prot · G40928 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:28 Förhandlingarna leddes fill en början av andre vicetalmannen. 1 § Ändringar i sekretesslagen (forts.) Fortsattes överiäggningen om konstilufionsutskoltelsbetänkande / 81:4. 106BERTIL FISKESJÖ (c): När antog den nyasekretesslagen förutsattes del atl det skulle komma en ganska omfattandeföljdlagsfiflning -sekretessbestämmelserna griper nämligen över ett brettspektrum av lagkomplex - samt all del också kunde bli aktuellt med ändringar isjälva sekretesslagen. Utskottsbetänkandet innehöll nämligen en hel del beställningarsom ställde sig bakom. fick taställning fill ett stort paket med föijdlagstiflning. kommer ytterligare ellantal följdändringar och en del förslag som har sin utgångspunkt ibeställningar eller uttalanden som fidigare har gjort eller ändringarsom är betingade av andra förändringar som har skett sedan den fidpunkt dåsekretesslagen antogs. kommunisterna har i en motion riktat hårdkritik mol det nu aktuella förslaget. Och har i sill inlägg, somvi hörde före pausen, följt upp denna kritik. Även ell par andra motioner harinkommit till utskottet. I sitt engagerade inlägg före pausen undrade Svenssonbl. a. om inte vi i funderar över oss själva.Det vet jag inte så myckel om - det är väl vars och ens privatsak. Däremot vetjag genom överläggningarna i utskottet atl ledamöterna funderar en hel del överde förslag som skall behandlas i utskottet. I sill inlägg framförde också en del meragenerella omdömen som inle bör slå oemotsagda. Grundlinjen i dem var egentligenatt den lagstiftning som har införts och införs innebär en forflöpandeytterligare inskränkning av öppenheten och en utvidgning av sekretessen. Så ärdel inle. 11 protokoll 1980/81:25-28 Man skulle kunna tro att det kontinuerligt är storaaktioner på gång för alt begränsa offenfligheten, men-så är alltså inle fallet. Qm därvidlag inte tror på mig, kanske jagkan få citera ur förordet till en ny bok om sekretesslagstiftningen som ärskriven av ett par experter, . Författarna summerar i förordet sina omdömen om den nyasekretesslagen, och på denna punkt säger man följande: "På ett fåtalområden innebär de nya reglerna också förskjutningar i sekretessnivån, i en delfall i riktning mot mera sekretess men i regel så alt öppenheten vidgas. "Enligt dessa experters mening är detta således den grundläggande inriktningennär det gäller del besvärliga - det medger jag gärna - lagstiftningsarbete somhar ägt rum på detta område. Jag skall ta upp vpk:s kritik i ungefär den ordning somden framträder i motionen. Det är ungefär samma ordning som hadei sitt anförande. Jag bortser då från de mera svepande rallarsvingarna imotionens inledning och inlägg. Eftersom vpk kritiserar rättmycket är jag, herr talman, rädd för atl jag måste överskrida den angivnalaleliden något. Vpk menar alt propositionen skulle ha lagrådsgranskals,och den uppfattningen kan man naturligtvis ha. Det är inte preciserat i detaljvar gränserna skall gå mellan vilka lagstiflningsförslag som skalllagrådsgranskas och vilka man kan underlåta atl sända till lagrådsgranskning.Men det är att märka all grundlagsbestämmelsen om lagrådsgranskning inteinnebär ett absolut obligatorium. När del gäller mindre omfattandelagstiftningsförslag och följdändringar kan man avstå från lagrådsgranskning.Och tanken bakom delta, som utvecklas i det utredningsarbete som föregick dessabestämmelser, är all lagrådet inle skall belastas med många småfrågor. De kanvara hinder för lagrådet att kunna fullfölja sina viktiga arbetsuppgifter.Ulskollel har godtagit propositionens förklaring till all man inte har hörtlagrådet. förde i sitt anförande ett resonemang om allutskottets uttalande på den ena sidan slår ihjäl uttalandet på den andra sidan.Jag måste erkänna alt jag inte riktigt hängde med i del resonemanget. Men omjag förslod någorlunda rätt så gällde del i det ena fallet konkreta lagförslag,och i det andra fallet rörde det sig om en beredning av en fråga där det ännuinle föreligger något förslag. Den första frågan som tas upp i vpk-motionen och även i enenskild moderatmotion avser den enskildes rätt atl få del av utdrag ur polis-och kriminalregister vad gäller uppgifter som rör honom själv. En sådan rättfinns f. n. endast i undanlagsfall. Av anförande skulle mankunna tro att det var enbart praktiska hinder i vägen, men så är det inte. Omrätten skall utvidgas krävs del alltså en lagändring. Departementet arbetar med denna fråga. I propositionenredovisas alt en första promemoria som man hade utarbetat fick sådan kritik avremissinstanserna atl man ansåg att den inte utan vidare kunde ligga tillgrund för ett lagförslag. Därför har man utarbetat en ny promemoria, enligt vadvi i utskottethar tagit reda på. Också den promemorian skall remissbehandlas. Inriktningen idessa promemorior, som departementet gjort, är densamma som i motionskraven:den enskilde bör i princip ha rätt all få uppgifter om sig själv även frånkriminal- och polisregister. De prakfiska hinder som kan finnas mot detta måsteockså undanröjas. Denna uppfattning delas av utskottet, och vi förväntar oss såledesell förslag från regeringen när den nya remissomgången genomförts. borde således åtminstone på den här punkten vara belåten - ökadöppenhet förbereds. Ivpk-motionen kritiseras vidare vissa resonemang i propositionen på s. 19-20 omen utvidgning av besvärsrätten till den myndighet som berörs av beslut omutlämnande av allmän handling. Frågan har inifierats av en skrivelse frånteleverket. Av vpk-motionen och inlägg skulle man kunna tro alldepartementschefen biträder kraven i skrivelsen. Så är det emellertid inte.Föredragande statsrådet hänvisar till det uttalande som antogs i samband medbehandlingen av proposition 1975/76:160 om ändringar i tryckfrihetsförordningenoch avvisar förslag. Att det skulle vara något fel all ärendetredovisas i propositionen har jag svårt alt se. Ännu mindre kan jag inse alldetta skulle innebära någon yitrandefrihels-rättslig fara. Inästa punkt kritiserar kommunisterna några uttalanden omslatistiksekretessen. Inte heller dessa uttalanden leder till några förslag.All man i propositionen gör denna redovisning beror på ett uttalande frånkonstilutionsutskotlel när den stora sekretesspropositionen behandlades ivåras. Ulskollel hade då en positiv inställning till en enskild motion om enutvidgning av slatisliksekrelessen i så måtto att slalisfikuppgifter skullejämställas med t. ex. försvarsuppgifter när det gällde domstols möjligheter attmeddela s. k. editionsföreläggande, dvs. tvinga en part att förete handlingar sombevis. Utskottet ville emellertid inte då föreslå alt fatta någotbeslut utan att frågan först hade blivit föremål för närmare övervägande, t.ex. inom . Sådana överväganden har gjorts oeh redovisas ipropositionen. Utskottet har godtagit den redovisning som statsrådet gjort. Qmnu konstilutionsutskoltet och ber regeringen utreda vissa saker, såkan del väl vara rätt bra om regeringen rättar sig efter det och redovisarresultatet för . Sedankritiserar vpk och utformningen av 6 kap. 1 § sekretesslagen vadgäller viss förelagssekretess. Del är här fråga om relationerna mellansekretessen i lagen om illojal konkurrens och sekretesslagen. Vpk tycks menaatt ändringen innebär en skärpning av sekretessen, och tycks trodetsamma. Det måste vara något missförstånd -så är det nämligen inte. Ändringeninnebär en inskränkning av sekretessen, och del är alltså en ändring i raktmotsatt riktning. Iföljande punkt i motionen menar vpk att tillägget fill 7 kap. 9 §sekretesslagen är vilseledande. Man kan tro att enbart första meningen istycket gäller, säger mofionärerna. Det är en egendomlig uppfattning. Såvittjag vet är det en allmänt vederlagen princip, när man skriver lagtext, alt manförutsätter atl hela texten läses. Jag kan därför inle förslå påslåendet alt textenhär skulle vara vilseledande. Skaderekvisitet finns ju i den andra meningen.Man bör väl inle nödvändigtvis ha hela innehållet i en paragraf i en endamening; det skulle bli rätt otympligt i många fall. Ifortsättningen kritiserar vpk förslaget till ändring av 8 kap. 2 §sekretesslagen. Propositionen anger atl sekretessen endast gäller egenföretagare,påstår motionärerna. Det måste även här vara fråga om ett missförstånd. Qm maninle får ul detta av själva paragraftexten, så kan man gå till s. 25 ipropositionen, där del tydligt framgår vad som avses med sekretessen. Detakuta skälet till alt sekretessen utvidgas till alt omfatta också enskildaaffärs- och driftförhållanden när det gäller ärenden om delpensionsförsäkringär all även egenföretagare nu fått möjlighet till denna delpensionsförsäkring.Egenföretagare måste i större utsträckning än andra lämna uppgifter om sinaaffärs- och driflförhållanden. Men självfallet gäller bestämmelsen för alla. Vidarevänder sig vpk mol alt sekrelesstiden för patent- och registrerings-ärendenutvidgats från 20 till . Här nöjer jag mig med en hänvisning till denutförliga redovisning av skälen som finns på s. 26 i proposifionen, eftersomjag redan har talat en bil över min lid och det skulle la rätt lång fid altcitera. Slutligenkritiserar vänsterparfiet kommunisterna förslaget till sekretess för s. k.etiska kommittéer i 8 kap. 12 § sekretesslagen. Den här frågan var uppe närutskottet behandlade sekretesslagen. ställde sig då bakomutskottets överväganden i vad gäller behovet av visst sekretess-skydd för deetiska kommittéernas verksamhet. Det är denna beställning från somregeringen nu verkställer. Det är uppenbart att en projektbeskrivning som rörprövningen av ell läkemedel kan innehålla sådana uppgifter om en enskildsaffärs- eller driftförhållanden som bör vara sekretesskyddade; Vi har haft ettmolionsförslag här som innebar all sekretessen skulle vara absolut och alltsåinle genombrytas av meddelar-skyddel. Den motionen har utskottet avvisat. Detär således all märka atl meddelarskydd gäller. Därmed har jag gått igenom de väsentliga delarna av vpk:s kritik avpropositionen. Del bör sedan vara den sansade åhörarens eller läsarens sak attavgöra i vad mån det fanns grund för de myckel svepande och myckel hårdauttalandena mot propositionen i anförande. Jag ber, herr talman, attfå yrka bifall till utskottets förslag. 107 (vpk): Jag tycker all skall krypa ner litet grand från sinahöga hästar och inte påstå att jag skulle vara mera svepande i mina bedömningarän han. Jag uppehöll mig nämligen vid de formella detaljerna i en betydligtstörre utsträckning och på ett betydligt grundligare säll, och jag ställdeockså frågor - men jag har praktiskt taget inte fått svar på någon enda av dem.Jag skall upprepa några av de pedagogiskt och politiskt viktigastefrågeställningarna. Som jag påpekade är del en märkligordning att statsrådet går in och - utan att låta del utmynna i yrkanden - haren del privat filosoferande och värderande för sig i propositionstexten. Minfråga var: När nu beslutar att godkänna den här propositionen -vilket väl majoriteten dess värre kommer att göra - vad är det då ni beslutarom? Har ni då ställt er bakom den värdering som statsrådet ger uttryckför exempelvis när det gäller den vidgade statisfiksekrelessen, som eventuelltkan komma i framliden? Vad statsrådet säger på den punkten är ju följande.Han medger all del är väldigt sällan t. ex. en domstol har anledning att begärafram uppgifter som tillhör visst statistikunderlag, men del kan behövas i vissamål. Då drar statsrådet den slutsatsen atl om sådant sker i störreutsträckning än vad han har förutsatt, kan det vara motiverat atl i framlidenskärpa slatistiksekretessen. Här vill jag till ställa en fråga, och jaghoppas all jag nu får något svar på den; Qm domstolarna för rättskipningensskull skulle finna anledning att i större utsträckning än tidigare begära framsådant här material, ansluter sig då till statsrådet atl del i så fall bör föranleda atl man skärper slafistiksekrelessenoch därmed bl. a. hindrar domstolarna all få fram materialet? Är del också ermening? Ni säger ju ingenting kritiskt om denna statsrådet värdering ikonsfitutionsulskottets belänkande. vill jag ha svar på den här frågan: för utvidgad slaiisfiksekretess, för mindre offenflighet i domstolarna,eller är ni del inte? Så till frågan om man funderar eller inle funderar ikonslitutionsulskotlet. Låt mig ta ell illustrerande exempel, som jag tidigarefrågade om men inte heller nu fick besked om. Vi har i 9 kap. två paragrafer,20 och 21. Del förslag som föreligger innefattar den nyheten atl del kommernya bestämmelser genom 21 §. Jag konstaterade atl både skaderekvisitetsutformning och definifionen av vilka uppgifter som skall betraktas somsekretessbelagda är annorlunda angivna i 21 § än i 20 §. Vad betyder detprakfiskl? Jo, del betyder alt om en viss uppgift, som rörjämslälldhetsärenden, förekommer i en domstol skall den ur sekretess- ochoffenllighelssynpunkl behandlas annorlunda än om den förekommer hosjämslälldhetsombudsmannen. Allt beror på var den handläggs. Det kan väl intevara rimligt? Varför skall en uppgift vara hemlig på del ena stället ochoffentlig på del andra? Och varför skall skaderekvisitet, som måste till förall man skall kunna vägra lämna ul uppgiften, vara ett annat på det ena ställetän på del andra? Del är sådant som så uppenbart framgår, när man läser dehär lagtexterna. Varför har ni inte sett fill att göra dessa bestämmelserlikformiga? Inte kan ni väl tycka alt det är särskilt bra atl man harmotstridiga och olika bestämmelser på olika ställen i förvaltningen? Ni måsteväl ändå inse all del krånglar till och försvårar del hela för medborgarna. Detförsvårar också rällstillämpningen. Del borde just ett konstitutionsutskott haobserverat. Konslitutionsutskoitet är ju till bl. a. för atl observera sådanahär saker och korrigera dem. Men del har ni alltså inte gjort. Så fill ytterligare en fråga, somjag vill ha svar på - inle bara allmänna utläggningar om all ni är för och viemot den föreslagna utvidgade sekretessen när del gäller biologisk- medicinskaforskningsprojekt. Tycker ni verkligen atl när det gäller sådana här etiskt ochmedicinskt allvarliga saker skall läkemedelsindustrins affärsintressen få lovall förhindra insynen och kontrollen? Del gäller ju dock patienters liv ochhälsa och känsliga avgöranden. Uppenbarligen gör ni del, men hur kan niförsvara den inställningen? På vilket säll är detta försvarligt? Har inte viinom vpk en myckel rikligare och klokare position, när vi säger alt man inleskall ha den typen av sekretess, utan all pafienlers väl skall gå föreaffärsintressen? Sist och slutligen: Man kan diskutera i vad månsekretessen har vidgats eller inle. Det beror litet på hur man ser del, för delär inle bara en fråga om vissa paragrafer som har ändrats eller tillkommit. Deändringar som föreslås i propositionen - det måste medge -vidgar sekretessen. Del råder ingen tvekan om all del totala resultatet avproposifionen blir minskad offentlighet. Del måste väl ändå medges? 108BERTIL FISKESJÖ (c): brukar anklaga mig för atl inlei detalj bemöta de påståenden och förslag som finns i vpk-motionerna. I daggjorde jag mig mödan atl verkligen bemöta dem. Jag log upp vpk-förslagen punktför punkt, gick igenom dem och redovisade min och utskottets syn på de olikapunkterna. Likväl säger all det är jag som kommer med svepandepåståenden. Jag förankrade ju hela fiden min genomgång i vpk:s kritik av deenskilda paragraferna. När trots del bara framhärdar med sådanahär rallarsvingar kan man ju undra om det är någon mening för mig alt upprepavad jag har sagt. sade att jag sätter mig på mina höga hästar.Del får väl också vara något som den sansade åhöraren av debatten eller läsarenav protokollet får avgöra. Jag vill inte påstå all sekretesslagstiftningen ärsådan, atl man när som helst kan stiga upp i bänken och förklara den ytterstainnebörden av varje paragraf i olika tänktasituationer. Det krävs naturligtvis att man får tillfälle att tänka efter litetgrand. Jag skall beröra ell par saker som log upp isitt inlägg. Han frågade: Ställer sig konstilutionsutskoltet och därmedriksdagen bakom de uttalanden som statsrådet gör beträffandeslatistiksekretessen? Jag betonade i milt tidigare uttalande all del var frågaomen beställning från , atl regeringen skulle se på dessa frågor ochöverväga om något ytterligare skulle göras. Regeringen har gjort dessaöverväganden och kommit fram till att man inte skall föreslå en nylagstiftning. Vad i all världen kan del vara för fel all då redovisa dettaockså i proposifion till ? Det är naturligtvis givet - och det är litet genant atlbehöva påpeka det - all uttalanden utan samband med lagändringar inte är atlbetrakta som förarbeten till lagen. Eftersom vpk lar upp denna fråga i sinmotion, har utskottet för säkerhets skull markerat denna sin uppfattning på s.8 i betänkandet. Vad gäller de etiska kommittéernaär inte problemet så enkelt som gör del. Del är en betydandesekretess i lillverkningsledet. Om inte denna sekretess följs upp med sekretessockså i granskningsledet, kan del få till konsekvens atl de granskandeuppgifterna inle kan fullgöras på ett tillfredsställande sätt. Här är delnaturligtvis fråga om en avvägning mellan behovet av öppenhet och behovet avsekretess. Men den avvägningen stöter vi på litet överallt. Qm del vore såenkelt som gör del till, nämligen att man skall förorda öppenhetöverallt, då funnes del över huvud tagel inga problem. Behovet av sekretess för atl skydda t. ex. den enskildesintegritet slår ofta i motsatsställning till det legitima behovet av öppenhet isamhället för all främja och stimulera den allmänna debatten. För atl ingamissförstånd skall uppstå vill jag erinra om vad jag underströk myckel starkt,när vi förde debatten om den ursprungliga sekretesslagen, nämligen att det äröppenheten som alllid skall vara given och självklar, medan inskränkningarna,begränsningarna och sekretessen särskilt skall motiveras. 109JÖRN (vpk): Vissa punkter har blivit något klarare.Beträffande de biologiskl-medicinska forskningsprojekten har nuklart och tydligt svarat all han ger ett försteg ål läkemedelsindustrinsintressen. Han tycker det är riktigt atl sekretessen utvidgas för alt skyddadem. Han avslöjar omedvetet hur förhållandena är på detta område, när han sägeratl läkemedelsindustrin, om den inle får ägna sig ål större hemlighelsfullhet,inte vill släppa in de speciella granskarna i sin verksamhet. Detta är ett talså gott som något för atl man helt vill förändra maktförhållandena inomläkemedelsindustrin. Här har vi alltså klart och tydligt fått belagt attkonstitulionsulskottet viker sig för läkemedelsindustrins profilinlressen ochgår den till hända med en ökad sekretess när den så vill. Del är konsekvensen. Jag har emellertid också ställt en del andra frågor, vilkajag fortfarande inle har fått besvarade. Del är sant, som Berfil Fiskesjö självsäger, atl han har tagit upp dessa frågor här. Men del har han gjort i denformen all han har redovisat utskottets och vpk:s syn. Del är inle en sådanredovisning jag har begärt, för jag vet ju var den ene och den andre står.Beträffande 9 kap. 20 och 21 §§ har jag ställt frågan varför ni har låtit delvara olika bestämmelser för sekretessens stränghet och skaderekvisitetsstränghet när del gäller handlingar i jämslälldhetsärenden, beroende på var dehandläggs? Varför skall en uppgift som är offentlig i domstol varasekretessbelagd hos jämslälldhetsombudsmannen? Och varför skall skaderekvisitetvara ett annat på det ena stället jämfört med vad det är på del andra?Observerar ni inte sådant under ert arbete? Kan ni godta en sådan sak? Fördelförsta blir ju en lagstiftning meningslös om den innehåller sådanamotsättningar. För det andra blir det krångligt och svårt all hitta ul och in iden. För del tredje gagnas icke offentlighetsprincipen avständigt växlande regler, då naturligtvis tillämpningsproblemen blir fler. fråga på den punkten: Varför har ni godtagit helt olika förhållandeni jämslälldhetsärenden, beroende på om uppgifterna finns på den ena myndigheteneller på den andra myndigheten? Så till frågan om statsrådens privata värderingar av olikating. Har man i något sammanhang begärt atl få en redovisning av en viss problemalik,på det sätt som nämnde, är del naturligtvis inle orimligt atlstatsrådet i ett lämpligt sammanhang gör en sådan redovisning. Men det är inledetta som det formella problemet gäller här, utan del är: Vad ställer riksdagensig bakom, när den beslutar godkänna propositionen, om nu gör det? Min fråga till är ju; Om nu statsrådetavger sin värdering av frågan om eventuellt utvidgad statistiksekreless, har nii konslilulionsulskot-lel samma syn på detta som han? Del är intressant, förvad han säger är ju all om sådana uppgifter som faller understatistiksekretessen, t. ex. för domstolars handläggning, begärs fram i störreutsträckning än , då kan del bli aktuellt med en strängare sekretess. Del tycker jag är en slutsats som konstilutionsutskotleloch inle ulan vidare skall ställa sig bakom. Min fråga är alltsåfortfarande: Delar ni hans värdering eller inle? Jag opponerar inle mol all hangör den värderingen, även om jag tycker all del är litet lustigt alt han gördet i en proposition där han inte har någonting i övrigt atl föreslå om densaken. Propositionen innefattar alltså helt olika typer av texter, så all maninle riktigt vet vad har beslutat och inte beslutat. Men låt det problemet vara så . Jag ställer bara denraka frågan: Överensstämmer mening med statsrådet ?Eller har en annan mening? Qm han har en annan mening änstatsrådet och kanske tycker att statsrådet går litet väl hårt fram motdomstolarnas krav på atl få fram uppgifter , har iså fall lyckats dölja denna sin mening med stor framgång, för den framskymtarinte någonstans i betänkandet eller i hans anförande. Slutligen till frågan om sekretessområdet ochoffentligheten - kampen mellan sekretess och offentlighet, så atl säga.Utgången av den beror inle så mycket på hur många lagar och paragrafer som gåråt det ena hållet eller ål del andra, ulan den beror i väldigt hög grad på hurhuvudmassan av uppgifter vid offentliga myndigheter förändras. vet vi sedanmänga år alt del sker en väldig tillväxt av antalet uppgifter. Följaktligenbetyder det att det också förekommer en avsevärd tillväxt i fråga om antaletsekretessbelagda uppgifter. Del handlar om myndigheter som expanderar och somjobbar på sådana områden. Ta t. ex. försäkringskassorna! Enligt den nyasekretessförordning som regeringen gav ut behöver alltunderlagsmaterial hos försäkringskassorna inte ens registreras. Det ärfullständigt oåtkomligt. Del ligger utanför offentlighetsprincipenstillämpning, och jag frågar: Är del en tillfredsställande tendens? 110 (): Bara ett par synpunkter. Del är klart atl del avgörande måste vara om del finnsrimliga sekrelessgrunder eller ej. Del är detta man måste la ställning fill. Omsedan en verksamhet som man av sakliga skäl anser skall vara sekretessbelagdexpanderar, kan man naturligtvis pröva frågan om man möjligen har tagit fel vadgäller sekretessgrunderna, men själva tillväxten är annars inget särskilt skälför atl ändra pä bestämmelserna. Sedan kan jag gärna hålla med om alt vi inteminst genom olika mediatekniker, användningen av datorer osv. har fåll nyaproblem på del här området. De har också varit föremål för utredning.Utredningsmaterial är ute på remiss, och vi får ta ställning tilldet också. envisas med alt fråga om utskottet ställer sigbakom ell uttalande av föredragande statsrådet. Uppriktigt talat förstår jaginle vad han avser med den envisheten. Kanske är del för alt dölja atl hanegentligen inte på någon punkt haft någonting atl invända mot min redovisningav de frågor som vpk tagit upp i sin motion. , som läser många propositioner, vet säkertalt det ideligen förekommer atl ett statsråd i anslutning till en fråga görallmänna reflexioner och säger: har vi den här lagstiftningen, och vi får sehur den verkar-del kan bli anledning att ompröva den när vi får störreerfarenhet av den osv. Och det kan det naturligtvis bli.