prot · G409138 · 1980-12-31 00:00:00 — Och där vilyckats måste vi ständigt i klassamhället på nytt värna och försvara de vunnaframgångarna. Ingenting är lättare - det har vi under stagnadonens år och underborgerligt regerande fått lära oss - än att riva ned vad som redanhar vunnits. Med det sagda yrkar jag, herr talman, bifall till samtligas-reservationer som är knutna till det betänkande vi nu behandlar och medsärskild adress till punkterna 18, 19, 20 och 21. I dessa punkter tar vi uppvillkoren för Konstfrämjandets möjligheter att rikta särskild akfivitet tillbarn och ungdomar på bildkonstens område men också till ett stärkande avmuseernas ställning som grundresurs för orientering och kunskapsuppbyggandetill alla grupper i samhället - och därmed skapa alternativ till masskultur ochpassivering. Också konstnärskooperativen är intressanta både genom den form avkollektiv samverkan som de erbjuder sina utövare och genom de alternativ deraskultur- och konstskapande erbjuder gentemot smakförskäm- ning och massproducerad enfald som kapitalistiskmaktkultur erbjuder. I delta arbete, herr talman, är även de borgerligapolitikerna välkomna att delta, dvs. de som förstår aft även den"bättre" kulfurdrill inom ramen för def normmönster som tecknar i sitt material Barn och barn också innebär betydandenedbrytningsprocesser för de barn och ungdomar som utsätts för den. Barnenbehöver uppbrott och utveckling från kultursituationen sådan som den nu äranpassad dll förhållandena både i norr och i söder. Under detta anförande överfogfalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 21 () replik; Det är alltid intressant att höra Lars-lngvarSörensons inlägg, vare sig diskussionen gäller kommunalpolitik ellerrikspolitik. Han går ganska rakt ut med en socialistisk beskrivning avverkligheten. Hans kamera ger emellertid bilder som jag har litet svårt atfkänna igen, oavsett om de föreställer vår gemensamma hemkommun ellerförhållandena här i . Den som liksom jag bor på Söder är väl intehelt överens med Lars-lngvar , när han fotograferar verkligheten där ochger den en så mörk beskrivning rent generellt som han gjorde i sitt anförande.Lars-lngvar socialistiska samhällssyn förledde honom till sammafelaktiga slutsats beträffande biblioteksverksamheten som den när det gällde kommersialismen. Lösningen ligger inte i det senare falleti någon stor utredning och inte heller i det förra fallet i en bibliotekslag. När det gäller resursernasgeografiska fördelning som i detta fall i två sfora kommuner får vi väl här iriksdagen fundera över om det verkligen är på det sättet att den friaresursfördelning på skolans område som vi har varit överens om i derikspolitiska ställningstagandena leder till att den som mycket har får ännumer. Om def är så, finns det anledning att sätta frågetecken för principen somsådan. Men, Lars-lngvar , min erfarenhet från är den raktmotsatta. I de stadsdelar där jag lika väl som Lars-lngvar vet atfklyftorna är stora, ja, oacceptabelt sfora, förfogar skolan över i förhållandefill barnantalet klart överdimensionerade både kulturella och andra resurser.Sådana klyftor finns både i det nafionella och i def internationellaperspektivet. Jag vill försäkra att def inom mitt parfi finns en redlig strävanatt ställa upp för att minska dessa klyftor. Jag lämnar därhän på vilken kantjag befinner mig, vänster eller höger. Just nu känns det ganska naturligt attpåminna Lars-lngvar om att def också finns någonfing som heter mitten. 22LARS-INGVAR () replik: Jag tycker atf det var intressant att höraBertil deklaration att han inte rikligt kände igen den beskrivning somjag gjorde mig till tolk för genom aft referera ur bok. något sätt ganska tydligt aff det, som ni säger, finnsklassmässiga hinder som gör atf vi infe kan se verkligheten på samma sätt. Jagser verkligheten på mitt sätt och ni ser den på ert. Ni menar att jag serverkligheten på ett felaktigt sätt, därför att jag skulle vara ideologisktförankrad på fel ställe. Från min utgångspunkt kan jag naturligtvis replikeraatf jag anser aft ni ser felakfigt på verkligheten på grund av aff er ideologihindrar er att se verkligheten som den egentligen är. Det är möjligt att ni ärnöjd med förhållandena sådana de nu är eller all ni såsom varande mitfenmanförsöker ha förhållandena under observans och förbättra dem. Liberalerna har jui den här strukturen en tradition aff försöka medverka fill en utbyggnad avvälfärdssamhället och vill på något sätt profilera sig annorlunda än t. ex.moderaterna eller de starkare konservativa krafterna i samhället. Men ser vi på stads resurser, som vi båda kännertill, är vi på något sätt överens om - det noterade jag också - atf även omstora materiella resurser har satts in, kanske större än tidigare och medstyrning från kommunens sida fill de utslagnas områden i Göteborg- ,eller - överväger ändå styrkan i strukturen till deras favörsom är bättre anpassade till att utnyttja det kulturutbud som skolan erbjuder.De materiella resurserna, liksom också de metodologiska resurserna i de här"söderortsområdena" i , är inte tillräckliga för aft kunnabetyda någonfing, utan resurserna blir ofta anfingen oförbrukade och fill ingennytta eller också, som jag sade, helt otillräckliga. Detta är de verkligaförhållandena. Def finns också en annan sak som det är viktigt atf se på.Vad som sagts gäller ju inte bara Göteborgs- och Stockholmsområdena utan ocksåkringsfrukfuren i länen. Vi är ju nödsakade att arbeta så, att vi häller de härförhållandena under observans. Det skulle vara intressant att höra BertilHansson säga någonting om def andra i budskap, nämligen dettaatt den hårda, strukturerade lekform och kulturskapande form som föräldrarna inorrförorten erbjuder sina barn infe heller den är så särskilt bra. Om dettasade ni ingenfing. 23BERTIL () replik: Jag kan till stor del instämma ibeskrivningen av vissa hem som har def gott ställt när det gäller ekonomiskaresurser. Det materiellt goda är inte det väsentliga för barnens uppväxtklimat.Man kan i både och "söderområden" finna familjer- ibland t. o. m. enföräldersfamiljer - som har både vilja och krafter, och därmedockså förmåga, att ge barnen en varm uppväxtmiljö och som också bereder dessaför kulturlivets rikedomar av fantasi och upplevelse av identifikation. Dettavisar aft bilden infe är så statiskt entydig som bilden av det Sörensonskaklassamhället tycks vara. Anf 24 () replik: Herr talman!Bertil har missat en del av den vikfiga poängen i detta sammanhang omhan, när det gäller bearbetningen av det material det är fråga om, bara hänvisar till def materiellt goda. Dethandlar ju i många fall mindre om def. Självfallet är def enförsfärkningsresurs som behövs för atf man skall kunna uppfylla intentionerna ivad som kallas för borgerlig elituppfostran. En annan sak är ju att manstressar barnen in i en tävlings-och konkurrenssituation som infe alls ärlycklig för dessa barn. På så sätt kommer barnen att anpassa sig till ettsamhälle som fortsätter atf struktureras med en likartad konkurrens- ochtävlingsmentalitef som inte är lycklig vare sig för dessa barn eller för barneni söderort. Detta kulturmönster, som de resursstarka människorna stårbakom, kommer då också aff bli def tongivande i samhället, och detkommer aft kräva sin tribut även av arbetarbarnen i söderort. Den delen av problemetfog Berfil inte alls upp. Jag vet väl atf också arbetarbarnen börjar fådel av det materiella, men det är inte det som är ledande och styrande istrukturen. 25ING-MARIE (); Problemen i vårt samhälle är väl bekanta förriksdagens ledamöter. Vi har ofta diskuterat ungdomsarbetslösheten, alkohol-och drogproblemen, misshandel och våldsinslag som har blivit både fler ochråare. Många människor upplever maktlöshet och likgiltighet. Förutsättningenför engagemang och aktivitet hos människor är aft de känner en vilja tillförändring, en tilltro till den egna förmågan samt atf de får insikt ochkunskap om verkligheten. Hur-och med vilka medel-kan människor då väckas tillinsikt, stärkas till att la initiativ? Ja, naturligtvis måste det ske på mångavägar. Språket och tillgången till ett språk är den vikfigastevägen för kontakt och kommunikation. Men det är ett faktum att många svenskar,framför allt ungdomar, är ordfatfiga. De försfår infe kompliceradetexter. Därför blir kroppsspråket, förmågan att uttrycka uppfattningar ochkänslor även med annat än ord, så mycket viktigare. Här har framför alltteatern en stor uppgift som folkbildare. Tillgången till en levande teater ären viktig del av yttrandefriheten. Den av fastlagda målsättningen förkulturpolitiken har, som påpekats i debatten, resulterat i en ökad spridning avteater fill skolor, förskolor och föreningar på allt fler platser i landet. Ettintensivt och spännande utvecklingsarbete pågår inom teatern i olikaprojektformer, i samverkan med amatörgrupper och inte minst konstnärligt, ochdå kanske framför allt inom barnteaterområdet. Jag vill kort kommentera vad sade när defgäller barnteatern - hur viktigt det är att teatern fångar fantasin ochstimulerar medvetenheten. inlägg speglade faktiskt en djupokunnighet om vad som sker inom framför allt barnteateromrädef. Den bild hongav stämmer infe med utvecklingsarbetet - och de nya konstnärligauttrycksformer som så spännande utvecklas inom teaterområdet. Jag vill hävdaaft svensk barnteater befinner sig i en utvecklingsprocess som väcker stortintresse långt utanför våra gränser. Nr 138 Som jag redan framhållit har den avriksdagen fastlagda målsättningen för Onsdaeen den kulturpolitiken resulterat i ökad spridning av teaferutbudef. 13 mai1981 ekonomisk åtstramning är detnödvändigt atf kulturverksamheten ges en hög Det var ingen tillfällighet att skapades 1933 Anslaetill kultur- """Isr den svåraste depressionen i mannaminnesom vårt land genomgått. ändamål Kulturverksamhet frigör människorshandlingskraft och banar väg för en Reaktionerna på förslaget i årets budgetproposition inomteaterområdet har varit många och kraftiga från hela landet.Utskottsmajoriteten uttalar förståelse för denna oro men hänvisar tillnuvarande ekonomiska läge och följer strikt propositionens förslag. Avskrivelser till utskottet framgår atf de mindre regionteatrarna hyser oro införframtiden, då utbyggnadstakten är på väg att helt stagnera. Chefen förNorrbottensteatern skriver; "Det är djupt beklagligt att avbryta ettuppbyggnadsarbete som i såväl kulturpolifiskt som konstnärligt avseende visatsig så fruktbart." Svenska har med anledning av statens anmodanatt föreslå omdisponering eller meddela de konsekvenser som en 2-procentigminskning av statsbidraget t. o. m. 1985/86 skulle få framhållit följande:"Anslagsminskningen medför minskad produktion och därmed minskatteaferntbud fill svenska landsorten, både till teaterföreningar och skolor. Idetta femårsperspektiv kommer utbudet till .vissa orter att bli ett minimumeller helt upphöra . De med frivilliga krafter uppbyggda lokalateaterföreningarna måste på många håll läggas ner i brist på produktion. Idénmed som en garanti för ett decentraliserat och varierat teaferntbudskulle spolieras." Jag tycker att det är viktigt aft komma ihåg dennaRiksteaterns skrivelse till utskottet och ställa den i relation till , där hon ville slå vakt om landsorlens möjligheter att ta del av enregional kulturverksamhet. Teaterverksamheten är till bunden till löner,lokalhyror och transporter. Den ålagda prutningen innebär alltså att enfemtedel av den faktiskt påverkbara kostnaden måste prutas bort. Det uppgerSvensk leaterunion-Svenska , som representerar 38 teaterinstitutioner ochorganisationer. påpekar atf nedskärningarna främstdrabbar landsorten och barn- och ungdomsteatern genom kraven på ökadebiljetlin-läkter. Elt större publikunderlag garanterar säkrare inkomster ochteatern tvingas fill centralisering. Möjligheterna fill utveckling, nyskapandeoch experimentarbete försvåras. Och framför allt; den redan stora arbetslöshetenpå teaterområdet ökas ytterligare. skriver att "tanken att taifrån teatrar grundbidrag för att därigenom finansiera anslag till en nyteater måste direkt tillbakavisas". De friagruppernas svåra situation kan medföra atf de i stället för att vara ettalternativ till kommersiell kultur själva blir en del av det kommersiellautbudet. Redan vid behandlingen av förra årets budgetproposifion påpekade socialdemokraterna i kulturufskotfet i ett särskiltyttrande: "beslut om nytt bidragssystem för teaterinstitutionerinnebar atf staten tog på sig ett stort ansvar för att stimulera tillkomstenoch utvecklingen av nya regionteafrar. Detta beslut måste fullföljas. Enlänsteater som i samverkan med länets befolkning skapar sin egen teaterkulturoch som samarbetar med länets teaferamaförer är ett vikfigt medel aft ökayttrandefriheten och utveckla kulturlivet inom området." Socialdemokraterna anförde vidare; "Vi anser att iden fortsatta utbyggnaden av de regionala teatrarna bör i första hand enacceptabel miniminivå hos de redan befintliga teatrarna tillgodoses. De störreteaterinstitutionerna måste då förutsättas fortsätta sitt utvecklingsarbete inomnuvarande ramar." Socialdemokraterna påpekade vidare att planeringsarbetetför inrättandet av nya regionteatrar låg långt framme i flera län, och debetonade vikfen av aft arbetet kunde förverkligas. Regeringen har givit i uppdrag att redovisaom det är motiverat att inom ramen för ett oförändrat antal grundbelopp göra enannan fördelning mellan teaterinstitutionerna och om det därvid skulle kunnabli möjligt aff ge grundbidrag fill en ny institution i . samlade samfliga regionteatrar till en hearingför aft diskutera förutsättningarna. Åter påpekades då från de småteaterinstitutionerna svårigheterna aft bedriva verksamheten med nuvaranderesursramar. Det uttalades t. o. m. att om resurserna ligger kvar oförändrade , kan dessa insfitutioner infe överleva. Vid de stora institutionerna - stadsteatrarna - finns ettstort glapp mellan statsbidragens storlek och de kommunala bidragen. StoraTeatern i varslar 50 anställda till . Teatern har 311årsverken, dvs. faktisk personalresurs, om man skall uttrycka det litetförenklat. Men /82 medger kommunen endast 280 årsverken, alltsåmotsvarande det antal grundbelopp som staten har medgivit för Stora Teatern.Följden av att kommunen nu tvingas spara blir alltså en betydande arbetslöshet. har 352 grundbelopp men 450 årsverken,och kommunen begär nu ytterligare 98 grundbelopp, helt i enlighet med denöverenskommelse och de premisser som statsbidragssystemet grundar sig på. Verkligheten är alltså den aff kommunerna även vidkraffiga nedskärningar egentligen har en fordran på staten, som inte följt medoch tagit sin del av kostnaderna som förutsågs när statsbidraget infördes. Atf starta en ny regionteater genom att ytterligare skäraned statsbidragen till befintliga teatrar skulle vara den sämsta utgångspunkten teater kunde ha. Den skulle då bli gökungen som kastade ut de andra ur boet. Inrättandet av den nya länsteafern i har enligten skrivelse till kulturutskottet föregåtts av ett mycket omfattande ochkostnadskrävande planeringsarbete. I planeringen har också ingått aft försäkrasig om atf teatern garanteras ändamålsenliga och funktionellaproduktionslokaler och rimliga arbetsvillkor. All planering har skett i samförståndoch i nära kontakt Nr 138 med statliga myndigheter ochdepartement. Statens synpunkter har i flera Onsdagenden stycken varit vägledande förutredningen, infe minst vad gäller dimensione- 13 mai1981 ringenoch vikten av förberedandeplanering. Dessa kontakter har aldrig givit _ anledning atf befara aft statens praxis vad beträffar bidrag fill nystartade Anslagtill kultur- regionteafrar skulle brytas i och med /82. ändamål har vid förfrågantill länets samfliga riksdagsmän fått klart besked atfsamtliga borgerliga ledamöter ämnar gå emot inrättandet av en regionteater iGävleborg. i svarar korthugget: "Finns det inga pengarså finns det infe." Men är frågan; Finns det pengar? I budgetpropositionenhar utbildningsministern skrivit följande på s. 20: "Jag föreslår att ettbelopp om 3 milj. kr., vilket frigjorts genom vissa omdisponeringar inomstatsbudgeten, förs upp under detta anslag för att stå till regeringensdisposition för särskilda ändamål av allmänkulturell natur. Jag avser attsenare återkomma till regeringen med förslag rörande användningen avifrågavarande medel." Vid föredragning i utskottet uppgav statssekreterare att medlen var reserverade för ett alternativt kungörelseförfarande förpatent-och registreringsverkets bolagsbyrå i stället för som i Post- ochInrikes Tidningar. Inkomsterna från annonseringen går till Svenska Akademienför en utredning om en svensk ordbok. Pengarna hade överförts frånhandelsdepartementet och skulle enligt överenskommelse mellan departementeninnehållas om ingen förändring av inkomster inträffade. I brev till utskottet meddelarstatssekreterare : "Eftersom alltså inte kommeratf behöva ett bidrag från det s. k. kulturmedelsanslaget, får jag anhålla attdet på anslaget uppförda beloppet om 3 milj. kr. ej tas i anspråk av riksdagen.Regeringen kommer att i vårens regleringsbrev innehålla beloppet." Det är en märklig situation! Vi har ett regeringsförslag ibudgetpropositionen, där det finns 3 milj. kr. som ministern skulle tala omsenare hur han skall använda. har inte kommit, men det harkommit ett brev från en statssekreterare som säger att pengarna behövs intetill det de var avsedda för. I nuvarande kaotiska politiska situation, där ettregleringsbrev kanske låter dröja, kan man fråga; Finns de här pengarna ellerfinns de inte? Uppenbarligenfinns de fortfarande kvar. Naturligtvis behöver vi spara pengar och noga pröva vilkautgifter staten påtar sig. Men inför en ökande arbetslöshet blandkulturarbetarna är det inte en besparing det handlar om, utan om viskall få något för pengarna eller inte. Genom dessa pengar kan vi förbättrastödet dll teater för barn och ungdom och medge start av en ny länsteater iGävleborgs län; Om det råder tveksamhet mot att bifalla hela den av socialdemokraternaföreslagna kultursatsningen borde det ändå vara möjligt att bifalla denna delav förslaget. Det omfattande arbetet med forskning i den egna historien,i det arbetande folkets egen historia som pågår ute i vårt land, kräveruppföljning i olika Teatern växer fram från de många somhar något aft berätta. I teaterprodukdonen krävs också nyskapande och utveckling.Teatern får inte tystas och uteslutas som språkrör för olika delar av vårtland, inte hänvisas till enbart storstadsregionerna, förbehållen deväletablerade grupperna i samhället. Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservafionerna i de delar som jag nu tagit upp. I detta anförande instämde , Sfig Alffin, IrisMårtensson, och (alla s). 26 () replik: tog upp en detalj ibudgetpropositionen om att den utveckling .som ägt rum lett till atf frånbörjan reserverade 3 miljoner- som hon uttryckte def - infe behövde användasför avsett ändamål utan kommer aft innehållas, dvs. inte kommer att spenderaspå någon statlig utgift. Det handlar om en beredskapsåtgärd i det läge då Svenskaakademien riskerade att gå miste om tidigare kontinuerligt tillkommandeinkomster ifrån Post- och . När verkligheten sedan blev denaft beredskapsåtgärden inte behövde fullföljas i prakdsk handling, skulle detsom jag ser det ha varit närmast oansvarigt aft lägga över de pengarna på enverksamhet som förvisso inte bara är en verksamhet för året. Om pengarna hadelagts där skulle det i realiteten ha varit elt direkt löfte om elt fortsattstöd till den planerade regionteatern i . Så har vi inte ansett oss kunna hantera statens medel, ochvi ser oss därför nödsakade att när def gäller regionteatern i avvaktavad har att säga inom def uppdrag som regeringen har gett just medtanke på möjligheten aft starta denna regionfeafer. 27 () replik: Def märkliga är atf utskottsmajoriteten infehar begärt aft dessa 3 miljoner skall reserveras och finnas kvar inom kulfurbudgetenutan har frånhänt sig dessa pengar och så aff säga hjälpt den totalastatskassan till en besparing i stället. 1 styrelse föredrogs ettmycket omfattande förslag om en kampanj för ordet och för litteraturensställning som ministern haft funderingar på att genomföra och som ocksåkopplades till de pengar för som här har omnämnts. Jag kaninte i detalj redogöra för hur ministern har kopplat dessa pengar fillkampanjen. Men svar var aff man faktiskt inte riktigt kände förden typen av stora kampanjer, som ministern skulle hålla i. 28 HANS i (vpk): Under allmänt fal om "krympande utrymme ibudgeten" och med hänvisning till "det kärva ekonomiska läget"kan man enkelt motivera vilka nedskärningar som helst på samhällslivets olikaområden. När den massiva indoktrineringen om def s. k. ekonomiskaläget börjar ta skruv är det lätt att slippa argumentera i sak. Man kan ställaupp i sorgekören och beklaga och beklaga men ändå instämma i andra människorsvilja. Det gör de borgerliga i utskottet när det gäller desocialdemokratiska förslagen, och det får väl anses vara naturligt. Deborgerliga har ju ingen vidare vy över vilka möjligheter som finns om manlämnar den kapitalistiska fållan, utan man tågar snällt med regeringen somkonservatismens boskap i dessa kulturfrågor. Det tråkiga är atf socialdemokraterna gör detsamma så fortde lämnar sina egna förslag och ägnar sig åt kommunisternas. Då finns de medsom en andrastämma i den här klagokören - tyvärr. Vpk har ställt många konstruktiva förslag angåendekulturpolitiken. har berört en rad av dem, och jag skall fyllapå med ytterligare några inom litteraturens och bildkonstens områden. Vi kämpar för kulturen därför att den är en så viktig delav livet. Kulturen ger oss möjligheter alt förklara och förstå, atf inse ochförändra. Och eftersom kulturen även i kapitalismens uppgångsperioder får snåltilldelning, så är det oerhört viktigt att kämpa för en kulturell utvecklingäven i dessa det kapitalistiska systemets yttersta tider. Kulfuren kan vara en del av kampen för aft minska hopplösheten.Genom kulturen kan man påvisa aft def finns andra levnadsförhållanden, aft detfinns möjligheter att förändra och förbättra livet. Dagens debatt har ägnats mycket åt barn- och ungdomskulfuroch def med all rätt. Det måste inte vara så som det är , då mångaungdomar känner oro och hopplöshet . De har berövats en plats iproduktionen och utvecklingen, de känner ett främlingskap till livet ochsamhället. Och faktiskt - i ett radioprogram ifrågasatte ungdomar itonåren allvarligt och öppet varför de har kommit fill, om de infe bara är sinaföräldrar fill last. Vi är på väg mot en katastrof, det är ingettvivel om den saken. Kulturpolitiken kan infe ensam ändra på dessaförhållanden. Def kan bara en djupgående politisk förändring göra. Menkulturpolitiken kan vara en del i denna djupgående förändring, som ärnödvändig. Genom att ta del av litteratur, historia, bildkonst m. m.kan man förstå nödvändigheten av atf utveckla samhället - och se atf det gåratt utveckla def. Genom aff medverka i kulturella verksamheter aktiveras ochberikas man samt tar nya initiativ, som i sin tur föder nya aktiviteter. För aft glädja bl. a. skulle jagnaturligtvis kunna fala i klartext och säga att kulturen är ett verktyg iklasskampen. Då skulle han få riktigt bekräftat hur vi socialister ser påkulturfrågorna. Men jag behöver infe göra det, eftersom redan förtydligat detta i sin motion nr 1864. Detär bara det att de ser på klasskampen från sina utgångspunkter. Efter en lång inledning om vilka negafiva konsekvenser somoffentligt stöd till olika kulturprojekt kan få, så säger de: "Emellertidbör syftet vara atf i så hög grad som möjligt på nytt frikopplakulfuren från statlig och annan offentlig finansiering och därigenom också fråndet beroende som är på väg att allvarligt hota det fria kulturlivet och denfria kulturdebatten i vårt land." Det skriver alltså två moderater tillårets riksdag. Iskallt formulerar dessa rader och bortserhelt ifrån att det under kommersialismens kalla stjärna inte finns någon frihetoch mångfald utan endast ekonomiska begränsningar, självcensur och snöptkultur.