prot · G40930 · 1980-12-31 00:00:00 — olust påatl deras verksamhet har förvandlats till förvaltning av statens obligationer,och de frågar sig: Hur länge skall det hålla på? Förelagen ser sjunkande omsätlningssiffroroch ställer samma fråga. Det mest bekymmersamma är utgångsläget för den nu inleddaavtalsrörelsen. Den skall föras mot bakgrunden av ell rekord i inflation, ochingenting visar atl ni i regeringen egentligen har uppmärksammat den och är bereddaall motverka den. Avtalsparterna möter en regering som har kantat sin väg medbrutna löften, inle bara dem som regeringen ställt ut i valrörelserna ulanockså dem som ställts ut i avtalsrörelsen, löften som ställts ul i denpolitiska debatten . bryter man löftenagenom en planlös regeringspolitik. Hur skall fackföreningsrörelsen kunna tala med och umgåsmed politiker av denna karaktär? Del måste bli den fråga som arbetsmarknadensparter ställer sig. En gång kan man bli lurad, två gånger kan man bli lurad,men skall man bli lurad ? Det som skett har i sin tur föranlett atlden fackliga sidan redan börjar tala offentligt om - och det har verifierats avGunnar under debatten - alt de tvingas se om sitt husmed bortseende från de s. k. samhällsekonomiska övervägandena. Och ställerjag frågan: Vad ämnar regeringen göra? Tar ni itu med den obehärskadeprisstegringen på bl. a. skogsråvarorna med de konsekvenser den har förbostadsbyggandet? Är ni beredda atl se över priskonlrollinstmmenlel och sälladel i funktion? Är ni - och del är del väsentliga - beredda lill en sådanomläggning av politiken all de framförliggande och ofrånkomliga bördorna fårsin rättvisa fördelning med hänsyn lill människornas bärkraft? Del är enalldeles avgörande fråga, om vi skall ha en rimlig chans atl få fred påarbetsmarknaden. Och detta betyder all vi måste få en annan syn påskattepolitiken än vad en del regeringsförslag ger uttryck för som vi nu harmottagit. Det vore önskvärt all regeringen här tänkte om. Jag säger del, då nionekligen på sista liden har gett allmänheten ett intryck av alt er tid medgeren hel del andra mindre väsentliga framträdanden än all sitta tillsammans ikanslihuset och överväga dessa allvarliga ting. Del vi efterlyser är framför allt ell bevis på atlinflationen kan reduceras. Vi vill ha ett stopp på de ständigt smygandeprisstegringar som alla möter, bl. a. husmödrarna i butiken. Del är nödvändigtatl uppmärksamma dessa ting, om inle löneförhandlingarna skall sluta med ettallas krig mol alla. Löntagarorganisationerna och svenska folkel väntar i dagpå en politisk ledning som tar ansvar och som går in och hjälper lill för atlfå ekonomisk stabilitet. Vad ni gör blir avgörandeför om kursen skall läggas om eller om inflationskarusellen skall fortsätta. Vi har i våra motioner gett er goda uppslag. Tänk över democh kom tillbaka! Är ni inställda på alt ändra på den så konsekventdemonstrerade likgiltigheten när det gäller socialdemokratins synpunkter så ärvi beredda att medverka i den nödvändiga ekonomiska saneringen. Vi har underden gångna hösten redovisat våra förslag, förslag som leder lill en klarkursförändring och en utveckling mol en stabilisering av priserna, en balans ivår ekonomi och en ny förhoppning hos näringsliv och företag. Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Naturligtvislöser man inte dagens problem med ett Alexanderhugg - jag vill gärnaunderstryka det - men del bör finnas praktiska möjligheter att vända på denolycksaliga utveckling vi har bevittnat. Vi har allasamma intresse därav. Vi ställer upp från socialdemokratins sida, församhällets och nationens bästa, på de förslag som vi har anvisat och på devägar mol målet som vi anser möjliga och framkomliga-Fru talman! För alt inlebehöva besvära alltför med inlägg här i talarstolen vill jag -även om jag ser alt ekonomiministern tyvärr inle haft tid all stanna kvar -också göra några reflexioner med anledning av dennes inlägg här tidigare ieftermiddag. bedövande svada får väl las som ett försökatl låta ordsvallet camouflera politikens misslag. - Svårigheterna liggerdjupare, sade . Nåja, något ligger del i detta, men del förklararinle det förhållandet alt del bara blir värre och värre år . Densillande regeringen har majoritet i detta hus och kan använda den majoriteten.Men man gör inle någonting - därav vår kritik. flyr till andra länders finansministrar, medförkärlek dit där han hittar sådana med socialdemokratisk partistämpel. Han talar bl. a. om . Jag har ju upplevt densituation som befinner sig i, men inle som han bara utani , och raden av finansministrar lill 1976 medengelskt ursprung har varit myckel lång. De har praktiskt taget allesammansvarit kunder hos Valutafonden, och de har varit präglade av enorma ekonomiskaproblem. Men del skulle aldrig falla mig in all göra en jämförelse mellanSverige och , eftersom nationerna är så vitt skilda i sina utgångslägen. I har man haft ell par hyggliga år, men ser mantillbaka på den historiska utvecklingen finner man alt del landet haftutomordentligt besvärliga år med arbetslöshet, devalveringar och utlandslånlångt innan de problemen var aktuella för oss. har som sagt haft ellpar bra år, men del är inle säkert atl den situationen varar så länge lill.Tyvärr ser del ut som om också vårt östra broderland nu börjar fåbesvärligheter, med ell underskoll i sin bytesbalans som ligger någonslans inärheten av 7 miljarder FM. präglas av ständiga kompromisser på grund av denpolitiska situationen där. Del går inle för atl föra ensocialdemokratisk politik. Någon skall vara statsminister, och han har fått tapå sig den uppgiften för all se om han kan klara nödvändiga åtgärder fram lillbeslut i folketingel. Men dessa åtgärder behöver inte vara uttryck för denpolitik han innerst inne skulle vilja föra, om han hade de praktiska politiskamöjligheterna därtill. har klarat sig bra, berättade . Ja,där har ju socialdemokratin haft en stark ställning. är väl den endanationen i som inte har prövat på svångremspolitik ä la . Landet har ell starkt inslag av slalsdrifl i sill näringsliv. Hela den lunga industrin ärju i betydligt större utsträckning än hos oss lagd i statens händer. nui ett par omgångar återkommit till all prisa , visste han kanske inlerikligt vad han gjorde. har han fått reda på del och blir väl litetförsiktigare i fortsättningen. Jag tycker emellertid, fru talman, atl hela denna debattär ganska meningslös. Vad som är avgörande är alt denna nation klarade sig brafram lill 1976. Sedan har del inte gåtl bra längre. Det har efterlysts varför vi inle vid del här tillfälletkom tillbaks med vårt förslag om importdeposilioner. Ja, att vi inle gjort detbetyder inle all vi har lagl detta förslag ål sidan. Vi har haft del uppe lilldiskussion, och del har avslagits i kammaren, med den sammansättning denna har.Vi kunde naturligtvis repetera allt som vi har fåll avslaget, men då skulle vårpartimotion bli en enormt voluminös handling. Men skulle vi få möjlighet alt laansvaret för nationens politik, så är det klart atl den frågan på nytt skullekomma alt bli en realitet, eftersom vi märker, när vi ser oss omkring ivärlden, hur de utvecklade industrinationerna f. n. håller på atl la stryk ochfår finna sig i en oacceptabel arbetslöshet på grund av en ohindrad import frånnationer där människorna lever under långt ifrån människovärdiga förhållanden. Ja, fru talman, det var inle meningen atl vi skulle hanågon skaltedeball här - den kommer ju längre fram - men togsig friheten atl sjunga en psalmsång när det gällde marginalskattens betydelse.Jag har sagt all vi inte nonchalerar denna. Men marginalskatten ären detalj i det stora problemet om skatterna, och man kan inle diskuteraskatteproblemet från så begränsade utgångspunkter som all gå upp här italarstolen och gråta en skvätt över marginalskatterna; då kommer man inle ditman önskar. har det förts en politik som jagtidigare har betraktat som illa genomtänkt och budgetpolitiskl ochslalsfinansielll slösaktig. Jag är inle ensam om den uppfattningen. Det harvräkts ut pengar generellt till det svenska näringslivet och lillindustriföretagarna utan all pengarna har fått avsedd effekt. De har byggt uppen likviditet; siffran - som har varit föremål för ett inlägg tidigare här - är imponerande. Del behövde naturligtvis stramas ål, och detta skulle ha gjortstidigare, men det får inte stramas ål på del sättet alt folk far illa och blirarbetslösa. Politiken måste vara selekliv, hur olustigt del än låter i enborgerlig regerings öron. Om denna selekliva politik skall fortsätta eller inle närdel gäller NCB får vi väl reda på. Här har ju under de senastedagarna demonstrerats en oenighet i en väsentlig politisk fråga som, omståndpunkten vidhålls, gör atl allt vad parlamentarismens regler heter kommerpå skam. tror jag inte atl den gör del. I valet mellan atl inle sitta kvar iregeringen och alt göra som herrar och säger kommer GöstaBohman sannolikt atl följa herrar och . Jag vågar mig på denprofetian här, och jag skulle bli myckel förvånad om den inte håller. Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) 8 protokoll 1980/81:29-31 Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Jag skall kommentera några av de punkter somGunnar Sträng log upp i sill anförande. Jag startar gärna med den historiska återblicken. Jag trorvisserligen inle alt det är meningsfullt atl jag håller på med den under någonlängre lid, men jag kan myckel väl förslå alt förre finansministern kände behovav all få redovisa atl 1970-lalets mitt var en period i svensk politik då detfördes en hushållning som var av bästa märke. Det är begripligt alt han kännersig vara en advokat som skall försvara den perioden. Jag tror ändå, , atl det är rimligt att viser litet pä de där åren. Jag vill inte säga annat än vad sade,att även det parti jag företräder bär sin del av ansvaret. Men det förändrarinte någonting, ulan vi måste ju se kritiskt även på och övervägavad som var mindre bra och vad som var bra. Jag håller gärna med om atl detinte finns någon anledning atl säga atl tanken all använda sig av den s. k.överbryggningspoliliken är av värde i vissa skeden, om man verkligen vet kan få kontroll över kostnadsutvecklingen och om man vet alt det kommer enbättre konjunktur längre fram samt alt man genom en sådan här satsning i bästaKeyriesiansk anda ser lill all folk får sysselsättning och atl industrin kan gåvidare. Del tror jag är en i grunden riktig tanke. Men det som ändå måste sägasom den här perioden är ju atl vi fick en koslnadspuckel som blev väldigtbesvärande. Del tror jag att , hur skicklig pedagog han än är,inte kan bestrida. Han har nog på den punkten en ganska samlad ekonomiskexpertis emot sig. Jag skall inte trötta med siffror - sådana har redovisats iolika sammanhang. Men del ledde ändå fram lill alt svenskt näringsliv lappademarknadsandelar på ell synnerligen allvarligt säll i omedelbar anslutning tillde här åren. som världshandeln växte kraftigt kunde vi i svenskindustri inle la hem en motsvarande del lill vårt land, något som vi så välbehövde. Detta blev en väldigt tung börda i slutet av 1970-lalel, och del leddefram lill den svåraste konjunkturnedgång och slruklurkris som vi haft efterandra världskriget. Det är nog ofrånkomligt all säga all så ligger del fill. Jag tror också all i del här sammanhangetskall vara försiktig med all lovorda all lagerslödel var infasal i rätt lid.Del är nog inle så. Tvärtom kom del då del låg som en tungbörda under en förhållandevis . Kapitalkostnaderna blev besvärande förvårt näringsliv. Jag skall i delta sammanhang nöja mig med dessa kommentareroch ytterligare bara säga att den icke-socialistiska regering som tillträdde1976 lyckades vända situationen rätt radikalt genom att man devalverade, genomatl man återigen minskade trycket på näringslivet då man log borl den allmännaarbetsgivaravgiften och genom alt man släppte kopplingen lill valulaormen. De häråtgärderna medförde alt vi lyckades få en växande konkurrenskraft och återigenkunde börja sälja på världsmarknaden. Som vi förutsade - del var rikligt -började kurvorna återigen vändas uppåt . Men delsom då inle var bra var naturligtvis - och jag skall därmed gå över lill denandra punkten i anförande som jag tänkte beröra -atl vi inlelyckades se lill alt vårt näringsliv och vår industri fick en iimlig andel avvår arbetskraft under den högkonjunktur som vi just nu har bakom oss. Molnormall 40 000 eller 50 000 nya arbetstillfällen - och än mer - fick vi bara 15 000 ä 20 000 nyaarbetstillfällen. Del är en klart sämre situation än den som vi väl litet varhade hoppats på, dvs. all man under den här omgången skulle kunna låta svenskindustri växa sig stark för all klara sig över kommande lågkonjunkturer. Att vinu står vid ingången lill en sådan visar vår omvärld. Jag undrar egentligen vilken egen slutsatsvar på det här området. All salsa på industrin var tveksamt när del gällersysselsättningen. Med rätta pekade på vad del kostar all skapanya arbetsplatser . Jag har också observerat SCA;s investeringsprogram,och jag känner lill satsningar och vad de leder till i fråga om minskadearbetstillfällen. Ändå är det som jag ser det en tvingande nödvändighet alt gemöjligheter till vår industri all växa sig stark genom alt vi friställer både personaloch kapital. Lyckas vi inte med del, ser del inle så bra ut för den svenskalevnadsstandarden längre fram. Det här är nog en nödvändighet. Om menar alt vi i stället skulle fortsättaatl salsa på den offentliga sektorn i första hand när del gällerarbetsmarknaden, så är del nog en minst sagt tvivelaktig medicin. Alt låta detgå vidare med ell lillskotl på 40 000-50 000 anställda i den offentligasektorn under 1980-lalel - det skulle bli en ekonomisk börda som .inte vare sigkommuner, landsting eller stat skulle orka med. Den expansionen har vi bakomoss, och jag tror alt regeringen har rätt i sin bedömning atl det nu ärnödvändigt alt hålla tillbaka på detta område. Del får inle leda lill slutsatsen all vi från mitt hållskulle motarbeta den offentliga sektorns nödvändiga verksamhet. Jag sade redani mitt huvudanförande lill att del är ell myckel nödvändigtbehov - precis som också sade - som tillgodoses via denoffentliga sektorn på de sektorer som jag åskådliggjorde. log nunågra ytterligare exempel. Jag noterar dock alt här sade atl vi harkommit upp till en gräns där del inle finns så myckel mer atl la. Han avsåg dånaturligtvis skattetrycket, och jag tror också atl han avsåg hur mycket denoffentliga sektorn kunde växa vidare - all vi hade nått upp lill takel i dessatvå hänseenden. Det är ell intressant och viktigt uttalande av . Imitt huvudanförande ställde jag också frågan om socialdemokratin var beredd atlgå vidare med ökade skatter. Jag måste tolka uttalande så att ivarje fall hans uppfattning är atl här finns del inte mera spelrum. Men likvälär det den vägen som socialdemokraterna har valt i sitt skatteförslag, där manju lägger nya bördor på näringslivet i form av ökade arbetsgivaravgifter. tyckte atl det var litet lösa boliner - såtror jag formuleringen var - när man valde metoden alt oljan skulle få utgöraett Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) undantag iindexberäkningen under de svåra år som vi har framför oss. Jag tycker nog ändåatl man måste ställa en molfråga till : Har vi någonsin haft en såkolossal imporlbelaslning på någon vara tidigare -exempelvis under långa politiska verksamhet - all kostnaderna tiodubblats för enimportvara under så få år som här har skett under 1970-talel. Del är enimportvara som inle väger lätt i vår konsumtion utan som är enormtbetydelsefull och tung i den totala importen. Bara under den andra oljechockenökades importkoslnaderna från 15 lill 30 miljarder. Måste inle detta självklartleda lill all hela folkhushållet skall bära dessa mycket avsevärda kostnader?Del är den slutsals som vi har dragit när vi gjort undantag för dessa kostnadernär del gällde inflalionsskyddet i skalleskalorna och när vi menar all delockså är rimligt atl man belastar pensionärskollektivet lika väl somlöntagarkollektivet. 72GUNNAR STRÄNG (s) replik: Jag har inle möjlighet atl bemöta allt deltapå . Men låt mig säga, för all inte ulan vidare lämna del här medöverbryggningspoliliken: Visst fick vi en kostnadspuckel - och jag harredovisat vad som var anledningen lill den. Om man däremot ger sig lid altstudera löneutvecklingen och fram lill 1976, finner manattdet inte är någon påfallande specifik lönestegring i . Vi låg efter ibörjan av 1970-talel, vi låg . Men del här var på ell områdedär politikerna var överens om alt vi inle skulle lägga oss i utvecklingen. Delär därför jag menar atl del är oanständigt när ni far omkring vid allatillfällen och lastar socialdemokratin för vad som hände när näringsliv,företagare, satt och släppte efter i lokala förhandlingar i form avlöneglidning i en utsträckning som gick för långt. log upp detta med lappade marknadsandelar. Jaghar haft anledning all studera den frågan litet närmare, och del är inle somstatsrådet beskriver det. Vi hade en nedgång i våramarknadsandelar i världshandeln. Vi var inle ensamma om del. Detta gällde församtliga med ett enda undantag, nämligen . Det fungerar på delsättet atl om en vinner, så måste de andra förlora. Och del fanns möjligheteratl la del av vad sakkunnigt folk sade vid del tillfället. Det var atl Sverigessituation inle i något avseende var unik. Vi delade den med övrigaindustriländer när det gällde marknadsandelarna inom OECD-kollektiv-el. Men del kom nya länder som trängde sig in iOECD-nalionerna och log hand om marknadsandelar som de gamla QECD-ländernatidigare hade haft för sig själva. Sådan är sanningen. Sedan har det inle hänt någonting på del här området. Ävenunder de goda har man inte återvunnit någonting av dessamarknadsandelar. Vi är där vi är, helt enkelt därför atl del är nya nationersom kommit in och tagit hand om marknader där vi tidigare varit ensamma. tillbaka lill det lycksaliga . Jag tillät mig säga: Sex av demiljarder som vi hade som en pluspost var ell resultat av alt vi kundeexportera vad vi hade arbetat ihop , och fyra av miljardernavar en följd av en ändrad beräkningsteknik beträffande den del av bytesbalansensom vi kallar ijänstebalans och handelsbalans. Industrin fick ingen arbetskraft under dessa år, sade herrWirtén. Industrin hade ett visst överskott på arbetskraft när vi gick in i dehär åren och utnyttjade del genom all driva sin verksamhet mer effektivt.Följaktligen behövde man inte nyanställa folk i samma utsträckning som omarbetskraften skulle ha varit hundraprocentigt sysselsatt. 73 (): Jag skall begränsa mig lill de kommunalafrågorna i den här sena stunden. I den nu framlagda sparplanen konstateras alt det utöverbesparingsåtgärder när det gäller den statliga budgeten och en dämpning av denkommunala expansionen också erfordras att näringslivets kapitalförsörjningtryggas och atl åtgärder vidtas för alt öka industrins investeringar. har i sina överväganden också konstateratatt del nu är nödvändigt all så fort som möjligt få en anpassning av vår totalakonsumtion lill vår totala produktion. Detta kan ske genom en minskning av denoffentliga sektorns efterfrågan eller en ökning av den svenska totalproduktionen. 1 det läge som befinner sig i är delnödvändigt att både minska ökningstakten inom den offentliga sektorn och ökakapaciteten inom industrin och näringslivet. Ju snabbare vi kan komma lill rätta med vår obalans mellanproduktion och konsumtion, desto fortare kan vi också se fram motrealinkomslökningar och låg inflation. Skulle däremot den kommunala sektornfortsätta alt öka i samma takt som , kommer del atl inomnågra få år vara fler sysselsatta i kommunerna än del är i hela den svenskaindustrin. Eftersom den kommunala sektorn utgör den tyngsta bilen iden totala offentliga konsumlionsökningen, måste naturligtvis den kommunalaexpansionen dämpas. Om delta är vi överens. I den socialdemokratiska reservationenoch motionen konstateras bl. a.: "Med de stora obalanser i ekonomin som vinu fåll är del nödvändigt all en större del av produktionsresultaten går lillökad export och ökad kapitalbildning. Detta begränsar utrymmet för konsumlionsökningar- både i fråga om privat och offentlig konsumtion." Men om vi är överens om all del förhåller sig på deltasätt måste vi väl göra något åt den aktuella ekonomiska situationen. Del ärdelta som det nu framlagda besparingsprogrammet syftar lill - all påbörja enanpassning lill vårt nuvarande läge. Reservanterna menar alt den borgerliga regeringen urholkarden kommunala ekonomin genom all bl. a. dra in speciella statsbidrag. Vidarehävdar de atl man från regeringens sida inle fullföljer den kommunalekonomiskautredningens förslag, som antagit, all regelbundna överläggningarmellan de båda kommunförbunden skall ske, alt sysselsättningen äventyras Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) på grundav en urholkning av den kommunala ekonomin samt all någon analys inle gjorts avhur de olika besparingsförslagen slår mellan kommunerna. Låt mig då först konstatera alt de transfereringar somskett från staten till kommunerna sedan regeringsskiftet fram till 1980har varit betydligt större än transfereringarna var under den lidsocialdemokraterna hade regeringsmakten. De ekonomiska problem av skiftandeslag som kommunerna har all brottas med lastas i debatten ofta på regeringen.Ur oppositionssynpunkl är del enklast så. I verkligheten förhåller det sig på del sättet allregeringspolitiken inneburit atl statens ekonomiska engagemang inomkommunsektorn har ökat. Utmärkande för bidragsgivningen har varit atl man velatutjämna skillnaden mellan falliga och rika kommuner. Del har skett inom ramenför skatteutjämningen. Hurdan har då utvecklingen varit när del gällerskatteutjämningsbidragen? Jo, dessa har ökat. Ökningen kan mätas på mångasätt. Totalbeloppet har ökat från 1976 till 6,7 miljarderkronor . Utslaget per invånare blir det en ökning från . Även om man räknar med inflationen, så uppgår ökningenlill . Något tillspetsat skulle man kunna säga att socialdemokraternatillförde skatteutjämningen 2,6 miljarder . som gåtlsedan regeringen föll har skalleutjämningen tillförts medel som uppgårtill detta belopp. Men självfallet finns mycket all göra inomskatteutjämningen. Ungefär 20 kommuner med huvudsaklig anknytning lillstorstadsområdena disponerar en överskattekraft som kan värderas tillungefär . Inte minst utgör dessa pengar en påfrestning på denregionala balansen. Men det är inle bara skaiteutjämningspengarna som ökat.Även de speciella statsbidragen har ökat såväl i kronor räknat som i relationtill verksamhetens bmltokoslnader. har statsbidragensandel av de kommunala brultoutgifterna ökat med . Dettaglömmer naturligtvis socialdemokraterna bort alt tala om. Sedan kan man ocksåkonstatera atl cirkulären från kommunförbunden är ganska tunnsådda när detgäller information som beskriver de positiva dragen i utvecklingen. Självfallet kan man finna exempel på statsbidrag somminskat, men totalt har utvecklingen inneburit alt statens bidrag lill kommuneroch landsting ökat med under åren 1976-1980.Sammanlagt uppgår statsbidragen till kommunerna lill 38,5 miljarderkronor. Det är från denna höga utgångspunkt som vi nu måste begränsaökningstakten i den kommunala ekonomin och föra resonemanget med hänsyn lill enmera balanserad utveckling. menar socialdemokraterna all dämpningen i den kommunalaexpansionen ifrån regeringen sida inte sker i planerade former. Det slårfaktiskt i propositionen atl staten måste avstå från all lägga nya uppgifter på kommunernasamt även ompröva tidigare angivna uppgifter och kostnadsdrivande normer.