prot · G40999 · 1980-12-31 00:00:00 — Dettaframgår naturligtvis på olika ställen i propositionen men även avcivilutskottets betänkande, Ireservafion nr 3 anför reservanterna att tidigare principuttalanden frånriksdagen om att de lokala skattemyndigheterna skall inlemmas i länsstyrelsernasskatteavdelningar nu bör följas av ett principbeslut i frågan. Reservanternaställer sig därmed bakom yrkandet i den socialdemokrafiska motionen 1459, Somframgår av betänkandet har frågan om de lokala skattemyndigheternasorganisatoriska ställning utretts av fögderiut-redningen. uppfattning finns f. n, inte tillräckliga motiv för ensammanslagning. Kommunministern, som har tagit intryck av utredningen, finneratt de lokala skattemyndigheternas organisatoriska ställning inte nu börändras, Civilutskottefs majoritet delar, liksom majoriteten i skatteutskottet,denna kommunministerns uppfattning, Civilutskottefs majoritet finner detganska oklokt att föreslå att nu binda sig för en lösning som i daginfe kan anses självklar. Remissutfallet beträffande fögderiutredningen var juockså mycket splittrat. Som kommunministern framhåller skulle en förändringdessutom komma att infalla allmänna fasfighefstaxeringoch innan den nya taxeringsorganisationen vunnit fillräcklig stadga. Det finnssålunda flera skäl Anslagtill länsstyrelserna m. m. Anslagtill länsstyrelserna m. m. attinfe nu fatta ett principbeslut enligt reservanternas förslag. En reservation återståratt kommentera, nämligen reservafion nr 2 om inriktningen av det översynsarbetebeträffande ohka planeringsformer inom länsstyrelsernas område som pågår inomregeringens kansli. Avsikten med översynen är, som anförs ibudgetpropositionen, att åstadkomma en bättre samordning, rationalisering, m.m. Besparingseffekten beräknas till 5 milj. kr. under nästa budgetår. I den socialdemokrafiskamotionen 1070 föreslås atf anslaget tiH länsstyrelserna höjs med 5 milj. kr.Någon besparing vill motionärerna aUtså inte medverka fill. Motionärerna anseratt regeringen borde ha motiverat sitt förslag bättre. Sedanbudgetpropositionen lades fram har arbetet med översynsarbetetsinriktning naturligtvis fortgått inom regeringens kansli. Utskottet lämnar ibetänkandet på s. 6 information om inriktningen av översynsarbetet. Jag avstårdärför från att räkna upp hur samordning och rationalisering avses bligenomförd och hänvisar till vad utskottet har skrivit. Det är bara attkonstatera att reservanterna antingen infe är mottagliga för ytterligareinformation som utskottet givit eller att de redan från början bestämt attnågra besparingar på länsstyrelseanslaget infe får göras. På annat sätt kan jaginte tolka deras ovilja att ansluta sig till majoritetens förslag, då denbegärda redovisningen nu har tagits fram. Som vi ser det har vi fakfiskt gjortprecis det som motionärerna önskade, nämligen ytterligare motiverat ochkonkretiserat de förordade besparingsförslagen. Då jag kommenterat desocialdemokratiska reservationerna, har jag egentligen också kommenteratyrkandena i vpk:s motioner. Def har föreslagits mer personal på olika avsnitt.Utskottets avvägning mellan propositionens förslag, socialdemokraternasmotionsyrkanden och vpk:s motionsyrkanden utgör då ett svar på de synpunktersom framförde. Inledningsvis sade han aft regeringen ärointresserad av denna verksamhet och inte vill ställa nya resurser tillförfogande, men detta är faktiskt en felaktig beskrivning. Av både proposifionoch betänkande framgår det ju att en förstärkning av resurserna föreslåsbeträffande ett antal poster på skatte- och kontrollsidan. Jagvill därför yrka bifall fill utskottets hemställan. 74 ()replik: Också jag kan säga aft utskottet dess bättre i huvudsak är enigt. Menpå några viktiga punkter har enigheten inte kunnat vidmakthållas, vilket ärbeklagligt, då det här är fråga om att öka effektiviteten på detta område föratt klara ut de problem som föreligger. Till dem hör organisationsfrågan enligtfögderiutredningens förslag men också frågan om anslag för atf möjliggöraytterligare personalförstärkning. Jagvill citera några avsnitt ur ett yttrande från i -eft yttrande som är ganska representativt för flera länsstyrelsers inställningtill fögderiutredningens förslag. i säger bl. "Denövergripande planeringen av verksamheten inom skatteadministrationen görsenklare och smidigare inom en och samma organisation (avdelning)än när olika myndigheter är inblandade." Detär alltså en synpunkt som går emot vad fögderiutredningen har kommit fram till. Vidare heter det: "Resursutnyttjandet(personellt och maskinellt) kan göras optimalt. Möjligheternaatt fördela/omfördela tillgängliga resurser mellan de olika enheterna(regionala och lokala) förbättras och förenklas inom en och samma organisation(avdelning). Eftersom skattesystemet består av många delsystem och det slutligaresultatet är avhängigt av hur väl de olika systemdelarna fungerar, blirresursfördelningen en viktig fråga." Jagskulle kunna citera ytterligare argument i samma riktning som den som vireservanter företräder i utskoftsbetänkandet, men jag skall inte onödigtvisargumentera mera i detta sammanhang. De här synpunkterna har varit tillgängligaför utskottets ledamöter. Jag inser självfallet att det för majoriteten kanskemera har varit fråga om att slå vakt om ett förslag från regeringens sida, somi vissa delar inte är så väl genomtänkt, än att ta hänsyn till starka skäl fören del avvikelser från regeringens förslag. Anslagtill länsstyrelserna m. m. 75 (vpk) replik: Med en gång skulle jag vilja ta ur villfarelsen, att jagpå något sätt gav en felaktig beskrivning när jag sade att regeringen visarpolitisk ovilja att verkligen ta itu med de här formerna av skatteflykt ochskatfeundandragande. Detär nog riktigt att man, som jag också sade inledningsvis, använder en mängdvackra ord i budgetpropositionen. Men då det kommer till praktisk handling harman inte några yrkanden som följer upp dessa vackra ord. säger att skattesidan är prioriterad och att den inte har behövtdrabbas av besparingar. Jag skulle vilja vända på det påståendet. För det måsteväl ändå vara på det viset, , att om man satsar resurser påsådana poster atf intäkterna för samhället blir större än kostnaderna, så bördet vara en ytterst offensiv besparing. Vad jag menar är att om man satsarresurser för kronofogdemyndighetens verksamhet och förmervärdeskatfekontrollen, så blir summan av intäkterna till samhället, tillstaten - det är jag övertygad om - större än den summa som kostnaden förtjänsterna uppgår till. Dessutomhar detta den fördelen att det i varje fall skapas något mera rättvisa, någotmera likhet inför lagen. Som det är finns det personer som kan köpajuridiska tjänster för att på olika sätt kunna smita undan skaften som vi allahar att erlägga. Genom just dessa skatteplanerare, dessa skattejurister kanvissa människor och vissa företag utnyttja en lagstiftning tillbristningsgränsen, och def är vad som sker . Om man i stället satsar resurserpå att få tjänstemän som kan kontrollera den här verksamheten, som många gångerfaktiskt strider mot lagen, får vi större rättvisa i det hänseendet. SedanskuUe jag bara vilja konstatera att när sade att han genom attsvara på reservationerna också hade svarat på vpk;s yrkanden, så Anslagtdl länsstyrelserna m. m. stämmerdetta bara till en tredjedel, eftersom reservafionerna ju inte behandlar varesig frågan om mervärdeskattekontrollen eller kronofogdemyndighetensverksamhet, Anf.76 () replik: När man skall diskutera vilka prioriteringar man vill göra förskaftekontrollen och anslaget till lokala skattemyndigheter och kronofogdemyndighetermåste man först se efter hur en regering har handlat under en rad av år. Jagtycker det är viktigt att påpeka detta. Jag hänvisar till utskottetsbetänkande, där vi längst ner på s, 7 konstaterar: "Enligt planerna förden s. k, (Rationalisering av skatteadministrationen)återstår 160 tjänster för att organisationen vid de lokala skattemyndigheternaskall vara fullt utbyggd," Vi konstaterar sedan - Hksom kommunministernhar gjort i propositionen - att regeringen har beslutat tillföra delokala skattemyndigheterna ca 300 tjänster och att rekryteringen av dennapersonal i stor utsträckning kommer att ske under det här budgetåret. Jagvänder mig därför emot den beskrivning som görs, att regeringen inte skulle hasatsat på skattekontrollen. Tvärtom är det ju på def sättet - och det kan vi seom vi går tillbaka till föregående budgetår, och budgetåren också- att def är just kronofogdemyndigheterna och de lokala skattemyndigheterna somhar fått de allra största tillskotten av personal. I verkligheten är det alltsåde regeringar som har funnits och fram till nu som harsatsat väldiga resurser på att bekämpa olika möjligheter att smita ifrånskyldigheten att göra rätt för sig och på att bekämpa ekonomisk brottsHghet. Vikan konstatera att den sidan av samhällsverksamheten även det här året har fåtten bättre behandling än andra verksamheter, som man av ekonomiska skäl hartvingats att dra ner på. Jagkan också hänvisa till s. 10 i vårt betänkande, där kronofogdemyndigheternasmöjligheter berörs, och peka på att man nu också ger dem möjligheter fillanlitande av ekonomisk sakkunskap som kan gräva vidare i sådana mycketkomplicerade indrivningsärenden som med en gemensam beteckning brukar kallasekonomisk brottslighet. Det är nödvändigt att ha tillgång till personal medspeciell sakkunskap på det området, och pengar anslås alltså för anlitande avsådan. Sedan får vi naturligtvis se vilka resultat det blir av denna medverkanav de ekonomiskt sakkunniga och om alltså kronofogdemyndigheternasindrivningsresultat på det här sättet har kunnat avsevärt förbättras. I så fallavser man att gå vidare. Vihävdar med all rätt att regeringen har gjort mycket för att komma till rättamed de felaktigheter som finns på det här området. 77 ()replik: hänvisar till att regeringen har gjort väldigt mycketför att komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten och undanhållandetav skatter. Jag skall inte förneka att ökade satsningar har gjorts på detområdet. Vad vi reservanter menar är emellertid att regeringen påganska strategiska och viktiga punkter ändå har underlåtit att göra ytterligareansträngningar för vilka krävs, som vi ser det, mycket små insatser frånsamhällets sida - kanske inga alls med hänsyn till att vi räknar med attskatteindrivningen skall ge statskassan, och därmed också kommunerna, ökadeinkomster. Därmed skulle de ytterligare satsningarna betala sig utan att statenskulle behöva skjuta till ytterligare medel. Det är på de punkterna som vianser att ytterligare insatser borde göras. Jagnoterar att utskottet och reservanterna är eniga om att effektiviteten bör ökapå de här områdena. För tillfället får man väl därför känna sig ganska tillfreds med vad som ändå sker. Men självfallet vidhåller jag mitt yrkande ombifall till samtliga reservationer. Anslagtill länsstyrelserna m. m. Anf.78 (vpk) replik: Jag tycker också att det finns skäl att se på vad som hänt under en radav år. Jag vill i likhet med säga att visst har man satt inresurser. Men dessa har definitivt varit ofillräckliga. Deuteblivna inbetalningarna av kvarskatter uppgår fill 7 miljarder. Vi harunder en rad av år märkt att den här summan ökat år för år. var detvanligt att av kvarskatferna kom in till statsverket inomföreskriven tid. Men så är inte fallet längre. kom det in ,och blev det . Trenden är alltså att mindre och mindre avkvarskatferna kommer in fill statsverket. I ett sådant läge måste en regeringom den säger sig vilja vidta åtgärder skapa resurser på de områden där man haratt se till att kvarskatferna kommer in. Det gäller alltså bl. Vi har krävt att kronofogdemyndigheterna förstärksmed 60 tjänster. Regeringen har bara föreslagit 10. Det är f, ö, inte enstjänster regeringen föreslagit, I stället vill man ge möjligheter att anlitaekonomisk expertis. Man vill alltså inte inrätta tjänster för ekonomiskexpertis som skulle kunna knytas till kronofogdemyndigheten, utan myndighetenskall kunna hyra ekonomiska experter motsvarande 10 tjänster . Dettaär, så vitt jag kan förstå, ytterligare ett led i strävandena att privatiseraden offenfiiga sektorn, strävanden som framkommer i så många andra sammanhang.Att man knyter ekonomisk expertis till kronofogdemyndigheten i form av fastatjänster måste ju ge ett avsevärt bättre resultat än att man hyr in expertisvid olika tillfällen i form av entrepenadverksamhet. 79 ()replik: Jag hade inte tänkt begära någon ytterligare replik, eftersom vifaktiskt kunnat konstatera att regeringen varit riktigt duktig. Men det somTommy sist sade vill jag göra en invändning mot. Jag tycker tvärtom -och det har utskottet också gjort - att det är mycket effektivare att ha medelför att skaffa sig ekonomiska eller juridiska kunskaper i litet olika ärendenoch på litet olika platser i landet än att inrätta ett antal tjänster fastplacerade på vissa ställen i landet. Att ge möjligheter att lägga in densakkunskap man behöver för speciellt trassliga ärenden tror jag är en mycketbra åtgärd. Anslagtill länsstyrelserna m. m. ärviktigt att man inte låser resurserna till fasta tjänster utan kan göra demdisponibla i olika delar av landet och för olika ärenden. Talmannen anmälde aft anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Anf.80 (): Jag skall säga några ord om kronofogdemyndigheternas arbetssätt. Föratt få ett mer effektivt arbete har man på försök infört datorsystem inomkronofogdemyndigheterna i fem län, det s. k. REX-systemet. Vi har i motion 1072föreslagit aft även Kristansfads län skulle få en chans att införa det härdatorsystemet. Motionen har avstyrkts av utskottet. Ettinförande av systemet i län skulle ge en årlig vinst på 1 milj.kr. Jag vill också ange ett par siffror som visar vad det kostar att inte haett effektivt sysfem för indrivning av skattefordringar. I länhar de utestående skattefordringarna ökat från 45 milj. kr. Här behövs det alltså ett system för att effekfivt kunna driva indessa fordringar. Datorsystemet har visat sig vara effekfivt. Utskottethar också sagt atf datorsystem bör införas på flera håll ilandet men att det f. n. infe finns möjligheter att göra det. Fårjag bara uttrycka förhoppningen, herr talman, att man verkligen skyndar påinförandet av datorsystem. Vi tror nämligen att det är det enda sättet att fåeffektivitet i arbetet. REX-systemet har också visat sig vara bra. Jag har inget yrkande men vill uttala förhoppningen aft man så snartsom möjligt ser till att få den effektivitet som eftersträvas. 81 GRETHELUNDBLAD (s): Den nya socialtjänstenkommer att förändra det sociala arbetet i kommunerna, från att mer ha omfattatvård och omhändertagande till att främst avse förebyggande och planerandeverksamhet för atf sociala problem och avvikelser skall kunna undvikas. Därförär det anmärkningsvärt att den sociala enheten vid länsstyrelserna nu samordnasmed den allmänna enheten i stället för att tillföras planeringsavdelningen. Itre motioner från socialdemokratiska ledamöter föreslås en sådan ändring avkommundepartementets förslag att detta skulle bli möjligt. Organisationskommitténsförslag var att inplaceringen av den sociala enheten i den allmänna enhetenskulle vara preliminär, men det har inte regeringen ansett att den skall vara.Utskottet anför bara att regeringen bör följa frågan. Viär många som är förundrade över regeringens och utskottets ställningstagande.Särskilt förvånar det oss att inte socialutskottet har beretts tillfälle attyttra sig i frågan. Därför önskar vi motionärer här från talarstolen uttala vårförhoppning att den sociala enhetens inplacering i länsstyrelsernas allmännaenhet måtte bli tillfällig och atf en senare omprövning av dagens beslut inte kommer atthindras av prestige vare sig från regeringens eller från Nr 99 sida. Jag har inget yrkande ifrågan. I detta anförande instämde ochAnita (båda Anslås till läns- )- styrelserna m. m. Mom.2 (ökade resurser till skatteavdelningarna) Utskottets hemställan bifölls med143 röster mot 141 för reservation 1 av Per m, fl. Mom.3 (visst översynsarbefe) Utskottetshemställan bifölls med 143 röster mot 141 för reservation 2 av Per m,fl. Mom.4 (organisationen av de lokala skattemyndigheterna m, m,) Utskottefs hemsfällanbifölls med 143 röster mot 141 för reservation 3 av Per m, fl. Mom.5 (ökade resurser till de lokala skattemyndigheterna) Utskottets hemställanbifölls med 143 röster mot 140 för reservation 4 av Per m, fl. Mom.8 (ökade personalresurser fill länsstyrelserna m, m,) Utskottets hemställanbifölls med 268 röster mot 16 för det av under överläggningenframställda yrkandet. 18 § Kammaren beslöt att behandlingen av återstående ärende på föredragningslistanskulle uppskjutas till ett senare sammanträde, 19 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1980/81:143med förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar,m, m. (mellankommunala skatterätten) 1980/81:153 om åtgärder för atf främjafritidsfisket, m, m, 20 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:2025 av BörjeHörnlund och 1980/81 ;2026 av m. fl.1980/81:2027 av 1980/81:2028 av LarsWerner m. fl. 73med anledning av proposition 1980/81:98 om medelstillskott till 1980/81:2029 av AllanÅkerlind och med anledning av proposition 1980/81:111 medförslag till besvärsregler vid allmän fastighetstaxering, m, m. 1980/81:2030av och medanledning av proposition 1980/81:127 om folkbildning m, m, med anledning av proposition 1980/81:133 omriktlinjer för energisparverksamheten i byggnader m, m. 1980/81:2032av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:149 omSveriges meteorologiska och hydrologiska instituts verksamhet och organisation 21§ Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1980/81:115av () till justifieministern om ändrad lagstiftning beträffandekroppsvisitation: Genom den tidigare tillämpningen av 19 §varusmugglingslagen har personal haft goda möjligheter att göranarkotikabeslag. Paragrafen i fråga reglerar förutsättningarna förkroppsvisitation. Emellertid har justitieombudsmannen (JO) ianknytning till de regler som gäller för besök på kriminalvårdsanstalter gjortsådana uttalanden att förutsättningarna för att ingripa motnarkotikasmuggling i betydande utsträckning begränsas. JO har nämligen funnitatt en hel del av vad som tidigare i praktiken betraktats som kroppsvisitationegentligen skall vara att anse som kroppsbesiktning. Tulltjänstemän har interätt att själva utföra kroppsbesikfning. Således får man i fortsättningen medden av JO anförda tolkningen endast undersöka personers kläder men inte ens ibegränsad omfattning granska själva kroppen. Med kännedom om hur vanligt def äratt narkotika smugglas applicerad direkt på kroppen är slutsatsen att riskenför upptäckt vid narkotikasmuggling nu minskats avsevärt. Detta går stick istäv mot den allmänna strävan att med kraftfulla insatser bekämpa den illegalanarkotikahanteringen. Motdenna bakgrund anser jag det angeläget med sådan ändring av lagstiftningen attdet inom ramen för den rätt till kroppsvisitation som tillkommertullpersonal ges möjlighet till sådan yttre kontroll av kroppen som t. ex,granskning av armhålor, håret och fotsulorna. ickeberöring och ingående undersökning. Sådan måste självfallet även ifortsättningen hänföras till kroppsbesiktning. Medanledning av det anförda ber jag att till statsrådet och chefen förjustitiedepartementet få ställa följande fråga: Ärjustitieministern beredd medverka till sådan ändring av lagstiftningen attkroppsvisitationsbegreppet vidgas till att omfatta även en viss begränsad yttregranskning - utan beröring - av kroppen? 1980/81:116av () till kommunikationsministern om den regionalakollektivtrafikförsörjningen: I beslutet om en ny trafikpolitik uttaladeriksdagen att det var angeläget att regeringen efter överläggningar med SJ ochföreträdare för de regionala huvudmännen års utgång utfärdadeallmänna riktlinjer tiH SJ för hur ersättningen till SJ skall regleras närkommuner och landsting önskar köpa tjänster av SJ. Enligtuppgifter från flera av de berörda huvudmännen och kommun- ochlandstingsförbunden föreligger betydande svårigheter att genomföra reformenmed regional kollektivtrafikförsörjning enligt intentioner. Skäletanses vara att SJ inte visar den samarbetsvilja som förutsatte ochatt SJ inte fått de förutsättningar av regeringen som begärt. Jag vill därför frågakommunikationsministern; Vilka överläggningar har regeringen haft med SJ ochde regionala trafikhuvudmännen och vilka riktlinjer har utfärdats på grundvalav dessa överläggningar års utgång? Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta föratt förhandlingarna mellan SJ och de regionala trafikhuvudmännen snabbt skallleda till resultat? 1980/81:117 av OveKarlsson (s) till industriministern om industrisysselsättningen i Qrsa; kommun i är en av landetsbefolkningsmässigt minsta kommuner med sina ca 7 300 invånare. är kommunen ien allvarlig krissituation. Av totalt ca 500 industriarbetstillfällen ikommunen hotar ca 350 att försvinna . Arbetenahotas vid AB Plattfabrik, Qrsa Kätting, Byggservice, i ochThunströms, och dessutom hotas jobb inom legotillverkning och servicenäringar. IOrsa kan alltså av industrijobben komma att försvinna på mindre än etthalvår. En liten kommun som drabbas av så kraftiga förändringar i industrisysselsättningenskakas i grunden, och görs inget kraftfullt måste frågan bli om kommunen ilängden ens kan överleva som egen kommun. En avgörande faktor försvårigheterna i två av företagen är det mycket obetydligabostadsbyggandet och en annan de små industriinvesteringarna och det högaränteläget, förhållanden som direkt påverkas av regeringen och den fördapolitiken. Landetär nära en försurningskatastrof, som man i avvaktan på andra åtgärder kanfördröja genom kalkning. Ett lämpligt kalkbrott finns i Orsa-Kalk. Defär nödvändigt att samhället tar ansvar för sysselsättningen i englesbygdskommun som . Åtgärder som ett ökat bostadsbyggande och medverkantill att industriinvesteringar kommer upp i normal nivå, i kombination med ensänkning av diskontot, skulle mycket aktivt kunna medverka till att man kanklara företagen och behålla jobben i . Medhänvisning till den mycket allvarliga situation som kommun befinner sig ivill jag ställa följande frågor till industriministern; Ärregeringen beredd att sätta in statliga medel för en rekonstruktion av företagi kris i en glesbygdskommun som , för atf därigenom rädda sysselsättningen? Ärregeringen beredd att i övrigt vidta sådana åtgärder att kommunen räddas ochsamhällsekonomisk kapitalförstörelse infe sker i av kommunen gjordainvesteringar? 1980/81:118 av HansPetersson i (vpk) till utrikesministern om regeringsåtgärder medanledning av visst engagemang av statligt företag: "dubbla ansikte" iSydafrikafrågan blir allt tydligare: har den svenska"Sydafrikalagen" diskuterats mot bakgrund av att regeringen givittillstånd fill investeringar i , trots aft en majoritet av riksdagentolkar lagen på ett annat sätt, dvs. att sådana investeringar inte skalltillåtas. Dethar också framkommit uppgifter om att importerar bergborrar från detsydafrikanska företaget . har dessutom avslöjats atf det helstatligaSwedish , trots ställningstagande för en oljebojkott avSydafrika, deltar i ett prospekteringssamarbete tillsammans med ett sydafrikansktföretag. Ett sådant samarbete för att finna olja måste vara helt oförenligt medsträvanden att nå en så effekfiv oljebojkott som möjligt mot aparfheidregimen. Mot bakgrund av detanförda vill jag fråga utrikesministern: Vad tänker utrikesministern göra för att stärkaförtroendet för svensk Sydafrikapolitik? Vad tänker utrikesministern göra med anledning avdet avslöjade oljesamarbetet? 22 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:326 av (vpk) tilljustitieministern om behandlingen av isolerade inom kriminalvården;