prot · G409145 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är en av efterkrigstidens värsta politiska skandaler, atten demokratiskt vald svensk regering kunnat ge ett sådant stöd tillantidemokratiska krafter som den här utbildningen inneburit. Vad innebär att han accepterar att ett antal regeringar utan att ingripa låtitden här utbildningen ske. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. AnL 80ANDERS (): Jag har all respekt för iStockholm utrikespolitiska patos. Det är bara av artighet mot kammaren som jagicke tar upp tiden med långa debatter om och . Jag vet intehur oense vi skulle vara på den punkten. Men när säger att det är utvikningar jag görnär jag visar på ett par motsvarande affärer reagerar jag. skulleha rivit upp himmel och jord för dessa affärer - hur duktig är pådet vet vi ju - om han själv kommit på dem och om de inte hade gälltfolkpartistatsråd. När från kammarens talarstol i den enarepliken talar om simpel partitaktik och i den andra konstaterar att statsrådeni den här affären skall prickas bara de inte är folkpartister är - avslöjad som en partitaktiker och ingenting annat. Hela hans långakamp i Telub-affären var, när det kom till kritan, ingenting annat änpartitaktik. AnL 81 (): Av inlägg har kanske en ochannan dragit slutsatsen att han avser att rikta kritik mot förra statsrådetHädar . Jag antar dock att fortfarande liksom jag avser attstödja utskottet. Inför voteringen skulle jag vilja klargöra en enkeldetalj. Det är nu klart hur voteringsordningen ser ut. Vi kommer att rösta omperson efter person. Beträffande förutvarande statsrådet finns detdå möjlighet för kammaren att stödja antingen utskottets skrivning ellerreservationen av i motsvarande del eller det av Svenssonunder överläggningen framställda yrkandet. Jag vill därför påpeka för kammarenatt i den mån kammaren stöder reservation 4 av i Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. motsvarandedel ställer sig kammaren bakom några beskrivande satser i densocialdemokratiska reservationen - satser som jag inte har någon anledning attpolemisera mot utan som är fullt riktiga. Det handlar om att möttenågra personer, att han vidtog vissa åtgärder. Jag har som sagt ingen invändningmot dessa beskrivande satser, men eftersom de kommer att ställas mot utskottetsyrkande, som jag litet mera helhjärtat stöder, kommer jag för min del att röstapå utskottets yrkande. AnL 82 i (fp): Jag avser att litet rösta på ensocialdemokratisk reservation vid betänkande som iganska skarpa ordalag kritiserar folkpartiregeringen. Det kallar simpel partitaktik. I själva verket är skillnaden mellan ochmig att inte på någon punkt vill rikta kritik mot vare sig någonperson eller någon av de tre regeringar som har gått med på utbildningen avterrorister i . AnL 83 (): Det sista är fel. Det visar bara att OlleWästberg inte har lyssnat på vad jag har sagt här , då jag har riktatkritik även mot de borgerhga regeringarnas sätt att handlägga den här affären.Om läser majoritetens skrivning skall han också finna att vi därpå några punkter riktar kritik mot även de borgerliga regeringarnas handläggningav affären. Men jag förstår att har varit så upptagen med attläsa den socialdemokratiska reservationen att han inte har orkat med att läsamajoritetsskrivningen. Jag fick en fråga av , och jag skall ge ettklart och rakt svar på den: Jag kommer självfallet att rösta på samma sätt somjag har gjort i utskottet. Jag anser inte att och de övriga statsrådsom här nämns är förtjänta av en konstitutionell prickning, och jag kommerföljaktligen inte att rösta på vpk:s förslag till yttrande. Min fråga var om desom har riktat så stark kritik mot statsråden nu ämnar vara konsekventa. AnL 84 i (m): Vad harsagt i sina många anföranden nu innebär inget avsteg från vad han harsagt, Mofivet för honom att rösta tillsamman med socialdemokraterna är inte dekonstitutionella aspekter som vi skall anlägga när det gällerkonstitutionsutskottets dechargebetänkande - det är och förblir enutrikespolitisk manifestation. Detta bör vi ha i minnet när man utmålarkonsekvenserna för de statsråd som eventuellt kommer att få anmärkning. AnL 85OLLE i (fp): Det ligger något i vad i Värmdösäger. Jag menar att det är en konstitutionell fråga att inte skallacceptera att bli missledd av ett statsråd, och jag menar att det är enkonstitutionell fråga attregeringarna borde ha gjort detta ärende till regeringsärende. Men att fråganhar denna vikt, det som förvandlar den till en politisk skandal, beror på andraaspekter, utrikespolitiska och demokratiska, som kan ligga utanför den härdebatten. Till vill jag säga att det visst finnsformuleringar i utskottsmajoritetens betänkande som här och var kritiserar denpraktiska handläggningen av frågan. Men vad är det vi skall votera om här omnågra fimmar? Jo, det är; Skall utan ytterligare anmärkning accepteraatt tre regeringar utan att ingripa, utan att ta upp det som ärende, hartillåtit utbildning av terrorister i ? Skall vi eller skall vi inte? ämnar voteraför att vi skall acceptera detta. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. AnL 86 (): Jag vill säga ett parord med anledning av att man har rest frågan vilka konsekvenser som det enaeller andra utfallet av beslutet här i kammaren får. Om reservationen vinner,får det inga andra konsekvenser än att riksdagsmajoriteten därmed beslutar attutskottsbetänkandet skall läggas till handlingarna med de skrivningar som finnsi reservationen på den här punkten. Det har alltså inga konsekvenser i övrigt. AnL 87FÖRSTE VICE TALMANNEN: Sedan de under avsnittet Telub-ärendet anmälda talarna nuhaft ordet övergår kammaren till att debattera Ändrade regler för basbeloppet. AnL 88 (); Även detta är ett kontroversiellt ärende ochberör praktiskt taget varje svensk. När regeringen lade fram förslag till ändraderegler för beräkning av basbeloppet, väckte handläggningen av ärendet hårdkritik. Denna kritik står kvar, och den måste förstärkas efter KU:s genomgångav ärendet. Alla i utskottet delar kritiken mot att regeringen inte säntärendet till lagrådet. I övrigt viftar den borgerliga majoriteten bort kritikenmed att hänvisa till behovet av besparingsåtgärder och brådskan med sådana medhänsyn fill det ekonomiska läget i landet. Men det ekonomiska läget upphäver inte regeringsformens 7kap. 2 §, där det står: "Vid beredningen av regeringsärenden skallbehövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter. I denomfattning som behövs skall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskilda attyttra sig." Det är inget tvivel om att regeringen har brutit mot dennagrundlagsregel. Den har inte sänt ärendet på remiss till berörda ämbetsverk ochsammanslutningar. Propositionen delades på sedvanligt sätt till statsråd ochchefstjänstemän inom kanslihuset, och det har förvånat mig att inget statsråd,exempelvis justitieministern, drev igenom en remiss. Justifieminis-tern har juett särskilt ansvar för att rättsordningen iakttas. Det harockså överraskat mig att socialminister velat ställa sig Ändrade regler för basbeloppet Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. rn. Ändrade regler för basbeloppet bakom detinom hennes departement upprättade förslaget om ändring i lagen om allmänförsäkring utan att klart ange följderna av detta på olika sociala områden. Det står också klart att kontakt togs med den s, k,indexnämnden. Ett departementsråd hade en föredragning inför den, men nämndentog inte ställning till det avsedda "rensningsförfarandet"beträffande basbeloppsberäkningen. Det går inte att komma runt paragrafen genom att hävda attdet inte behövdes några upplysningar. Det föreligger flera bevis för att dettabehov finns - låt mig peka på två. Det ena är att regeringen själv upptäckte, sedan den lagtfram sin proposition, att det fanns behov av utredningar, och f. n. pågår detsådana. Det borde väl ändå vara rimligt att utreda innan man tar ställning.Regeringen gjorde tvärtom. Det verkar rent av som om den inte var medveten omatt ändringar i fråga om reglerna för basbeloppet skulle få konsekvenser på enrad områden utöver pensioner och vissa andra förmåner på det sociala området.Läs bil. 14 till utskottets betänkande! Den ger en bild av vad regeringenförsummade. Det andra beviset är att socialförsäkringsutskottet underenighet företog den mycket sällsynta åtgärden att sända regeringens propositioni detta ärende på remiss till regeringen underställda ämbetsverk, nämligenriksförsäkringsverket och . Det hör också till bildenatt utskottet beredde LO, TCO och /SR tillfälle att yttra sig överförslaget. Som en följd av underlåtenheten att sända förslaget påremiss fick inte regeringen själv den överblick den borde ha haft före sittbeslut och redovisade därför ärendet för på ett mycket bristfälligtsätt. Detta strider mot svensk tradition. Det ställer också införstora svårigheter. Den har vant sig vid att få ett fullgott beslutsunderlag ide propositioner regeringen lämnar. tvangs socialförsäkringsutskottet attsjälvt skaffa sig erforderligt beslutsunderlag. Frågan om beräkning av basbeloppet angår hela det svenskafolket. Praktiskt taget varenda en av oss berörs av förändringarna eller kommeratt bli berörd. Det är därför anmärkningsvärt nonchalant att regeringen inte isin proposition belyst konsekvenserna av sitt förslag och inte låtit de nyareglerna genomgå den granskning i form av remiss till myndigheter ochsammanslutningar som regeringsformen förutsätter. Denna nonchalans frånregeringens sida har varit ägnad att åstadkomma stor rättsosäkerhet. I enrättsstat får man inte handskas så lättvindigt med enskilda människorsrättigheter, även om man inom en regering grips av olust över att ha dragit deekonomiska frågorna i långbänk mycket länge och därför vill föreslå något. Det är, herr talman, denna nonchalans mot det svenskafolket som gjort att vi socialdemokrater i föreslår enanmärkning mot regeringenför dess handläggning av basbeloppsfrågan. Jag yrkar bifall till reservation 5. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 89 (vpk): I avsnitt 12 av granskningsbetänkandet,beträffande ändrade regler för basbeloppsberäkningen, vill vänsterpartietkommunisterna påminna om de synpunkter som vi vid upprepadebehandlingstillfällen i anfört i denna fråga. Vpk ansluter sig till den beskrivning som görs i densocialdemokratiska reservationen 5 - som jag härmed yrkar bifall till - och somgäller regeringens handläggning av förslaget om ändrad beräkningsgrund förbasbeloppet. "Underlåtenheten att redovisa konsekvenserna av dennya basbeloppsberäkningen har uppenbarligen varit ägnad att skapa storrättsosäkerhet hos de många grupper i samhället som berörs avbasbeloppet," Rättsosäkerheten hos de berörda har ökat i takt med attriksdagens beslut nått ut fill allmänheten. Verkligheten är ju den attövervägande delen av svenska folket på något sätt är berörd av basbeloppet. Detgäller faktiskt från vaggan till graven. Självfallet ställer sig många frågan:Vad får detta beslut för konsekvenser för min situation med de sociala bidragoch/eller förmåner som jag har rätt till och är ekonomiskt beroende av? I den s. k. sparpropositionen angavs att de föreslagnaförändringarna -genom ändrade beräkningsgrunder för fastställande avbasbeloppet - i första hand torde påverka folkpensioner, ATP-pensioner,delpensioner, studiemedel och bidragsförskott. Därutöver skulle enligtpropositionen en del begränsade utgiftsområden påverkas. Vad är det då man hänsyftar på med uttrycket begränsadeutgiftsområden? Detta kan vi kontrollera i bil, 14 till granskningsbetänkandet.Utöver de 40 författningar som administreras av ochförsäkringskassorna berörs en rad andra författningar avbasbeloppsförändringen på vitt skilda områden - , konkurslagen,lagen om arvs- och gåvoskatt, trafik- och brottsskadelagen, för att nämnanågra. Till detta kommer de avtalsbundna överenskommelser, därarbetstagar-parten i förhandlingar prioriterat tilläggsförmåner till denallmänna försäkringen och andra försäkringsavtal, framför löneförmåner.Löntagarna har avstått från befintligt löneutrymme till förmån för socialtrygghet. Hela denna sociala trygghet är nu på väg att raseras genom denborgerliga regeringens politik. Vad det här gäller kan inte beskrivas som merabegränsade utgiftsområden. Utskottets majoritet försvarar sig nu med angelägenhetenav de besparingsåtgärder som regeringen föreslog i propositionen samt menaratt det var fråga om beslut som brådskade med hänsyn till det ekonomiska lägeti landet. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Ändrade regler för basbeloppet Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Ändrade regler för basbeloppet Men enregering får väl inte ha så bråttom när den förelägger förslag attden inte ens själv kan överblicka effekten av beslut som fattas i enlighet medframlagda förslag. Det kan skapa ekonomiskt kaos. ledamöter måste ges möjlighet att på grundvalav redovisat material göra en tillförlitlig bedömning av hela frågan, i det härfallet även av kommande ekonomiska konsekvenser, och detta var inte möjligt.Det gällde varken i fråga om besparingarna för statskassan eller ännu mindreför den enskilde medborgaren. Utskottet erkänner en bhst, att förslaget till ändring avlagen om allmän försäkring borde ha underkastats granskning av lagrådet innanförslaget lades fram för , eftersom lagstiftningen både påverkarförhållandet mellan enskilda och innebär ingrepp i enskildas ekonomiskaomständigheter. Detta kan inte enligt vpk:s mening frita regeringen frånen anmärkning för dess handläggning i frågan om basbeloppsförändringen. AnL 90ANDERS (); Alla torde vara ense om att den svenskaekonomin är i stort behov av en snabb och effektiv sanering. Så var dess värreockså förhållandet , när förspelet till det ärende som vi nudiskuterar ägt rum. Den typ av snabba och effektiva åtgärder som kom genom dens. k. besparingspropositionen är ett naturligt inslag i en ekonomisk politikmed syfte att få balans i den svenska ekonomin. Ett inslag i denna politik var det s. k. besparingspaketetsom förelades . Detta innehöll en rad åtgärder påden ekonomiska politikens område. a., men det var bara en del i paketet,föreslogs ändringar av hur det s. k. basbeloppet skulle räknas fram. Avsiktenvar att få till stånd en rensning så att vissa indirekta skatter plusoljeprisökningarna föll bort. Härigenom skulle man skapa möjligheter att få nedde svenska offentliga utgifterna, vilket måste ses som ett nödvändigt inslag iden ekonomiska politiken. Socialdemokraterna har i en reservation hävdat att dettabeslut skulle ha föregåtts av en omfattande remissomgång. Till detta är attsäga att en sådan i och för sig ofta kan vara önskvärd men ibland intemeningsfull eller praktiskt möjlig av tidsskäl. Här gällde det att komma medsnabba åtgärder. Det var viktigt att snabbt få förslaget på bord. En orsak till detta var att en tvekan från regeringenssida att ta ett inifiativ skulle ha föranlett utlandet att minska våramöjligheter att låna till fördelaktiga villkor. Just vid denna tidpunktgjordes, vet vi, en rad bedömningar bland våra utländska potentiella långivarei syfte att fastställa en lånepolitik mot - både beträffande om och hurvi skulle få låna och om räntorna. Den typen av ekonomiska bedömningar görs medjämna mellanrum bland de långivare som finns på den internationella kapitalmarknaden.En tvekan från vår sida, eller en onödig tidsutdråkt, hade kunnat kosta vårtland ökade utgifter för vår utlandsupplåning. Vi befann oss alltså i ett mycketbevärligt läge . I denna situafion handlades frågan om sparpaketet ochbasbeloppet på normalt sätt inom , i vad avser delning mellanolika statsråd, departement och chefstjänstemän. Dessutom hördes den s. k.indexnämnden, som är knuten till och i vilken ingårföreträdare för en rad stora organisationer i vårt land. Man kan tycka att ytterligare remisser borde ha skett.Sådana kom också senare fill stånd genom försorg. Utskottetkonstaterar att en lagrådsremiss hade varit naturlig. Det finns, herr talman,anledning att understryka detta, då flera talare har sagt att denborgerliga majoriteten i bara strör rosor på den förraborgerliga regeringens väg. Vi konstaterar således här att en lagrådsremisshade varit naturlig. Det är - det vill jag gärna säga - en form av kritik. Mot detta och mot den socialdemokratiska kritiken, som ärmycket långtgående, får dock ställas den brådska som rådde. I motsvarandesammanhang, t. ex. vid de s. k. Hagauppgörelserna, förekom inga remisser ellernågon lagrådsgranskning. Också i en rad andra sammanhang där det har handlat omatt nå snabba resultat med ekonomiska krispaket har det inte varit möjligt attha omfattande remissomgångar. Jag vill erinra kammarens ärade ledamöter om attdenna typ av skattepaket och krispaket har varit synnerligen vanligtförekommande . Och den beredning som socialdemokraterna nukräver i sin reservation förekom icke när de själva hade den politiska maktenoch möjligheten att utnyttja olika slag av remissförfaranden. Det är bara att konstatera att man här måsteväga snabbheten mot önskemålet om en noggrann beredning, där så många sommöjligt remissvägen får säga vad de tycker. Med detta för ögonen, och med tankepå tidigare regeringars handläggning av liknande ärenden, dvs, gällande praxis,finns det ingen anledning till annat uttalande än det som utskottets majoritethar gjort. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Ändrade regler för basbeloppet AnL 91HILDING (); har gång efter annandokumenterat ett så stort historiskt intresse att jag överväger om man kundefinna någon form för ett historiskt seminarium, där vi kunde gå igenomhändelserna . Det historiska intresse som han har haft iolika frågor bör garantera att det åtminstone blir ett par deltagare. När det gäller det ärende som vi granskar, har nuAnders utan omsvep erkänt att det var brådskan som gjorde att regeringenåsidosatte vanliga regler på detta område. Men det står i regeringsformens 7kap. 2 § ingenting om något undantag från denna paragraL Där finns ingen satssom förklarar att paragrafen skall upphöra att gälla vid ekonomisk kris. Inteheller förarbetena ger belägg för en sådan tolkning. Remissen till indexnämnden hade egentligen ingen störrebetydelse för sakinnehållet. Denna nämnd ansåg sig inte heller kunna taställning till frågan på grundval av det material som förelåg. Och när LO, TCOoch /SR fick ärendet på remiss från socialförsäkringsutskottet, som var Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Ändrade regler för basbeloppet mindreslarvigt än regeringen, förklarade dessa - märk väl - att de motsatte sigförslaget. Det mest intressanta i framställning varemellertid att han hänvisade fill reaktionen i utlandet. Följaktligen var detutländska banker som gjorde att regeringen lade fram sitt förslag ochgenomförde de långtgående försämringar som ändringen i indexregleringeninnebar. Detta är avslöjande. För utländska bankers skull åsidosattesrättssäkerheten i . Jag trodde inte att vi befann oss i ett sådant läge,men har , som ju bör ha goda förbindelser med detekonomidepartement som då fanns, berättat detta inför kammaren. AnL 92 (vpk): säger att den ekonomiskasituationen kräver snabba och effektiva beslut. Men det var just effektivitetenav den föreslagna besparingen som var diskutabel då och är det också . Regeringen har inte klarlagt vilket som blir besparingaroch vilket som innebär ökade utgifter som en följd av detta beslut. Frågangäller ju regeringens handläggning av ett visst ärende, och det är den som vikritiserat. Vi menar att de berörda måste vid en handläggning ges möjlighettill objektiv bedömning av vad regeringens beslut innebär. Detta har inte varitmöjligt med regeringens handläggning av frågan om basbeloppsändringen. AnL 93ANDERS (): förslag om ett historisktseminarium tycker jag det ligger mycket i. Ämnet för det historiska seminarietborde naturligtvis vara varför socialdemokraterna nu tycker annorlunda än då.Det bör alltså gälla de socialdemokrater i som i dagbedömer frågorna helt annorlunda än när de själva satt vid makten. En givenledare för ett sådant seminarium blir naturligtvis med sinagoda historiska kunskaper och sin snabbhet när det gäller att finna ursäkterför att man - inte - kunde använda sig avpolitiska metoder som man å det bestämdaste fördömer i konsfitutionsutskottet. Vi hade ett par Hagauppgörelser. En av dem ledde till des. k. Pomperipossaeffekterna, vilket sannerligen var en skandal skattemässigtoch lagstiftningsmässigt. Min fråga till är; Föregicks detbeslutet av någon lagrådsremiss? Föregicks det beslutet, , avnågra remisser till arbetsmarknadens parter? Då var det ju uppenbarligen inteså bråttom, om jag förstår rätt. Man hade väl haft allamöjligheter att göra det. Jag frågar alltså; Varför blev det ingen sådan typ avberedning då som man nu kräver? Sedan är det väl alldeles självklart - och jag ärövertygad om att är underkunnig om det - att en regering ickeensam bestämmer sin ekonomiska politik i landet. Den socialdemokratiskaregeringen tvingades till en del drastiska åtgärder därför att vi 1973-1974fick en oljekris. blev kritiserad när det gäller bl. a.prisregleringen, för att han satte denna ikraft utan att ta hänsyn till de gällande bestämmelserna. Vi hade en debatt omdet för . Socialdemokraterna sade då att det var bråttom ochviktigt med snabba och effektiva åtgärder. Därför kunde detta ursäktas. Varförskall man inte kunna ta hänsyn till detta också? Det var ju tvärtom så,, att det just var för att se till att utländska banker ochannat inte fick ett negativt inflytande på den svenska ekonomin som manhandlade väldigt snabbt. Till vill jag säga att det här är enbesvärlig fråga. Men när frågan väl förelades motsatte sig ingalundade borgerliga partierna att det blev ordentliga remisser. Man hade dessförinnanändå gjort en markering inför omvärlden, att man var beredd att snabbt vidta deåtgärder som var lämpliga och nödvändiga för att få en effektiv ekonomiskpolitik. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Ändrade regler för basbeloppet AnL 94 (vpk): Men det är väl så,, att ju besvärligare en fråga är, desto bättre handläggningkrävs, och det är detta vi har efterlyst i det här fallet. 95HILDING (): Låt mig först och utan några omsvep säga attjag är beredd att ställa upp på ett sådant seminarium. Men jag tror att ämnetskulle bli väldigt ensidigt, om man bara sysslade med socialdemokratisk politikunder föregående årtionden, även om den har betytt mest. Man borde nog ocksåägna en tanke åt högerpolitiken - jag har inte sagthögerpolitik i någon förklenande mening, eftersom partiet kallades för högernpå . I det stycket finns det säkert personer som kan stå till tjänstmed upplysningar för ett sådant seminarium. Men det intressanta är hur söker fly bortifrån det ärende vi nu behandlar. Jag måste fakfiskt, herr talman, upprepa vadjag konstaterat tidigare, nämligen att ännu inte har hunnit framtill tiden . Det kommer kanske . När socialdemokratin pånytt kommer i regeringsställning, då kanske kommer attsysselsätta sig med den borgerliga episoden i vår moderna historia. När det gäller det här ärendet var det alltså enligtAnders en markering frän regeringens sida som var nödvändig att göra.För att tillfredsställa banker och bankirer ute i världen måste man alltsåändra grunderna för pensionerna och en rad andra sociala förmåner här iSverige, Ställde bankirerna det som villkor? Eller var det så att man inomkanslihuset uppfattade detta som någonting som låg i luften, att bankirernaskulle ställa sådana villkor, om man inte tillgrep den sociala nedrustning dethär gäller? Detta är faktiskt kärnfrågan. Debatten har vidgats från attavse handläggningen till att gälla den konstitufionellt väsentliga frågan, hurberoende skall vara av andra makter, av ekonomiska maktcentra utanförlandets gränser, har vänt debatten fill att handla om detta. Jagtrodde helt enkelt att det var ett förbiseende från regeringens sida att inteskicka ut förslaget på remiss. förstår jag att det låg mycken 8 protokod 1980/81:142-146 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Ändrade regler för basbeloppet