prot · G40941 · 1980-12-31 00:00:00 — Medanledning av detta vill jag fråga kommunikationsministern vilka åtgärder han ärberedd att vidta för att komma till rätta med de besvärande förseningarna inomSJ och vilka åtgärder som vidtagits för att på ett tillfredsställande sätt lösatrafikproblemen under de stundande storhelgerna för både de resande ochpersonalen. 1980/81:179 av BirgerRosqvist (s) till statsministern om regeringens Nr 41 handlande medanledning av beslut: Byggnationen av aggregat 3 vid Oskarshamnsverketblev försenad. Det berodde på åtgärder från statsmakternas sida.Förseningen har medfört stora extra kostnader för . Ca 250lägenheter byggda för bl. a. anläggningsarbetare, som skulle ha sysselsattsenligt ursprungligt kärnkraftsprogram, har stått tomma hela fiden.Hyresförlusten för kommunen uppgår till ca 7 milj. kr. Motionermed krav på ersättning har väckts i . 1979 fann näringsutskottet"det önskvärt att regeringen föranstaltar om en särskild utredning avkonsekvenserna för kommuner och enskilda - i första hand kärnkraftskommunernaoch de anställda vid kärnkraftverken, inkl. personalen vid anläggningsarbetena- av de förändringar i kärnkraftsprogrammet som har uppkommit eller kan uppkomma".Riksdagen gav regeringen fill känna vad utskottet anfört. Oskarshamnskommun har hos regeringen krävt ersättning för sina förluster. Den1 fick kommunen företräde i hos bostadsministerFriggebo och energiminister . Regeringsföreträdarnamenade att någon laglig rätt fill ersättning ej fanns. Någon som helstutredning av ärendet hade ej gjorts. Då företrädare för kommunen erinrade omriksdagsbeslutet svarade konsultativa statsrådet, energiminister , att vadriksdagen säger är inget att bry sig om. Och vidare att om behandlaren mofion välvilligt skall man inte ta detta så allvariigt. Riksdagsskrivelsentill regeringen och industridepartementet är dagteck-nad ochundertecknad av dåvarande talman. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga statsminister ; Ärdet en allmän uppfattning i regeringen att beslut inte är mycket attbry sig om? Omså inte är fallet, vad vidtar statsministern för åtgärd när företrädare förregeringen dels negligerar riksdagsbeslut, dels inför kommunala företrädareöppet deklarerar sin åsikt om det svenska parlamentet? 1980/81:180av () fill arbetsmarknadsministern om rätten fill intjänadlön vid arbetskonflikt: I en dom mellan och /hararbetsdomstolen fastslagit att en arbetsgivare under en lovlig arbetskonfliktkan uppskjuta utbetalningen av löner och ersättningar som intjänats/örekonflikten. Ensådan möjlighet för arbetsgivaren förefaller strida mot grundläggandeavtalsrättsliga principer. Många anställda saknar reserver. De måste kunna litapå att en lön som intjänats i vanlig ordning också betalas ut vid det ordinarielönefillfället, oavsett om det då utbrutit en konflikt eller inte. Att infogaett inställande av löneutbetalningar i arsenalen av arbetsräffsliga stridsmedel är både orimligt från den enskilde löntagarensprivatekonomiska synpunkt och oklokt från en samhällsekonomisk synpunkt,eftersom det lätt kan leda till en upptrappning av konflikter påarbetsmarknaden. Mot dennabakgrund ber jag att få fråga arbetsmarknadsministern; Är regeringen beredd att verka för en översyn avlagstiftningen i syfte att trygga den enskilde arbetstagarens rätt tih sinintjänade lön? 1980/81:181 av () till industriministernom sysselsättningen vid : Sysselsättningskrisen i Värmlandfortsätter att öka i omfattning, och daghgen meddelas nya besked om ytterligareföretagsnedläggningar. En av de senaste i raden av nedläggningshotadeföretagsenheter är gjuteriet vid . 125 arbetsfillfällen ärdärvid i fara. Inom , som orten tillhör,har det utgått varsel om uppsägning fill 252industrian-ställda. Dessutom har 415 industrianställda korttidspermitterats. Mot dennabakgrund vill jag fråga industriministern; Förbereds inom regeringen något handlingsalternativ föratt trygga eller skapa sysselsättning för de berörda anställda vid gjuterietvid ? 1980/81:182av () fill industriministern om sysselsättning på vissa orter iVärmland; drabbas praktiskttaget av negativa industribesked. Vi som bor i detta så hårtkrisdrabbade län frågar oss var det egentligen skall sluta. Senaste beskedet rör skogsbolaget , som av allatillgängliga uppgifter att döma står inför en akut ekonomisk kris. Enligt deuppgifter som föreligger finns risk för att företaget tvingas säljaeller lägga ner massa-och pappersbruken i Bäckhammar, , Rottnerosoch . Pappersbruk har övertagits av . fanns vid de här bruken följande antalpersoner sysselsatta; Bilhngsfors 488 (plus 89 i Långed) 196 (plus 63 vid Rascofabriken) Totalt skulle, om en nedläggning kommer till stånd, 1 496personer kunna bli berörda. Med anledning av det anförda vill jag tillindustriministern ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att tryggasysselsättningen på nämnda orter i , om Vänerskog på grund av likvidasvårigheter tvingas lägga ner sina nuvarande enheter? 1980/81:183 av OlleEriksson (c) till industriministern om Vänerskogs Nr 41 ekonomiska problem: Arbetsmarknads- och sysselsättningssituationen ibl. a. norra och är mycket allvarlig och förvärrasytterligare, om det inte sker olika samlade insatser för att lösa delikviditetsproblem som stora delar av skogsindustrin har i de nämnda områdena. Vänerskogmed ca 4 000 anställda har inte varit föremål för särskilda stathga insatser iform av villkorslån eller aktiekapital. a. det höga ränteläget ochvikande konjunkturer medfört en hård belastning av företagets likviditet. Mot denna bakgrund villjag fråga industriministern: Ärregeringen beredd att tillsammans med Vänerskog skyndsamt vidtaga erforderligaåtgärder som på kort och löser Vänerskogs likviditets- ochfinansieringsproblem? 1980/81:184av () fill arbetsmarknadsministern om inrättande i av enepidemiologisk databas: Från har en framställning gjortstill angående inrättande av en epidemiologisk databasi Kirana. Projektet i fråga har fillstyrkts av länsarbetsnämnden i Norrbottenslän och av . AMS har med klart deklarerat intresse överlämnatfrågan fill för vidare behandling. Det är av synnerlig vikt aft universitetetsframställning får en snabb behandling. Den verksamhet som databasen syftar fillkommer att väsenfligt förbättra sjukvårdens möjligheter att angripa särskildasjukvårdsproblem med både förebyggande och aktivt vårdande åtgärder. Även urarbetsmarknadssynpunkt är projektet värdefullt. har en omfattandearbetslöshet bland kvinnor. Tillkomsten av den tilltänkta databasen skullenästan omgående ge ca 50 arbetstillfällen för en kostnad av omkring 5,5 milj.kr. Medanledning av vad som anförts vill jag ställa följande frågor fillarbetsmarknadsministern: Hur långt har planerna på en epidemiologisk databas i framskridit? Vill arbetsmarknadsministern aktivt stödjatillkomsten av ifrågavarande databas? 19 § Kammaren åtskildeskl.