prot · G40927 · 1980-12-31 00:00:00 — Del är partietsom lar ställning till huruvida medlemmarna skall anslutas eller Den lagreglering som vi från moderat håll har föreslagitvänder sig ju mot all socialdemokratiska partiet tar emot medlemmar på del härviset, inte mot atl man ansöker. Jag upprepar att del är en lagreglering somvänder sig mot att socialdemokratiska partiet skall få ta emot medlemmar på dethär sättet. Vid den utfrågning i , som tidigarehar varit uppe här , säger den socialdemokratiske partisekreterarenSten också att man håller på att utvärdera och undersöka inom detsocialdemokratiska partiet, i den arbetsgrupp som han leder, hur man skall hadet i fortsättningen. Han yttrar vidare: "Denna grupp avlade en rapporttill partikongressen 1978 och föreslog all om man ville pröva andra former fördet lokala samarbetet skulle partistyrelsen kunna bevilja dispens frånpartistadgarna." Det är alliså reglerat i partistadgarna, och det måstebeviljas dispens, om man skall ha andra former för samarbetet. Vidaresäger : "Vi har diskussioner i gång med en rad fackliga organisationer - en del redan kollektivtanslutna, andra inte - som har förklarat sig intresserade av att pröva de nyaformerna, men ännu har ingen arbetarekommun eller facklig avdelning vänt sigtill partistyrelsen i den frågan." Det är alltså partiet, partisladgarna,partistyrelsen som enligt partisekreterarens mening skall reglera de härformerna. Detta är ju intressant mot bakgrunden av alt man i den här kammarengång på gång, när vi lar upp denna fråga, säger att det är en fackligangelägenhet. Det är alltså klart dokumenterat genom den här utfrågningen attdet är en partiangelägenhet - precis vad vi har sagt under alla år. fortsätter: "Det är inte nya anslulningsformer vi prövar, Sedan får partikongressen utvärdera resultaten,och så får vi se vilken ställning kongressen tar." Del äralltså hela vägen en partifråga. Jag menar, med anledning av vad socialdemokraterna ikonstitutionsutskottet har skrivit, att det här är en enskild angelägenhet.Socialdemokraterna i utskottet har skrivit så här, när man avstyrkt våramotioner; "Enligt utskottet måste del tillkomma fackligaorganisationer att falla beslut i egna angelägenheter. Av principiella skälavstyrker därför utskottet bifall till samtliga motioner." Det är alltså det hela! Men där går man emot vad densocialdemokratiske partisekreteraren har sagt och vad vi har hävdat, nämligenatt det här är en partifråga och inte en fråga för de fackliga organisationerna. Jag vill gentemot det här säga att del måste tillkomma denenskilde medlemmen i en fackförening att fatta beslut i egna angelägenheter.Det tycker jag skulle vara självklart. sade också i en replik att man bedriverutredningsarbete från partiels sida tillsammans med . Detvar väl inte helt riktigt, därför att det finns två olika utredningar. Enutredning bedrivs inom LQ, som egentligen inte har ett skvatt med den härfrågan att skaffa, eftersom det inte alls är en fråga för LQ, och sedan bedrivsdet en utredning av en grupp inom socialdemokratiska partiet, vilken alltsåpartisekreteraren leder. Frågan om vi skall ha lagstiftning eller inle har ju ocksådiskuterats här . Vi moderater har hävdat - och hävdar - atl yi genom enlagstiftning måste få slut på det här eländiga tillståndet, atl den enskildeinle själv får bestämma, all man kollektivansluter människor. Denna uppfattningbörjar vi få stöd för även inom de s. k. miltenpartierna. Jag tror atl det rättsnart blir en majoritet här i - om det inte blir det - för enlagstiftning. Jag tror att det är nödvändigt, för den här skamfläcken måstebort. Partisekreteraren i det socialdemokratiska partiet, StenAndersson, sade vid den nämnda utfrågningen: "Låt mig säga som svar på frågan, att om jag hade dinuppfattning all detta strider mot vikliga demokratiska principer och kanskerent av innebär ett våldförande på demokratin, skulle jag inte tveka ettögonblick all föreslå lagstiftning." Vi fårhoppas att den socialdemokratiske partisekreteraren och övriga Nr 27 socialdemokrater här i kammaren såsmåningom kommer till insikt om atl den ' fråga om ett våldförande på demokratin och på den enskildes rätt - 19november 1980 ' ' slutar med kollektivanslutningen av människor till del _ socialdemokratiska partiet; den är ovärdig vårt land. Vissa grundlags- talman! Jag yrkar bifall till reservationen av m. fl. 102ERIC REJDNELL (fp): som jag har åhörtkolleklivanslutningsdebatten i denna kammare har jag förvånat mig över allsocialdemokraterna har kunnat få talare till att försvara ett så odemokratiskthandlande som del här är fråga om. Alt kollektivanslula fackligt anslutnamänniskor till ell politiskt parti är så fjärran från demokrati som det kanvara. Dessutom anser jag att det är en hämsko på del fackliga arbetet, eftersommånga fackligt anslutna inte vill aktivt engagera sig i det lovvärda arbete somfacket bedriver, just på grund av kollektivanslutningen. Tyvärr är det så, attså länge det finns socialdemokrater i fackföreningarna som inle drar sig föralt föreslå sina medlemskamrater till inträde i socialdemokratiska partietutan att efterhöra deras personliga inställning, så har vi den här situationen.Så länge det finns socialdemokrater som inle accepterar individens rätt allsjälv avgöra om hon eller han vill fillhöra ett polifiskt parti, och i så fallvilket, så länge råder inte fullständig demokrati här i landet, ställde ett parfrågor: Skall facket avgöra anslutning till det socialdemokratiska partiet pålokal nivå? Eller skall avgöra? Nej, , ingendera avfrågeställningarna är rätt. Det är individen som skall avgöra sin politiskahemvist - och ingen annan än individen. Låt mig, fru talman, ta ett par exempel som jag självvarit involverad i. När jag började min bana vid postverket blev min fackligatillhörighet . tänkte man inle såmyckel på alt man därmed också var parlianslulen till socialdemokratiska partiet.Alltnog, vi var tio tolv anställda vid det postkontor jag då tjänstgjorde vidhär i som bestämde oss för att begära utträde ur socialdemokratiskapartiet eller, som det heter, anmäla reservation. Men det var lättare sagt ängjort. Med anledning av vår framställning blev vi först en efteren uppmanade att la tillbaka vår begäran. När vi stod på oss blev vi en och enuppkallade till expeditionen på här i för personligtsamtal, som det helte. Skaran decimerades alltefter dessa samtals antal och denökade press som vi utsattes för. återstod bara jag och ett parkolleger, som nådde målet, eller, som någon vid den lidpunkten uttryckte det:Nu är det bara ett par tre negerpojkar kvar. Efter detta kan jag försäkra kammarensledamöter atl vi inle fick "första hjälpen", om vi stötte på någraproblem i tjänsten som krävde fackligt ingripande, exempelvis vid tillsättandeav tjänster o. d. Ett annatexempel från en av de senaste valrörelserna; I min hemkommun Oskarshamnhade vi i valrörelsen en s. k. invandrarafton, där vi 144 politiker skulle svara påinvandrarnas frågor. Jag satt själv i panelen och måstetillstå att jag vid del tillfället fick ytterligare ett starkt argument motkollektivanslutningen. Detvar en invandrare från som berättade om hur han och hans familjupplevde att komma till som flyktingar. Han talade i berömmande ordalagom hur familjen logs emot och vilken glädje de kände över atl myndigheternabrydde sig om dem. Vi fick behövliga kläder och bostad, berättade han. Vidarenämnde han hur han i första hand som familjefader fick svenskundervisning ochsedermera ett jobb på . I och med att han började arbeta blev han ocksåfackligt ansluten. Men vad han däremot inle fick veta var all han samtidigtblivit medlem i ett politiskt parti ulan att själv ha medverkat till det. Hansbestörtning blev stor. Han vågade helt enkelt inte begära reservation mot denkollektivanslutning som han oförvållat hamnat i. För honom var arbetet A och O,men han hade svårt atl förslå hur någonting sådant kunde hända i ett, som hantrodde, demokratiskt land. Detär så här det går till i det praktiska livet, och det är detta odemokratiskahandlingssätt som socialdemokraterna fortfarande försvarar. Del är nu sjunde året ullalar sig mot kollektivanslutningentill det socialdemokratiska partiet. Jag är naiv nog att tro attsocialdemokraternas hårdnackade motstånd i denna fråga inte kan vara segare änen katts liv. Det sägs ju att katten har sju liv. måste ni väl ändå tareson! I den förhoppningen skall jag även nöja mig med att yrka bifalltill förslaget om alt gör ett uttalande i denna fråga. Men blir detingen bättring , så tror jag att många med mig kommer att överväga att gå påden hårda linje som förespråkar i den här frågan, dvs. Jag yrkar bifall till reservation nr 6 i konstitutionsutskottetsbetänkande /81:3. Anf, 103 (): Den enskilda människans rätt att själv avgöra huruvida hon vill varamed i ett politiskt parti samt att fritt välja mellan olika partier ärgrundläggande för ett demokratiskt samhällssystem. Utmärkande för en demokratiär också att man väljer parti efter politisk övertygelse - inle efter t. ex.vilket arbete man har eller efter sin fackliga tillhörighet. Vihar i ett mycket väl utvecklat demokratiskt samhällsskick. Men på enpunkt har vi fortfarande kvar en gammal odemokratisk relikt från sekletsbörjan. Jag tänker då på det socialdemokratiska partiels anslutning avfackförbundsmedlemmar till partiet - medlemmar som inte av egen fri viljaansökt om medlemskap utan som genom ett kollektivt beslut av den lokalafackliga organisationen i det socialdemokratiska partiet. Beslutetfallas ofta av storavdelningens representantskap högt över huvudena på devanliga fackföreningsmedlemmarna. När sådant händer i andra länder, dvs. attmänniskor blir påtvingade en politisk åskådning, brukar socialdemokraternasäga att det är diktatur. Jag vill fråga : Vad kallar ni Nr 27 det for, när det händer i ? den tsocialdemokratiska partiets anslutning av dessa medlemmar strider "°* ' åsiktsfrihet som den nya grundlagen utgår ifrån. för denenskilde fackföreningsmedlemmen förändrar ingenting i denna Vissagrundlags- grundläggande demokratiska fråga. frågor Reservationsrätten tvingar den enskilde att offentligt avslöja vilketparti vederbörande inte villtillhöra. Genom reservationsrätten får den lokala fackliga organisationentillgång till ett vittförgrenat register över de fackföreningsmedlemmar sominte är socialdemokrater. Detta register är grundat på personernas politiskauppfattning. Erfarenheter visar tyvärr att registret kan användas av fackligtaktiva socialdemokrater för all hindra personer med en annan politiskuppfattning alt t. ex. få fackliga förtroendeuppdrag. beräknas av medlemmarna i ha tvingats med i detsocialdemokratiska partiet. Ungefär 775 000 svenskar har på denna grundvalregistrerats som medlemmar i socialdemokratiska partiet, trots att de intesjälva genom en egen handling ansökt om medlemskap. Dennaform av medlemsvärvning är i första hand en fråga för del socialdemokratiskapartiet. I andra hand är den en fråga för . Det är ytterst vi i dennakammare som skall värna om demokratin och demokratins fri- och rättigheter. Menpartiet tycks inte vilja följa grundläggande demokratiska fri- ochrättigheter. Närriksdagen diskuterar socialdemokraternas tvångsanslutning avfackföreningsmedlemmar är det med förvåning man ser ut över plenisalen. Var ärSten , som är ordförande för den utredning om kollektivanslutningensom socialdemokraterna har tillsatt? Och var är , som ärordförande för ? Det är en nonchalans mot och de kollektivanslutnaatt de socialdemokrater som väger tyngst i denna fråga inte är närvarande ochdeltar i debatten. Står det iöverensstämmelse med demokratins principer atl ansluta personer till ettpolitiskt parti vilka inte själva ansökt om medlemskap? Är dettillfredsställande alt ansluta personer i klump och därigenom inte vela namnoch adress på 775 000 personer som är medlemmar i partiet? Vad är det för felpå principen att politiska partier som medlemmar enbart skall registrera demedborgare vilka själva, genom eget beslut, ansökt om medlemskap? Vi har frågatflera gånger, men socialdemokraterna vill inte svara. Vad är det då för fel?Kan inte människorna avgöra saken själva? Kritiken mot kollektivanslutningenökar, år . Professor har undersökt de LO-anslutnas åsikter ien rad olika frågor. Undersökningen visade att det finns en massiv opinion motkollektivanslutningen, detta oavsett vilket politiskt parti man röstade på. ansåg alt kollektivanslutningen var en felaktig form för medlemskap ipolitiskt parti. LeifLewin visade vidare att en femtedel av de kollektivanslutna som ej reserveratsig inte röstade socialdemokratiskt. Av 775 000 tvångsanslutna medlemmar isocialdemokratiska partiet röstar närmare 200 000 på ett annat Jag nämnde tidigare atl kritiken molkollektivanslutningen ökat bland LO:s medlemmar. Kritiken har gått så långtatt socialdemokraterna har tvingats tillsätta en arbetsgrupp. a. fundera på hur man skall kunna avskaffa kollektivanslutningen.Ordförande i arbetsgruppen är riksdagsmannen och partisekreteraren . Beklagligtvis saknar vi honom här. , som enligt mångaär utmärkt på att ta ställning och uttala sig på de flesta politiska områden,har tyvärr varit alldeles för tyst i den här frågan. Många befarar att dettaberor på att arbetsgmppen egentligen inte kommer att ta itu medtvångsanslutningen, utan att den bara är ett sätt att dämpa kritiken. Ivalrörelsen skrev jag och begärde besked om hur långt arbetsgruppen kommit isitt arbete. Men från hördes inte ett ljud. lär vi inteheller få något besked från honom. Jag vet inte om kanupplysa oss om samma sak: Är arbetsgruppen klar med sitt arbete? När skall kollektivanslutningen avskaffas? Erfarenhetenhar tidigare visat att socialdemokraterna inte är beredda att rätta tillmissförhållandena. Detta är desto mera anmärkningsvärt som gång pågång uttalat att socialdemokratiska partiet bör följa gängse demokratiskaprinciper vid rekrytering av medlemmar. Även om socialdemokraterna i sak anseratt beslut är felaktigt, är det en obegriplig nonchalans motriksdagen att inte respektera de uttalanden som en majoritet av folket och dessriksdagsmän står bakom. Nuär det att närmare granska och roll i den härfrågan. Varför vägrar dessa partier att vidta åtgärder för att skydda denenskilde medborgaren mot att bli medlem i ett politiskt parti, vars idéerpersonerna kanske inte alls delar? Varför accepterar dessa partier att derasväljare och sympatisörer ansluts till det socialdemokratiska partiet? Kanskefinner man en ledtråd i tidigare uttalande. Där säger ochfolkpartiet att "nuvarande missförhållande i första hand bör bringas attupphöra genom åtgärder från socialdemokratiska partiets sida". Denuvarande reglerna för kollektivanslutningen skapades i början på del härseklet. Del är inte att undra på att allt fler ställer sig den klassiskafrågan: "När är tiden mogen?" När kommer mellanpartierna atl påallvar värna om de enskilda medborgarnas fri- och rättigheter på detta område? Skallvi fortfarande tro på det besked som representant gav itvångsdebatten? Där meddelade att "vårt tålamod hållerlänge. Vi är mycket tålmodiga när vi kämpar för en rättvis sak. Vi framhärdar ivår tro att det finns dolda fonder av anständighet inom socialdemokratin. "Det vore värdefullt om kunde klargöra om man funnit dessadolda fonder av anständighet hos socialdemokratin. Vadfolkpartiets medlemmar och förtroendevalda anser om dessa fonder avanständighet är helt klart. På landsmöte förelåg det en motion somkrävde att partiet skulle ansluta sig till det av länge drivnakravet beträffande lagreglering av de politiska partiernas förfarande vidmedlemsrekrytering. Vid utskottsbehandUngen stöddes motionskravet med röstsiffrorna19 mot 1. Pålandsmötet däremot lyckades arbetsmarknadsminister få röstdellagarnaatt överge sin principiella övertygelse. Landsmötel avslog den här gångenmotionen med motiveringen atl man måste värna om relationer meddet socialdemokratiska partiet och arbetsmarknadens parter. Detär faktiskt litet oroande att ett liberalt parti som säljer ut sinideologi i den här frågan för några påstådda fördelar för arbetsmarknadsministern.Förlorarna i det här spelet är de närmare miljonen svenskar som har blivitinfösta som en skock kor i det socialdemokratiska partiet. Det är min övertygelse atl kollektivanslutningen kommer att försvinnaunder . När man då ser tillbaka, kommer man att säga atl vägen framtill en av alla partier respekterad medlemsvärvning varit både lång ochmödosam. Många kommer säkert också atl ställa sig frågan: "Varför ställdeinte de två övriga borgerliga partierna upp på del moderata kravet omlagändring?" Jag yrkarbifall till reservation 5 av m. fl. 104 (): Jag är litet förvånad över en del saker i den här debatten. Ävenutskottsbetänkandet förvånar mig något. I det har den socialdemokratiskamajoriteten bara presterat 2,5 rader i den här viktiga frågan. De fåledamöterna i kammaren kan konstalera alt ulskollel bara i de sista 2,5 radernai del 15 rader långa stycket säger vad man tycker i delta ärende. Dettycker jag är mycket dåligt. Likaså är del förvånande att all hänvisa till historisk tradition försöker rättfärdiga så flagrantaingrepp i den enskilda människans fri- och rättigheter som det här är fråga om.I allmänhet är det intressant att höra vad säger här ikammaren, men tycker jag all han har haft en ohållbar situation att försvara.Det har också märkts. Del har sagts , men jag upprepar del: Varje människamåste ha en grundläggande demokratisk rättighet alt själv bestämnia om honeller han vill tillhöra ett politiskt parti och i så fall vilket detta partiskall vara. Riksdagensunder återkommande uppmaningar har haft föga effekt påsocialdemokratiska parfiets kollektivanslutning av medlemmar till sitt parti.Jag skulle kunna berätta ganska mycket om delta, ge exempel som några talarehar gjort tidigare. Jag har varit ordförande i i och har rätt många exempel. Jag skall besparakammaren dem - dagen är långt liden. Jagtror inle alt socialdemokratiska partiet kommer alt ta större hänsyn till ettsjunde uttalande än till de övriga sex som har gjort. Därför vill jaggöra en röstförklaring, att jag i första hand kommer att stödja moderatasamlingspartiets reservation nr 5, som innebär att hos regeringenbegär förslag till lagstiftning mot kollektivanslutning till politiskt parti. Om lagstiftning mot kollektivanslutning kränker föreningsrätten, så kränkerden nuvarande ordningen den enskilda människans integritet och frihet. Delta ärav avgörande betydelse för mitt ställningslagande i frågan. Tyvärrkommer reservation nr 5 inte atl samla majoritet, och därför kommer irealiteten denna debatt atl utmynna i stöd för ett sjunde uttalande mol kollektivanslutningen.Och, fru talman, i valet mellan att göra något eller ingenting är ett uttalandeändå något. I andra hand kommer jag därför alt ansluta mig till reservation nr6 från och . Idetta anförande instämde (). Utskottetshemställan bifölls med 301 röster mot 19 för motion 1979/80:263 av . 3 ledamöter avstod från alt rösta. Utskottelshemställan bifölls med 261 röster mot 63 för reservation 1 av . förberedande votering biträddes reservation 2 av m. fl.med 143 röster mot 18 för motion 1979/80:151 av m. fl. 162ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 164 röster mot 161 förreservation 2 av m.fl. Utskottetshemställan bifölls med 306 röster mol 18 för mofion 1979/80:203 av . Utskottetshemställan bifölls med 290 röster mot 35 för reservation 3 av . Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mol143 för reservation 4 av m. fl. 1 ledamot avstod från attrösta. första förberedande votering biträddes reservation 5 av m. fl.med 73 röster mot 18 för det av under överläggningen framställdayrkandet. 234 ledamöter avstod från att rösta. andra förberedande votering biträddes reservation 6 av m.fl.med 90 röster mol 74 för reservation 5 av m.fl. 160 ledamöteravstod från alt rösta. I huvudvoteringen biföllsreservation 6 av m. fl. Nr 27 röster mot 144 för utskottets hemställan. 18 ledamöter avstod frånalt 19november 1980 Övriga moment Ändringari sek- Utskottets hemställan bifölls. 11§ Ändringar i sekretesslagen betänkande 1980/81:4 om ändringar i sekretesslagen m.m. (prop. 1980/81:18). Anf, 105 (vpk): Fru talman!Grundlagsprinciper kan man betrakta på två olika sätt. Mankan se dem som paroller, avsedda atl användas på högtidsdagar ochpartikongresser. Mankan se dem som samhälleliga levnadsregler, vars praktiska innehåll man dag fördag måste försvara och återvinna. Försökerman se dem på det sistnämnda sättet - då skall man inte vänta sig gehör blandledamöterna i . Offentlighetsprincipenhör till demokratins grundstenar. Det är därför oroande, att den steg för stegurholkas och inskränks. Det är illa, när detta sker till följd av den nyadatatekniken. Det är illa, när de som utbildas i sådan teknik inte i något endakursavsnitt får lära sig vad offentlighetsrätt är. Men det är direkt farligt,när ett konstitutionsutskott börjar släppa igenom propositioner som den vibehandlar . Jagvill fråga ledamöterna av utskottet: Funderar ni aldrig över er själva? Överatt ni utan motstånd har godkänt vartenda förslag från regeringenom att inskränka handlingsoffenfligheten? Eller över er egen trovärdighet? Mankan ju nämligen inte både proklamera högstämda principer och i beslutefter beslut minska dessa principers praktiska giltighetsområde. Vpkyrkar avslag på proposition nr 18. Det är en dålig proposition med slappa ochslarviga resonemang. Den innehåller förslag till inskränkningar ihandlingsoffentligheten, vilka är onödiga och omotiverade. Vi skall här i kammarenmer utförligt motivera vårt avslagsyrkande. Regeringsformensäger att förslag som inskränker offentligheten och tryckfriheten börremitteras till lagrådet. Så har inte skett. Och detta godtar utskottet utanvidare. Man ställer upp på regeringens påstående, att detta är en fråga därlagrådsremissen saknar betydelse och därför enligt regeringsformen kanunderlåtas. Dettaär felaktigt på två sätt. För det första är inskränkningar i offentlighetennågot som alltid bör betraktas som principiella frågor. Därför bör deregelmässigt bli föremål för lagrådsremiss, till skillnad från rent tekniskaanpassningar av lagarna. Propositionen innehåller flera förslag att Den borgerliga majoriteten i har ju självdrivit tesen om att lagrådet bör höras. Ni kritiserade förr socialdemokraternaför att de underlät alt göra så i tillräcklig utsträckning. Men kan nitydligen svälja inskränkningar i offentligheten utan alt lycka alllagrådsremissen har minsta betydelse. Detdråpligaste är att ni i betänkandet slår ihjäl er egen argumentering. 7,fjärde stycket, säger ni alt de aktuella frågorna inte är så viktiga att depåkallar en lagrådsremiss. Menså vänder vi på bladet och vad hittar vi väl där? Jo, där gäller det rätt förmedborgare att ta del av uppgifter om sig själv i vissa register. Denförstärkningen av medborgarens rätt vill ni inte gå med på. Ni säger att medhänsyn till frågans grannlaga karaktär och till att det gäller en väsentligförändring i gällande regler, så måste saken bli föremål för remiss. Alltså:vad som är en bagatell på s. 7 har förvandlats till ett väsenfligt problem pås. Vad som på s. 7 icke föranleder remiss måste på s. 8 oundgängligen bliföremål för remissförfarande. Dennamärkliga logik hos utskottet blir förklarlig, när man ser vad de båda sakernahandlar om. I det första fallet gäller det inskränkningar i medborgarnasrättigheter. Då behövs ingen remiss, då skall det igenom så snabbt sommöjligt. I det andra fallet gäller det att stärka medborgarens rätt. Då gällerdet att med alla tillgängliga procedurer försvåra och förhala. Sägavad man vill om sådana manövrer, men till någon demokratisk trovärdighet bidrarde inte. Propositionenär märklig också i ett annat avseende. Den består av två delar. Dels finnsyrkanden och motiveringar till dessa i texten. Dels innehåller texten vissastycken, där statsrådet utvecklar sina personliga synpunkter på vissasekretessfrågor. Dessa sistnämnda avsnitt utmynnar inte i några yrkanden.