorian att den jämställdhetsplan som sedan 1976varit skyldig att upprätta inte innehåller något om hur man skall komma tillrätta med den skeva könsfördelningen på de högre lärar- och forskartjänsterna.Detta är så mycket mer anmärkningsvärt som andelen kvinnor bland professorernavid utgör endast och andelen bland docenterna endastca . Med hänsyn till detta borde det naturliga ha varit att förvaltningen istället utarbetat en promemoria om hur man med hjälp av de möjligheter somjämställdhetslagen ger skulle kunna få en mer jämn könsfördelning bland deakademiska lärarna vid . Medanledning av det här anförda ber jag om kammarens tillstånd att till statsrådetKarin få rikta följande fråga: Vilkaåtgärder avser statsrådet vidta för att undanröja de oklarheter som föreliggerom jämställdhetslagens tillämpning inom det statliga området och för att hosstatliga myndigheter inskärpa vikten av att lagen tillämpas i enlighet medriksdagens intentioner? Nr 110 28 § Meddelande om frågor 2 anril 1981 Meddeladesatt följande frågor framställts Meddelandeom den 2 aprU 1980/81:360 av BjörnEliasson (c) till kommunikationsministern om planeradenedskärningar: EnHgt planering kommer över 2 000tjänster att försvinna . Dessa nedskärningar kommer, om de genomförsenligt planerna, att drabba glesbygdsvägarna mycket hårt. Exempelvis föreslås iSollefteå kommun en kraftig reducering av verksamheten vid stationeri ' och - detta trots att vägstandarden är låg och underhålleteftersatt. Därutöver innebär flottningens upphörande i Ångermanälvensflodsystem en väsentligt ökad vägtransport av virke i området. kommuntillhör stödområde 5, där omfattande regionalpolitiska stödåtgärder behövs. Eninskränkning vid exempelvis vägstationerna i och skullemotverka den regionalpolitik i stort enats om. Ärkommunikationsministern mot denna bakgrund beredd att medverka till attstödområde 5 och 6 av regionalpolitiska skäl undantas från planeradenedskärningar? 1980/81:361av () till kommunikationsministern om ökad nordiskungdomsturism; 1982kommer att vara ett nordiskt turistår. Målsättningen är att åstadkomma ett ökatresande inom av nordborna själva. Inte minst vill man att unga människorskall upptäcka vilket intressant resmål är. Denna satsning ligger helt ilinje med rekommendation där man uppmanade att åstadkomma billigare och bättre internordiska resemöjligheterför ungdom. Därvid tänkte man sig en motsvarighet till det populärainterrail-kortet. Mot denna bakgrund vill jag fråga kommunikationsministern:Delar kommunikationsministern uppfattningen att en ökad nordisk ungdomsturismär önskvärd av kulturpolitiska och samhällsekonomiska skäl? På vilket sätt ärkommunikationsministern beredd att verka för att den beskrivna försöksordningenmed en särskild ungdomsvariant av Nord-turistbiljetten kommer till stånd infördet nordiska ? 1980/81:362av () till budgetministern om ändrad beräkning av skogsvårdsavgiften: De förestående ändringarna av taxeringsvärdena påjordbruksfastigheter kommer att innebära ökade kostnader för jord- och skogsbruket om inte justeringar vidtages vad gäller vissa beräkningsgrunder. g4 En kostnadsfaktor som påverkas är skogsvårdsavgiften,och denna avgift kommer att öka kraftigtom inte ändringar vidtages i den procentsats som Nr 110 ligger till grund för beräkningen av skogsvårdsavgiften.Jag vill med anledning av detta fråga budgetminister : Ärbudgetministern beredd att vidtaga åtgärder och lägga fram förslag om ändring av beräkningenbeträffande skogsvårdsavgiften, så att inga ökade kostnader uppstår förskogsbruket? 1980/81:363 av () till kommunikationsministern om vagnlasttrafikenvid järnvägsstationen i : Inom SJ diskuterar man nu allvarligt att lägga nervagnlasttrafiken i , på grund av låg utnyttjandenivå. Statsgruvorhar för avsikt att öppna en gruva i , . Frågan om fortsattvagnlasttrafik hör alltså intimt samman med gruvprojektet, eftersomprodukfionen vid gruvan bör öka trafiken. att avvakta beskedet om gruvbeslutet innan ställningstagande tas omvagnlasttrafiken vid stafion? 1980/81:364av () till utbildningsministern om besparingskraven på arkivoch museer: Hela den statliga sektorn är nu föremål förnödvändiga besparingsåtgärder. Inomkulturområdet leder dessa generella besparingskrav emellertid till att museernaoch arkiven i vissa fall drabbas ända upp fill tre å fyra gånger så hårt somflertalet övriga statliga myndigheter och verk - i den förstabesparingsetappen. Detta beror på museernas och arkivens betydandelokalkostnader- den andel av de sammantagna förvaltningskostnaderna därbesparingar ej heller är tillåtna. Detsäger sig självt att de generella besparingskrav som ställs på museerna ocharkiven måste modifieras i så måtto att lokalkostnadsandelen i detta hänseendeej vidare skall belasta de sammantagna förvaltningskostnaderna mer än vad somkan anses vara skäligt i jämförelse med lokalkostnaderna för övriga statligaverk och myndigheter. Ianledning av det anförda hemställer jag att till utbildningsministern fåframställa följande fråga: Är utbildningsministernberedd att medverka till detta? 29 § Kammaren åtskildes .