prot · G409153 · 1980-12-31 00:00:00 — Samtligasju skolor, olika varandra i flera avseenden, är emellertid Hka på en endapunkt; de anses vara för stora. Hur stor är då en stor folkhögskola? Entumregel kan sägas vara att den domen faller över skolor med mer än 150 elever. Det skulle inte förvåna om mer än en rycker till inför detta. Är enskola med ca 200 elever för stor? Stora skolor, är inte det gymnasier med 1 000eller 1 500 elever och grundskolor med mer än 700 eller 800 elever? Ja,folkhögskoleutredningen ansåg att inte mindre än tolv folkhögskolor vidtiden'för utredningens avslutande var för stora. Det exakta måttet på enfolkhögskolas storlek är antalet elevveckor, ett tal som man får om manmultiplicerar antalet elever med antalet undervisningsveckor . Folkhögskoleutredningensade att skolor med , eller i varje fall med mer än 7500 eleweckor, är alldeles för stora. Detta påstående tål verkligen attdiskuteras; Det har diskuterats alltför litet, I flera av remissyttrandena tillfolkhögskoleutredningen, t, ex, från , där man utbildarfolkhögskollärare, sägs också att någon analys av de stora skolornasunderförstådda nackdelar inte finns i utredningens betänkande, Sammasynpunkter framkommer också i flera av de motioner som utbildningsutskottet harhaft att behandla. Hursom helst; ogillade stora skolor, Samma synsätt gickigen i folkhögskolepropositionen till 1976/riksmöte.Utbildningsutskottets betänkande 1976/77:30 gick på samma linje, "För attmotverka att folkhögskolorna växer sig alltför stora föreslås ettavtrappnings-system av innebörd att mellan 5 100 och 7 500skall reduceras med20 % i bidragshänseende och antalet elevveckor därutöver ännu mera,"Alltså: statsbidrag fill folkhögskolor med , statsbidrag för elevveckorna mellan 5 100 och 7 500, Att drivafolkhögskoleverksamhet med lägre statsbidrag är inte möjligt - såvida man intekan lita på rika och givmilda huvudmän som kan ge direkta subventioner. Någrasådana extravaganser kan i varje fall inte de sex s, k, storarörelsefolkhögskolor som står i tabellen i propositionen räkna med från sinahuvudmän, som är folkrörelser av ohka slag. Vadföreslår nu utbildningsutskottet i betänkande 35? Fr, o, m, /83skall gå in i det statsbidragssystem som innebär att upptill är bidraget åtminstone , Sedan trappas det av, ochöver ges inget statsbidrag alls. De sex rörelsefolkhögskolorsom fidigare nämnts får för statsbidraget, menfr, o, m, /87 får de gå in under samma hårda regler som redan omett år gäller för , Desex rörelsefolkhögskolorna får en utsträckt nådafid, och utskottet anser sigkanske vara generöst när det föreslår en längre nedtrappningsperiod änvad propositionen räknade med. Men så tolkas inte förslaget ute bland demänniskor som står mitt uppe i verksamheten. De känner det precis så somfolkhögskoleutredningen sade på s, 368 i sitt betänkande; "En omedelbarfillämpning av den föreslagna nedtrappningsmetoden för statsbidraget skulleinnebära att skolornas ekonomi spoHerades," Numenar kanske någon att här är det inte fråga om en omedelbar tillämpning -skolorna har ju på sig. Hursom helst - vilket råd har utskottet, och i första hand dess ordförande, somsjälv är verksam i folkhögskolans värld, att ge de sex skolorna?Är det inte så. , att folkhögskoleverksamhet näppeligen kan bedrivasom statsbidraget går ? Är det inte så att om de sex skolornafortsätter att bedriva folkhögskola efter den femåriga övergångsperioden, fårde se den verkligheten i ögonen att deras ekonomi spoHeras? Är det inte så attom de vill undvika detta perspektiv, måste de friställa personal - både lärareoch övrig personal - för att komma ned till idealstorleken, mellan 5 100 och ? Detär inte några marginella nedskärningar som förestår. För flera av skolorna rördet sig om nedskärningar på både 30 och , Att varken regeringen, utbildningsutskottet eller med detväntade beslutet kan räkna med någon förståelse från dem som står mitt uppei vardagsarbetet vid de berörda folkhögskolorna eller från de kommuner där manmed en mun säger att arbetsmarknaden i kommunen inte tål att ett enda jobbriskeras - det får verkligen inte förvåna. Bådeanställda och ledning vid skolorna, liksom kommunledningarna i de berördakommunerna, vet ju att dessa skolor i direkta statsbidrag fåttett antal miljoner för nybyggnader och andra nyinvesteringar, Sammastatliga myndighet som lett den ideologiska anstormningenmot de s, k, stora skolorna, nämligen , har Bidragtid driften av folkhögskolor Nr 153 t, ex, för folkhögskolas vidkommande - MåndTPpnden somfolkhögskoleutredningen arbetade fram sina statsbidragsbe- 1 inni1981 stämmelser - godkänt nybyggnader avinstitutioner och internat för ett sammanlagt belopp av 11 milj, kr. Av dessa kostnader har 3 milj, kr, erhållits Ridrng Ulld ftpn ' direkta statsbidrag genom beslut av samma skolöverstyrelse. Detär väl inte /7 fnlkh"o k ln underligt om de som Står verksamhetennära förundrar sig Över vad det är för vishet som innebär att man ger med enahanden och tar med den andra. Även om den smärtsamma amputationen av verksamheten skullekunna göras , kvarstår dock för samtliga sex skolorsvidkommande de fasta kostnaderna, räntor, underhåll och uppvärmning av de hussom man har. Man har byggnader, ett skal för verksamheten, som är avpassade förnuvarande storlek på folkhögskoleundervisningen, och det är en kostym som manfått med statens goda minne och medverkan men som fr, o, m, 1986/87 inte längrekan fyllas med folkhögskoleverksamhet. - och framför allt dess ordförande -är i detta läge skyldigt de sex rörelscfolkhögskolorna ett råd i en mycketbrydsam situation. Vad råder dessa folkhögskolor och deras huvudmänatt ta sig till den dag då statsbidragen sinar enligt den modell som utskottetnu föreslår att besluta om? En viss bitterhet finns i detta mittanförande. Jag vet att jag med vad jag har sagt talar för många människor ifolkhögskolans värld, som står främmande och undrande inför det förslag somutbildningsutskottet nu lägger fram. Utan att framställa något särskilt yrkande - mot ettenhälligt utbildningsutskott - har jag med det sagda och med tanke på framtidainitiativ velat markera stor besvikelse inför den princip somfolkhögskoleutredningen en gånggick in för och som utbildningsutskottet nufullföljer. Dessutom har jag, fru talman, velat ställa några viktiga frågortill utbildningsutskottets ordförande - frågor som jag hoppas få svar på, AnL 44 (): har något underlättat minuppgift, eftersom han har lämnat hela den redovisning av ärendets gång ochregelsystemet som jag ansåg det vara min uppgift att lämna kammaren. Nuupprepar jag inte vad har sagt - jag kan vitsorda att denredovisning han lämnat stämmer med verkligheten. Jag är ändå något överraskad över vissa passager i BerfilHanssons anförande. Det var ju trepartiregeringen, som Berfil i våttoch torrt röstade för, som lade fram förslag om att beslutet om en nedbantningav de stora skolorna skulle fullföljas. Sedan har utbildningsutskottet medmycket stor möda försökt förbättra det litet för skolorna genom att göranedtrapp-ningstiden något längre. Det hjälper inte alls, säger nu BertilHansson, Då ångrar jag, fru talman, att vi lade ned så mycket arbete. Ytterligarenågra företrädare för de skolor det här handlar om kommer att Om det nu inte är någon hjälp att vi, efter mycken möda, har 56 fått budgetministern att gå med pånågot längre nedtrappningstid, då kan vi jugå tillbaka till propositionen även i det avseendet. Omkritik skall framföras, bör den riktas hårdare mot utbildningsministern än motutbildningsutskottets ordförande, eftersom den senare har gjort allt vad hanhar kunnat för att i varje fall något förbättra villkoren för skolorna. MenBertil nämnde knappast något krifiskt ord mot utbildningsministern,som var utbildningsminister även i den treparfiregering som lade framförslaget. Sedanvill jag inte, fru talman, från denna talarstol diskutera skolöverstyrelsensagerande. kan inte ha varit okunnig om 1977 års enhälligariksdagsbeslut angående de stora folkhögskolorna, och det är då departementetsom får titta på om man på något sätt har beviljat bidrag som enligt BertilHansson inte borde ha beviljats med hänsyn till riksdagsbeslut. Detvar ju en enhällig riksdag som då sade att de stora skolorna får påsig, men därefter skall deras verksamhet trappas ner. Jagär medveten om att för några av skolorna leder det här till bekymmer. Viövervägde faktiskt ganska länge om det var möjligt att tillämpa två parallellaregelsystem när det gäller statsbidrag till folkhögskolorna, ett som skullegälla för alla de andra och ett generösare som skulle gälla för sju skolor. Detvar faktiskt på det sättet att det fanns endast svagt stöd för att ha tvåparallella regelsystem när det gäller statsbidragen. Detär nämligen så att om man inte har ett regelsystem som hindrar att skolornaväxer igenom det tak som har talat om, kommer mångafolkhögskolor att just nu bli betydligt större än de är,) Visserligen är det,som jag ser det, en överetablering av skolor just . Många av dem har svårtatt få elever. Inte minst har de bohuslänska skolorna stora svårigheter,bortsett från , men skolor på andra håll i landet håller nu på attväxa igenom taket. En av dem har nämnts i debatten fidigare, nämligenMariannelunds folkhögskola. Omman inte har regler som spärrar, kan skolor växa och ta ut statsbidrag i vilkenutsträckning som helst, och det kostar pengar. Som folkhögskoleman är jag intemotståndare till detta. Men t, ex, att bibehålla de skolor talarför vid den nivå där de ligger betyder tio miljoner mer istatsbidrag än om man trappar ner dem. Tillåtervi ytterligare ett antal skolor att växa genom taket, blir det mycketdramafiska kostnadshöjningar. Det måste man vara medveten om, och det varsåvitt jag förstår huvudskälet fill att trepartiregeringen lade fram förslag omatt fullfölja fidigare fattade beslut och banta verksamheten vid destora skolorna. Detär inte min uppgift att nu tala om för hur man skallgöra med sina anställda, och de andra folkhögskolorna har känt fillbeslutet , De har haft på sig att börja rätta sig efter detbeslut fattat. Har man inte lyckats att banta skolan och rätta sigefter beslut, så är det inte min uppgift att nu säga någonting om ivilken ordning man skall lägga om verksamheten eller hur man i övrigt skaH bärasig åt. Bidragtid driften av folkhögskolor Bidragtill driften av folkhögskolor Jag skall säga några ord omViebäcksskolan, Det har varit många missförstånd i den debatten, och det harvarit många överord i en viss del av pressen som har följt frågan. Det harriktats personliga angrepp, men jag skall inte följa den metoden utankonstatera att den verksamhet som finns i den gamla Jära folkhögskolaslokaler i är det ingen som har föreslagit skall upphöra. Denverksamheten är en s, k. extern verksamhet som dit. Vi har inte i utskottet haft någon möjlighet att bedöma värdet avden. Vi konstaterar att den förekommer, och ingen yrkar att den skall försvinna. Vaddet handlar om är om nu skall få dela på sig, så attvi får ytterligare en folkhögskola i samma område. har fidigareuttalat att man skall vara restriktiv när det gäller nya folkhögskolor på grundav överetablering eller risk för sådan och att man skall prioritera deorganisationer som inte har några skolor. Dethar meddelats i debatten att planerar föruppemot 10 000 eleweckor . Man går igenom taket. Jag har, fru talman, intevelat säga att man inte skulle göra det. Det är möjligt att man skall ta enskola fill i Viebäck, Vad utskottet föreslår är bara att man får på sigför att se efter i vad mån det förekommer många externa kurser av det härslaget som kan leda till att det ställs krav på etablerande av nya,självständiga folkhögskolor. Mångafolkhögskolor har just nu extern verksamhet av mycket god kvalitet. En avnyheterna i folkhögskoleutredningen och beslutet var att en skola från tidtill annan kan förlägga en verksamhet exempelvis till en kommun i närheten, däriiian då från skolans sida skall delta i undervisningen och administrera denna.Man flyttar om verksamheten med hänsyn till de behov som uppstår i bygden. Dethar visat sig vara utomordentligt framgångsrikt. Dettabetyder t. ex. att grupper som behöver utbildning men inte har samma rörhghetsom andra kan få kursutbud på hemmaplan. Det är utomordentligt betydelsefullt.Den verksamheten vill jag personligen slå vakt om. Men vad vi inte har klartför oss är vilken omfattning denna verksamhet kan komma att få och hur månganya skolor det kan ställas krav på. Det som händer med anledning av det härbeslutet, om följer utskottet, är att vi uppskjuterställningstagandet beträffande Viebäck, får verksamhetenoförhindrat fortgå i Jära folkhögskolas lokaler. Jag kan inte riktigt förstå att man i nuvarande läge kan vara såupphetsad och orolig för vad som kommer att hända. Jag ber kammaren att ta migpå mitt ord, och jag har hela utskottet bakom mig, när jag konstaterar att dennu pågående verksamheten icke hotas om utbildningsutskottets förslag bifalles. Meddet anförda ber jag, fru talman, att få yrka bifall fill utskottets hemställan. AnL45 () replik: Först vill jag säga till Sfig Alemyr att jag vet att jag i mittanförande talade om att utbildningsutskottets förslag var en förbättringjämfört med proposifionens. , en indirekt kritik avproposifionen. Jaganlade också i mitt anförande kritiska synpunkter inte bara på åretsfolkhögskoleproposifion utan även på den folkhögskoleproposition som följde påden folkhögskoleutredning som var ordförande i. Att min krifik fåren särskild skärpa när det gäller inriktningen mot utbildningsutskottetsdåvarande och nuvarande ordförande samt folkhögskoleutredningens ordförandehänger samman med - det tror jag inte att vare sig kan eHer villsvära sig fri från - just denna filosofi kring stora och små folkhögskolor. Denär dåligt underbyggd i det material som folkhögskoleutredningen presenterade,och den är fortfarande lika dåligt underbyggd. Den kan nu på ett olyckligt sättförknippas med besparingsfilosofier som jag menar att vi skall ta upp i ettannat sammanhang. Detär riktigt att folkhögskolorna liksom all annan verksamhet i detta land fårkänna av att vi i kristider arbetar med krisbudgetar, men dem skall vi ta upp ideras sammanhang. De påfrestningarna skall inte bäras av en liten grupp skolor.De skall inte särbehandlas, som utbildningsutskottet säger i föreliggandebetänkande, om än med något annan inriktning. Riksdagengjorde sitt ställningstagande 1977, men i utbildningsutskottets betänkande 30nämndes inte med ett enda ord att skolorna skulle tvingas att trappa nedverksamheten. Det sägs att avsikten är att motverka att folkhögskolorna växersig alltför stora. Man skulle alltså lägga ett tak på den expansion som man påvisst håll trodde skulle komma, och så blev det också. Trots det har en hel delskolor kunnat trappa ned verksamheten, men vissa skolor kan inte göra det utanmycket vådliga konsekvenser. Men dem vill Sfig Alemyr helst tala tyst om. BidragUU driften av folkhögskolor AnL 46 () replik; När man hör räkna upp alla de skäl han kan komma på för attViebäcksskolan inte skall bli en självständig folkhögskola tycker man att detär ganska märkligt att socialdemokraterna i detta ärende inte väckt en motionsom hade kunnat behandlas av utskottet utan i stället plötsligt under ärendetsbehandling underkänner SÖ:s bedömning att Viebäcksskolan bör få bli ensjälvständig folkhögskola. Vad beror det på. Jag vill citera entjänsteman på SÖ, som i denna fråga säger så här; "Närvi på SÖ tog ställning var ett av skälen bl, a, att det finns enfolkhögskoletradition i lokalerna på Viebäck, Där har ju arbetarrörelsenfidigare drivit en folkhögskola. Det är helt klart att jag bedömer fråganannorlunda än utbildningsutskottets majoritet. Förutom skälet att det finnsfolkhögskoietraditioner i Viebäck sedan Jära folkhögskola sä anser jag att detskall vara ett samband mellan en folkrörelses storlek och antaletfolkhögskolor," Bidrag tdl driften av folkhögskolor Man kan fråga sig varför just Viebäck skall skiljas ut.Varför har man inte gjort samma bedömning när det gäller t, ex, ochKarlskoga? uppfattning är absolut den att det finns vägande skälför att göra Viebäcksskolan fill en självständig folkhögskola. Det skulle vara intressantatt veta varför utskottets majoritet nu helt underkänner SÖ;s och regeringensbedömningar i denna fråga. AnL 47 () replik; När förvärvade dennafolkhögskola var jag till en början något inblandad i frågan. Man räknade inomPingströrelsen med att själv, eftersom det fidigare hade varit folkhögskola ilokalerna, få möjlighet att driva en självständig folkhögskola där. Man blevdärför mycket överraskad av utskottets behandling av detta ärende. Jag vill också instämma i att man, som här sagts, om manskulle utreda dessa frågor, borde ha varit konsekvent och låtit alla de treaktuella folkhögskolorna vänta fills utredningen är klar. Vi är inte övertygadeom att dessa frågor hinner utredas , dvs. tills de nästa gång skalltas upp till behandling. Jag tycker också att det är en underlig behandling somdetta ärende fått. Jag riktar på denna punkt kanske inte så mycket kritik motoppositionspar-fiets som mot regeringspartiernas företrädare i utskottet. Det ärmycket märkhgt att man sedan SÖ utrett frågan och lagt fram sitt förslag, somtillstyrkts av en enig regering, går ifrån detta förslag i slutskedet avärendets behandling, trots att inga motioner väckts. Det kan hända att man har en del misstankar inom Pingströrelsen.Man fick där kämpa länge för att få statsbidrag till och hade ocksåvissa svårigheter när det gällde . Det finns kanske skäl för demisstankar man nu hyser. Man ser väl inte lika optimistiskt som utskottetsordförande på vad som kan hända . AnL 48STIG ALEMYR (s) replik: Jag vill först vända mig till ,som talar om att filosofin om de stora folkhögskolorna inte är belagd. Jag kaninstämma i det. Det finns ingen vetenskaplig undersökning bakom denna filosofi.Men den förordades av en enhällig folkhögskoleutredning, sammansatt avpolitiker och en lång rad experter, som fill sitt förfogande hade lärarnas ochelevernas organisationer samt landstingen och folkrörelserna som huvudmän. Allavar överens om att man måste sätta en gräns någonstans, och man kom fram fillden som talat om. Majoriteten av remissinstanserna stödde dettaförslag, och antog det enhälligt. Varken jag eller någon annan kan säga att 500 elevveckormer eller mindre vore en riktigare avvägning, men det var detta förslag manstannade för. Det visste alltså skolorna , då beslutet togs. Sedan kom fillbaka till frågan vad jag gerför råd till skolorna. Frågan är alldeles fel ställd. Den högste"administrative" chefen för utbildningsväsendet i landet finns här ilokalen. Han är chef över skolorna. Han har nulagt fram förslaget. Jag upprepar att försöker kringgå det hela.Han vill lägga ansvaret på socialdemokraterna och befria trepartiregeringenfrån ansvaret- den trepartiregering som fill varje pris harförsökt försvara, tillämpar samma taktik. Hon säger att detvar socialdemokraterna som hittade på det här. Det var emellertid en stormajoritet i utskottet som kom fram till att innan vi tar beslutet omViebäcksskolan skall vi undersöka vilka konsekvenserna blir förfolkhögskoleväsendet i övrigt. sade vi att skolan får fortsätta medden verksamhet den nu bedriver - ingen vill dra ned den, måsterikta lika stark kritik mot och centerpartisterna i utskottet medundantag för , Jag vill gärna framhålla att mycket justare genom att han säger att han också vill rikta kritikmot de borgerliga ledamöterna. Får jag bara en gång till, för att ingamissförstånd skall uppstå, påpeka att när man hävdar att utskottet på någotsätt skulle vara ute efter eller dess skolor kan man inte finnanågot belägg för detta i betänkandet. Där finns inte ett ord om detta, och folkhögskolas verksamhet påLidingö får statsbidrag därför att har uttalat att man skallprioritera folkrörelser som inte har någon folkhögskola, ärpensionärernas folkhögskola, och de har ingen tidigare. Lidingöskolan fårstatsbidrag därför att också har beslutat att de skolor som 1977 varstora skulle kunna lösa en del av sina problem genom att dela på sig. Det äralltså ett gammalt riksdagsbeslut som leder till uppkomsten av denna nyafolkhögskola. Bidrag till driften av folkhögskolor AnL 49 () replik: Det allvarliga är just det som numedgav, att den tes som drar en gräns mellan stora och små folkhögskolor ochsäger att stora skolor inte är bra och att små skolor är bra inte finns belagd,inte heller i de 400 sidor som folkhögskoleutredningens betänkande omfattar.Det är baserat på ett mycket vagt material. Man har tyckt till och satt gränsendär den nu är med de konsekvenser jag har redovisat och där Sfig Alemyr nu görkringgående rörelser. Om frågan är fel ställd får andrabedöma. är det utbildningsutskottets betänkande som vi behandlar, och jag ärlika kritisk mot riksdagsbeslutet som mot det betänkande som ligger på riksdagensbord. Detta har jag velat ge uttryck åt. AnL 50YLVA () replik; Jag har inte stuckit under stol med att jagriktar kritik mot samtliga partiers representanter i utskottet som tillskillnad från vill utesluta Viebäcksskolan, Att jag vänder mig tillStig Alemyr är ganska naturiigt, eftersom han talar för utskottsmajoriteten. Jagkonstaterar vidare att jag fortfarande inte har fått svar på frågan varför Bidragtill driften av folkhögskolor manplötsligt under ärendets gång underkänner bedömning attViebäcksskolan bör bli självständig folkhögskola, AnL51 () replik: Det händer ibland under resans gång att man kommer på att man under denallmänna motionstiden försummade att observera något som man borde haobserverat. Det händer oss i alla parfier, och det har den här gången hänt intebara socialdemokraterna utan också och centerparfisterna, som inteheller motionerade. När vi kom fram fill att det fanns en viss risk för attriksdagsbeslut kunde få en prejudicerande effekt, så att en rad skolor kundeställa krav på att bli självständiga, fanns det anledning ta upp frågan. Vad ärt, ex, skälet till att vi inte ger arbetarnas folkhögskola i som självständig folkhögskola? Detallmänna kravet, , är att folkhögskolans storlek skall vara sådanatt rektor och lärare känner de studerande. Dessa har ofta personliga problem.Det gäller att känna deras sociala bakgrund. Det kommer ofta fall med ganskatragisk bakgrund. Det ställs då krav på lärare, husmödrar och andra att deskall vara väl insatta i de studerandes bakgrund. Det kan de inte vara om destuderande är alltför många. Det var det väsenthgaste skälet till beslutet. Enbred majoritet menade att när vi genomförde en folkhögskolereform, skulle vi sefill att den inte leder till att alltför stora skolor skapas. Sedanfinns det självklart också ekonomiska motiv. Statsbidragsreglerna varutomordentligt generösa. Jag tror jag kan säga att bortsett från vissa avskolorna för gravt handikappade är det ingen skolform som har så generösaregler när det gäller statsbidrag som folkhögskolorna. Det gällde därför attinte få en ohämmad tillväxt av nya skolor. De awägningarna måste vi tyvärr görai detta hus. Jaghar med detta inte velat säga att det inte finns vissa svårigheter i Ljungskileoch , De andra skolorna tror jag kommer att klara sina svårigheterrelativt bra och rätt snabbt. Svårigheterna vid kännerjag emellerfid väl fill, och jag har ingen anledning att underkänna denbeskrivning av dem som har gjort. Men hur skolorna skall kommaur dem är inte utbildningsutskottets uppgift att förklara. Det måste detansvariga statsrådet, som har lagt fram förslaget, göra. Förstevice talmannen anmälde att och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. AnL 52 (): En vänlig kollega som sitter bredvid mig sade: "Det blir väl ingaargument kvar åt mig när alla har talat," Jag replikerade då att jag underett års "pryotid" inte har märkt att det brukar avhålla folk från attgå upp i talarstolen. Så nu gör jag det i alla fall. Jag tror också det kommeratt bli