prot · G409115 · 1980-12-31 00:00:00 — Trots det bör det vara möjligt att skapa nya arbetstillfällen inom dessa näringar, främst i form av vidareförädling och genom olika kombinationer av flera sysselsättningar. För det sistnämnda bör det finnas möjligheter framför allt på jordbrukssidan. Det är många som står i kö 131 Nr 115 för att få köpa eller arrenderajordbruksmark. Åtgärder måste vidtas för att O isringenden underlättastartandet av nyajordbruk. Där kan en kombination tänkas, t. ex. o ,jpri|1981 för bär-, frukt- ochgrönsaksodling. Inom skogsbruket kan många nya arbetstillfällen skapas. Det behövs ökade insatser vad gäller plantering, röjning ochgallring. En ökad satsning på skogsvårdsåtgärder är tydligen inte lönsam ursnävt företagsekonomisk synpunkt. 1 varje fall ser det inte så ut. Men ursamhällsekonomisk synpunkt ar sådana åtgärder väl motiverade. Möjligheternaatt öka vidareförädlingen av skogsråvaran i inlandet kan inte heller varauttömda. Även gruvnäringen bör kunna utvecklas. Drift av smågruvor med mobilaanrikningsverk är en tänkbar form av gruvverksamhet, Även om det finns möjligheter att skapa sysselsättninginom de traditionella näringsgrenarna i dessa regioner och dessa möjlighetertas till vara, kommerdetta inte att räcka till. Det måste även tillkomma nyindustri i länets inland. Också i dessa regioner behövs en satsning påmorgondagens industri och produkter. Jag tänker då närmast på elektronik- ochdataindustri. Finns det några skäl till att en sådan industri inte skulle kunnalokaliseras till inland? Människorna i inland vill bo kvar i sina bygder, men fördetta behövs det sysselsättnings- och utkomstmöjligheter. Trots stora insatserfrån kommunerna och länsmyndigheterna är situationen ohållbar. Här måsteett kraftigt statligt stöd till, om de fastställda regionalpolitiska målenskall nås. Det behövs ett statligt åtgärdsprogram. Jag ber att få yrka bifalltill motion 1980/81:809. 96 (): I det betänkande som vi nu diskuterarbehandlas bl. a. motion 1980/81:613 angående industricentrum i Sollefteåkommun. Jag vill understryka det som står i motionen beträffande det svåraarbetsläge som befinner sig i och även framhålla att alla kraftermåste hjälpas ät att förbättra läget. Då centralorten ligger i ena kanten av kommunen ochavståndet till ytterområdena är , har jag som kominunalman alltidförordat att industrierna i vår kommun även måste spridas till , Junseleoch , för att en levande landsbygd skall kunna bibehållas. Motionärernaförordar nu ett industricentrum lokaliserat enbart till , ca 1 1/2 milfrån centralorten, men jag anser att detta skulle vara en felaktig satsning. För tillfället har vi ett flertal större och mindreindustrilokaler outhyrda, även i de tidigare nämnda ytterområdena. Minuppfattning är att man i första hand bör få till stånden lokalisering avindustrier till dessa, innan man bygger nya lokaler, som kommer att föranledaytterligare ränte- och driftkostnader för obestämd tid framöver. Hjälp tilllokalisering av industrier till är nödvändig, och det är minförhoppning att departementen skall ha kommun i ständig Att kommunen kommit i dennasituation beror till stor del på att det sedanall vattenkraft utbyggts i våra vattendrag inte kunnat ges arbetstillfål- Nr 115 len för deanläggningsarbetare som blivit kvar i kommunen. Med hiinvisning till det sagda ber jag att få yrka bifall till g arbetsmarknadsutskottets förslag i alla delar. 97 () replik: Jag är litet förvånad över sättatt, från sina utgångspunkter, driva denna fråga. Från länsbänken har viinriktat oss på att skapa goda förutsättningar i kommun. Om jag nuhar förstått rätt, menar han att man skulle kunna stödjaindustriverksamhet litet varstans i kommunerna. Vi menar dock att man måstekoncentrera verksamheten till ett område, och det är det som vi har föreslagiti vår motion. Som jag ser det är således de synpunkter som förtfram helt felaktiga. 98 () replik: Jag lyssnade på förstainlägg, där han kom fram till att inte ens de industricentra som redan ärinrättade haft möjligheter att utvecklas på ett sätt som är på något vistillfredsställande. Förslaget innebär inte bara att man verkar för Sollefteåeller någon av de andra tre orterna som socialdemokraterna talar om - detinnebär även en tävlan om de industrier som är aktuella för en lokalisering. Avden attityd socialdemokraterna har kan man få intrycket att det fanns en uppsjöindustrier som man kan få lokaliserade till olika orter. För egen del har jag under många års funktionalltid verkat för att ytterområdena skall ha möjlighet att överleva. Annars harcentralorten inte möjlighet att klara den service som är nödvändig i en kommunsom . Jag beklagar att jag inte kan stödja motionen, eftersomjag anser att alla krafter bör sättas in för att skall få en bättrebalans när det gäller arbetstillfällen. 99 () replik: Om menar det han säger, varför dåinte rösta för den motion som vi har väckt? Han säger själv att det behövs nyaarbetstillfällen i kommunen. Vår motion syftar ju till att ge bättreförutsättningar i det avseendet. När man motionerar om ett industricentrum i en kommun kanman naturligtvis inte splittra förslaget till att gälla en mängd olikalokaliteter på ett flertal platser i kommunen. Jag skulle skämtsamt vilja sägaatt det verkar som om är järnvägare och har kommit in på fel spår.Han har inte förstått vad vi har menat med industricentra. Nr 115 Anf. 100 () replik: Jo, det har jag nog gjort. De erfarenheter vi har i av 8 aoril1981 industrilokaliseringar har tyvärrmånga gånger inte varit positiva. som kommunalman har varit attutveckla de små industrier som finns i stället Resionalpolitiken ° *' P"" enheter som, har det visat sig, vi inte har möjligheter att få attleva vidare. Jag poängterar än en gång att kommunen är så stor tillytvidden att det är nödvändigt att vi först ser till att få in industrier i detomma lokalerna i , och samt på centralorten. Kommerdet sedan ytterligare propåer är det med stor tacksamhet vi tar emot dem. Menjag tror inte på ett industricentrum, som ni vill ha. Tredje vice talmannen anmälde attNils-Olof anhållit att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik. 101 (): Arbetsmarknadsläget i är f. n.utomordentligt allvarligt. var inte mindre än 10 041personer anmälda som arbetssökande vid länets arbetsförmedlingar. Kvarståendesökande vid månadens slut var 5 456, en ökning med 630 vid jämförelse medfebruari 1980. har antalet sysselsättningsskapande åtgärder minskat. av dearbetssökande är kvinnor. /avtotala antalet sökande är ungdomar . Antalet tillgängliga platser har minskat med 1 368 jämförtmed . Länets andel av utbetalt regionalpolitiskt stöd är låg,och de statliga insatserna otillräckliga. Vi har också en förhållandevis låg statlig sysselsättningi vårt län och skulle behöva tillföras ca 2 500 statliga jobb för att komma iparitet med genomsnittet för riket. En utveckling som också oroar oss i är attvi får ett allt större antal åldringar, personer som är utslagna, personer medförtidspension och sjukbidrag. Av statistiken för hela riket, som även finns med iutskottets betänkande, framgår det att i det här avseendetligger på andra plats efter , och detta inger stor oro med tankepå framtiden. Vi har också en mycket låg sysselsättningsfrekvens, och drygt 20000 personer beräknas stå utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Den borgerligautslagnings- och nedläggningspolitiken har som synes gett resultat i vårt län. Näringslivet i är i hög grad uppbyggt påtunga basindustrier inom järn och stål samt papper och massa. Dessa basnäringar sysselsätter direkt ca 25 000 anställda, och indirekt är ca 125 000 personer av länets innevånare beroende av dessa basindustrier för sin försörjning. är därför det län som närmast är mest beroende av utvecklingen 134 inom basnäringarna i vårt land. Om man ser till utvecklingen harLjusdals kommun haft de största problemen när det gäller sysselsättning ochbefolkningsminskning. Men f. n. är det kommun och somhar de största problemen. Båda de här kommunerna har fåttuppleva stora påfrestningar, bl. a. genom förändringar i basindustrierna. I har man förlorat ca 2 000arbetstillfällen, främst beroende på sysselsättningsminskning inomstålindustrin. är i förhållande till sin storlek kanske den kommun somhar drabbats hårdast i vårt land. har också en mycket ensidigarbetsmarknad med små möjligheter för kvinnor och ungdomar att få jobb. I Söderhamnsområdet har osäkerheten om utvecklingen underlång tid varit stor. Nedläggningar och förändringar inom pappers- och massaindustrin,som bildar basen i kommunens näringsliv, påverkar sysselsättningen ochutvecklingen även inom andra samhällsområden i kommunen. har längehaft en hög arbetslöshet bland ungdomar. F. n. pågår en strukturutredning som syftar till ensamordning även inom skogsmaskinindustrin och berör sysselsättningen i Hälsingland.Direkt berörda i den här utredningen är ca 600 anställda vid iSöderhamn och ca 500 vid i . Det finns anledning för oss i att nu noga följaden här utredningen och utvecklingen på området, där även utländska intressengör sig gällande. Regeringen och Statsföretag måste slå vakt om den svenskaskogsmaskinindustrin och jobben vid i och i ,två orter där medborgarna är mycket beroende av dessa jobb. Vi socialdemokrater på Gävleborgsbänken har tillsammansväckt en rad motioner på olika områden som har behandlats i det härbetänkandet. Jag kan nämna att vi i motion nr 623 har framfört förslag om olikaregionalpolitiska åtgärder för vårt län, sammanfattade i sju olika punkter. Vihar i motion 606 tagit upp behovet av ett regionalt utvecklingsbolag iGävleborgs län. I motion 393 har vi tagit upp frågor om statligt stöd tillvissa industrilokaler, osv. I motion 833 har vi begärt en översyn avregionalpolitikens mål och medel enligt de i motionen angivna riktlinjerna. Imotion 338 har vi tagit upp frågor som berör inrättandet av lokalrådgivare vidlantbruksnämnden i , och i motion 339 har vi tagit uppdriftstödet till glesbygdsbutikerna. Det är av naturliga skäl inte möjligt att nu här i detaljredovisa och argumentera för förslagen i alla dessa motioner.Arbetsmarknadsutskottet har emellertid med mer eller mindre positivaskrivningar i betänkandet avstyrkt våra motioner. Jag inser det meningslösa iatt yrka bifall till dessa motioner mot ett enigt utskott. Avslutningsvis vill jag emellertid betona attvi socialdemokrater på Gävleborgsbänken kommer att fortsätta att bevaka ocharbeta med de här frågorna, som har så stor betydelse för utvecklingen ochframtiden i vårt län. I detta anförande instämde (). 102BERTIL MÅBRINK (vpk): Jag har i motion 1060 framställt tvåyrkanden. Det första gäller att uttalar att och Hoforsinplaceras i stödområde 5 i stället för som i stödområde 3. Det andra avseratt uttalar att nämnda kommuner skall ifrågakomma vid utlokaliseringav statlig verksamhet; det skall gälla både förvaltning och industri. Utskottet avstyrker båda yrkandena med hänvisning till attfrågorna är föremål för behandling i regering och andra instanser. Trots dettavill jag yrka bifall till motion 1060. Jag vill poängtera att jag inte tror att minamotionskrav - om de skulle bifallas - löser undersysselsättningsproblemen iHofors och , inte heller de avfolkningsproblem som är förknippade medbristen på arbete. För detta krävs naturligtvis helt andra åtgärder, som bl. a.Jörn redogjort för tidigare i debatten . kommer våratalesmän att visa på konkreta krav när det gäller stålindustrin som, om deförverkligas, skulle kunna innebära att man utvecklar den basnäringen i ställetför att som mer eller mindre halvera den. är det inte bara och som har storbrist på arbetstillfällen, utan detta gäller praktiskt taget hela länet, somStig Alftin här har visat. Men situationen i de båda nämnda kommunerna är meraprekär än i övriga. är exempelvis den kommun av samtliga i landet somhaft den största procentuella befolkningsniinskningen 1980. har förloratett stort antal arbetstillfällen och står inför risken att under 1980-taletförlora ett par tusen ytterligare. Jag har lämnat in ett antal motioner som tar uppkonkreta industriprojekt för länet. Dessa är inte föremål för behandling i dethär betänkandet. De kommer upp , efter vad jag förstår. När det nu saknas en regionalpolitik sådan som denskisserats av får jag och andra använda de medel som står tillförfogande. Jag menar då att en uppflyttning av och tillstödområde 5 kan ha den betydelsen att den kan stoppa den befolkningsminskningsom nu pågår. Den kan också i bästa fall bryta det ensidiga näringslivet iHofors, som gett de negativa konsekvenserna för kommunen. ärden industri som helt dominerar näringslivet, som minskatantalet anställda och som även fortsätter den politiken. Mitt andra krav, utlokalisering av statlig verksamhet tillnämnda kommuner, är naturligtvis också betydelsefullt. är ett avde län som ligger under riksgenomsnittet när det gäller antalet anställda istatlig verksamhet. har dessutom en ytterst liten del av länets statligaverksamhet. ligger i täten när det gäller antaletarbetslösa och utslagna. Utskottet kostar på sig vänligheten att säga att manär medveten om länets problem och kan tänka sig att kan bli föremålför förstärkta regionalpolitiska insatser. Man är också medveten om att lånethar en i förhållandetill riket jämförelsevis stor undersysselsättning och hög arbets- Nr 115 Jagskall,herr talman, avstå från att vidare utveckla'länets problem och de g april1981 åtgärdersom bör vidtas. I stället väntar jag tills de industripolitiska frågorna _ senare kommer upp till behandling. Men jag måste såga några ord till . Ni har ettstort antal motioner från den socialdemokratiska riksdagsgruppen i Gävleborgslän, och många av dem är bra. Det är en märklig ordning att när de kommer upptill behandling i kammaren har ni aldrig några yrkanden. För det kan väl intevara på det sättet att utskottets behandling av era motioner är välvillig elleratt utskottet har tillgodosett era krav i motionerna? Möjligtvis är det så påen punkt, nämligen när det gäller att vissa kommuner - såvitt jag förstår avserdet - eventuellt skall komma upp i stödområde 4, men det är i så falldet enda krav som år tillgodosett. Varför är det så oviktigt att yrka bifall till dessamotioner? Låt vara att era socialdemokratiska kamrater iarbetsmarknadsutskottet inte har behagat befatta sig med dem. Men det behöverju inte betyda att de ar oväsentliga för länet. Man kan få intrycket att inteens ni själva är angelägna om dessa motioner, eftersom ni avstår från att yrkabifall till dem. Egentligen skulle jag göra det, men jag avstår. Låt mig dockfråga , som är socialdemokraternas talesman för de.ssa motioner,varför ni inte yrkar bifall till dem. Det är inte första gången det händer häri kammaren. 103 () replik: Naturligtvis anser vi, , attdessa motioner år mycket viktiga. Det visar inte minst det arbete vi har lagtned på dem och de förslag vi har ställt. Vi har f. ö. följt dessa frågor underlång tid. Som känner till är det dock ganskameningslöst att yrka bifall till en motion som ett enigt utskott har avstyrkt.Det inser vi. Att yrka bifall till alla motioner är ett slags politik som viöverlåter åt vpk att sköta. Vi vill ägna oss mer åt resultatpolitik i ställetför att här i kammaren yrka bifall till förslag som bara stöds av ett fåtal ledamöter.För oss är det viktigare att uppnå resultat än att och otid yrka bifalltill en mängd motioner. 104 (vpk) replik: Jag betvivlar inte att ni har lagt ned mycketarbete på dessa motioner. Jag sade också att det var bra motioner. Visst har ni även sett tillatt ' människornai har fått vetskap om dessa motioner. Ni såväl som övrigalänsriksdagsmän har ju fått god publicitet med anledning av dem. Givetvis har människorna i utgått ifrån att nihar följt upp motionerna och slagits för dem hår i kammaren. Det är ju såmänniskor tar för givet att det går till. Vilken resultatpolitik har ni uppnått genom att agera pådet sätt som ni har gjort? Jag skulle bra gärna vilja veta det. Nej, det är en uppgiven politik som ni för. Ni skriver motioner, ställer hyfsade krav. talar om för människorna i 37 Nr 115 vilka dessa krav äroch invaggar dem i tron att ni slåss för dem Onsria pn Hen ' . Sedan har mage att säga att man driver o pr||iQgi resultatpolitik, vilket inte vpkskulle göra. Ja, mycket skall man få höra innan 105STIG ALFTIN (s) replik: Det vore intressant att få veta hur mångamotioner som vpk har fått kammarens gehör för bland de hundratals motioner somman dag ut och dag in har begärt votering om. 106 (vpk) replik: Om förutsättningen för att skriva en motion.Stig Alftin, skall vara att man är säker på att få igenom den i kammaren, dåskall man över huvud taget inte skriva några motioner. Nej, anledningen tillatt man skriver en motion är att man anser att den innehåller ett riktigt kravför exempelvis ett län. Sedan slåss man för motionen i fråga ända fram tillvoteringen. Det är det viktiga i sammanhanget. Tredje vice talmannen anmälde attStig Alftin anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 107 (): 1 bor nästan 294 000människor. Av dessa är ca 130 000 förvärvsarbetande. Vid månadsskiftetmars-april uppgick antalet anmälda kvarstående arbetslösa vid länetsarbetsförmedlingar till 5 456. Det är siffror som för oss påminner om1930-talet. Av dessa 5 456 är 3 067 kvinnor, och är ungdomar . består av två landskap - vi har Hälsinglandi norr och i söder. Det brukar sägas, herr talman, att gästrikar och hälsingarhar olika kynnen. Gästrikar betraktas som allvarliga och ordkarga, medanhälsingarna är pratglada och lätt får hälsingeblodet i svallning. Det kanske kan ha sin förklaring i att de två landskapenhar så olika struktur. har kuperad terräng, med skogen och de storavidderna, medan är platt och kännetecknas av bruksorter med järn-och stålhantering. har tidigare tagit upp våra problem iGävleborg. Jag vill därför begränsa mig till att redogöra för situationen påbruksorterna i . Järn- och stålindustrin har historiskt sett haft avgörandebetydelse för utvecklingen i . Det gäller i speciellt hög grad iHofors och kommimer. Näringslivet på dessa bruksorter har en mycket besvärandesnedstruktur. Den tunga tillverkningsindustri det här är fråga om har tidigare ställt stora anspråk på manlig arbetskraft och vid högkonjunktur även på kvinnlig 138 arbetskraft. SKF i och i är de heltdominerande Nr 115 företagen och svarar för de flesta arbetstillfällena i resp. kommun. Det harbåde för- och nackdelar för en kommun att vara beroende av ett g Även under normala omständigheter är det alltid en nackdel att i enkommun vara beroende av utvecklingen vid ett på orten dominerande . kommun är den kommun i vårt land som år mestberoende av stålindustrin. Av de industrisysselsatta i kommunen 1980 var 93 %anställda vid . minskade antalet anställdavid SKF:s anläggningar med 640 personer. Folkmängden i har minskat mednära 3 400 personer . Enbart utgör minskningenpreliminärt 309 personer eller 2,, vilket är den högsta siffran procentuelltsett bland samtliga kommuner i landet. Strukturomvandlingen inom stålindustrin har varit kännbaräven för , vilket återspeglar sig i en minskning av antaletanställda. Ca 700 arbetstillfällen har försvunnit vid - alla genom s. k. naturlig avgång. Det här är en oroväckande utveckling,vilket visar sig i ökningen av antalet arbetslösa. Och det är ungdom ochkvinnor som drabbas hårdast. Vi behöver en utökning av arbetsmarknaden påbruksorterna. Klart är att kommuner och företag själva inte kan lösa dessaalltmer växande problem. Ett ökat statligt engagemang är därför av störstavikt. Utlokaliserad statlig verksamhet eller annan företagsamhetbehövs på bruksorterna för att klara sysselsättningen. I det regionalpolitiskabetänkande vi nu debatterar behandlas en mängd motioner från osssocialdemokrater i . Där finns förslag på åtgärder för att vi skallkomma till rätta med våra problem. Våra motioner blir dock avstyrkta av utskottet. Det finnsdock en ljuspunkt- om än liten. Det är vad utskottet skriver på s. 46:"Regeringen bör därför bemyndigas att då särskilda skäl föreligger beviljastöd till kommuner utanför stödområdena 4, 5 och 6 för uppförande av industrilokaler." Frågan är dock om en kommun som t. ex. kommun iGästrikland, som inte har eller har haft en egen stålindustri i kommunen mensom år beroende av en sådan i en grannkommun, också kan få detta stöd. Det årmin förhoppning att även kommuner i denna belägenhet skall kunna få sådantstöd. Jag instämmer med i att det är ganskameningslöst att mot ett enigt utskott yrka bifall till en motion. Jag hardärför, herr talman, inget yrkande, men ber att få återkomma. 108 (vpk) replik: Jag måste upprepa frågan: Varför är detmeningslöst att yrka bifall till de här motionerna - viktiga motioner - bara därför att ett enigt utskott avstyrkt dem? Är det genant att yrka bifall? Ni får väl ta era utskottskamrater i örat - de som inte förstått vilka problem som finns i och bl. a. i bruksorterna i . Eller anser ni att ni 139 Nr 115 har fått era krav tillgodosedda?Wivi-Anne säger ju att ni inte har O srli »n rlpn f** '' Bemyndigandet att ge stöd för industrilokaler till kommuner som S nril19S1 ''gger Utanför stödområdena 4. 5och en mycket liten del. oerhört litet om hur mycket pengar det ger. R oin inlnnlitiken ''' °" S" kraven mindre viktiga bara därför att ett enigtutskott 109 () replik: Herr talman! Attlyssna på är ungefär som att lyssna på de unga SSU-arna därhemma, som tror att man direkt skall kunna få igenom vad man föreslår i enmotion. Har man varit med så vet man att det tar litet tid. Förstskall man övertyga de egna partivännerna - och vi vet att vi kommer från olikadelar av landet. När man sedan når det resultatet är det , och då vet vi attvi lyckas. F. ö. harvi noterat vad som står på s. 71 i betänkandet: "Utskottet erinrar om vadovan anförts om insatser i bruksorterna i Bergslagen, De förstärktaregionalpolitiska insatserna kan även komma till godo. När detgäller motionärernas förslag noterar utskottet att de i stort överensstämmermed vad lagt fram i Länsprogram . De förslagen bereds f. n. iregeringens kansli. Med hänvisning därtill avstyrks de motsvarandemotionsyrkandena." Det var därför, herr talman, jag avslutade med att sägaatt jag ber att ffl återkomma. 110 (vpk) replik: Återkomma kan man ju göra - och detgör ni. Och sedan finner ni er i att få era krav avslagna. Jag är glad att jag betecknas som en ung, aktiv människa.Det skulle vara värre om betecknat mig som en gammalstofil. Men det kan hon ju inte göra, för jag är ändå på alerten i de härfrågorna. Sedan är det väl, , viktigt att förmänniskorna i sitt hemlän visa vad som är rätt och att slåss för det ochutnyttja de möjligheter som man har i den här kammaren. Det kan man göra genomatt yrka bifall till sina motioner. Det höjer också aktiviteten ute blandmänniskorna från det län som man kommer ifrån. vet inte heller riktigt om hon fåravslag eller inte. Först måste vi väl rösta, och sedan kan vi ta diskussionen.Är det så säkert att det är meningslöst att yrka bifall till motionerna? Hon kanske får majoritet för dem här i kammaren.Det viktiga är väl att pröva den möjligheten. 111 () replik: Det torde väl inte vara obekant att man inte vinnerframgång genom att yrka bifall till en motion, när ett enigt utskott har Dessutom tror jag mig förstå att den tid kammaren har till sitt 140 förfogande inte skulle räcka till,om var och en av ledamöter yrkadebifall till sina motioner. Så mycket har jag lärt mig under de år jag har Nr 115 varit ledamot av . F. ö. negativa trenden för uppstått under de g senastefem åren med borgerlig regering. Om vi gemensamt röstar på de socialdemokratiska reservationerna och stödjer densocialdemokratiska Regionalpolitiken politiken, tror jag att vi såsmåningom även skall komma till rätta med problemen i . 112LARS-OVE (vpk): Den industriella basen uttunnas alltmer,vilket med all tydlighet visar sig i Norrlandsregionerna och Bergslagen.Bergslagen, den svenska industrialismens hjärta, håller nu på att ödeläggashelt, framför allt med avseende på dess basnäringar.