prot · G409150 · 1980-12-31 00:00:00 — Sådana uttalanden har vi gjorttidigare i lagutskottet, och vi har ingen annan uppfattning . AnL 23JOAKIM OLLEN (m): Kort två saker! Det är intressant att konstatera att iStockholm faktiskt går ifrån tanken på paritetsstyrelser inom ramen för detnuvarande svenska associationsrättsliga systemet och börjar tala om andrastyrelseformer, olika råd av den typ man har exempelvis i eller vaddet nu kan vara fråga om. Eftersom ingen annan har varit för tanken i den härriksdagen, i något utskott eller någon annanstans, innebär det att tanken påparitet i svenska bolagsstyrelser i dess nuvarande utformning är död. Detnoterar jag med intresse. Sedan ställde i en fråga till mig,som närmast gav intryck av att han ville göra det här till en tävlan om vem somvar mest för medbestämmande och för de anställdas inflytande. Men själv att om man skall ha paritet så bleve det ändringar i medbestämmandelagen.Var han själv slutar efter den cirkusen är ju lite svårt att veta. Så menarOlle att vi moderater skulle vara motståndare till MBL, allså att vibara skulle vilja minska och inte öka någonstans. på den felaktiga föreställningen att vi verkligen skullevara motståndare till medbestämmandelagen. Vi har kritiserat den i vissahänseenden. Dagens ämne medger inte att vi tar upp den debatten. Det vet OlleWästberg mycket väl, men det är ju inte detsamma som att vi skulle varamotståndare till medbestämmande i företagen på någon nivå. Det vet OlleWästberg också mycket väl. AnL 24 (); Jag vill bara erinra om vadjag verkligen sade, så att han inte lägger in mer i mitt anförande än vad jaggav uttryck för. Det finns ju understundom en viss benägenhet att göra det. Jagsade nämligen; Därmed har jag inte sagt att jag själv skulle vara bereddatt utan vidare godta en lagstiftning om ideella organisationer. Men vad jagvill understryka är, att när man kräver statliga ingripanden och åtgärder i frågaom aktiebolagen, bör man naturligtvis inte glömma bort den här mycket storaverksamhetsdelen. Där, , hör den hemma. Det är inget tvivelom, att om vi diskuterar frågorna om revision, om insyn, om samhälletskontrollmöjligheter osv,, så måste vi göra det över hela fältet, och då kan maninte bara säga; Vi är moståndare till en lagstiftning för ideellaorganisationer. Då skulle också kunna säga; Vi ärnaturligtvis också motståndare till att man över huvud taget undersöker om detförekommer fiffel och oegentligheter inom ideella organisationer. Det tror jagatt han aldrig skulle vilja säga. Det är därför jag menar att det här generellaställningstagandet strider litet mot de mycket högljudda krav som man ställer iandra avseenden. Det är det jag velat framhålla, och jag tror att det församhällsutvecklingen är viktigt att man håller ihop dessa saker. Och trorjag, fru talman, att man måste titta över den mycket omfattandeekonomiska verksamhet som ligger på den ideella sidan. Ändring i akue-bolagslagen m. rn. AnL 25OLLE i (fp); Om man kräver en utredning på ett område,beror det ofta på att man inte i detalj vet hur resultatet skall bli. JoakimOllen säger med anledning av det faktum att jag tror att en utredning skulleleda fram till att vi i skulle införa paritetisk representation iföretagens ledningsorgan att vi då måste införa ett förvaltningsråd av tysktyp. Detta innebär inte att tanken pä paritetisk representation i t. ex.styrelser är död. Det tillhör det som vi får utreda. Jag vet, som sagt, inte omnackdelarna med hälftenre-presentation i styrelse eller annat ledande bolagsorganär så stora att vi av den anledningen skall avstå från förslaget. Jag vill hadetta utrett. har kritiserat MBL och vill ändra på lagen.Men ni vill knappast ändra lagen i den riktningen att de anställdas inflytandeökar, eller hur? I praktiken handlar det om att man från sida villminska de anställdas inflytande, om än marginellt. Det finns troligen sådanatankar och förslag på moderat håll. Jag har nämligen inte pä något annat områdesett några förslag från om att öka de anställdas inflytande. Nr 150 Vi är i den situationen att deflesta svenska löntagare kommer att få se ..o , , sina reallöner sjunka under denärmaste åren. I det läget ställs det ovanligt _- .,., höga krav pa oss politiker att viockså ser till att inflytandet för de anställda i företagenoch på arbetsplatserna ökar. Vi måste försöka komma fram med x j . , . praktiska förslag - inte bara medförslag som minskar de anställdas , , , inflytande. Om vi säger nej tillolika sådana förslag, t, ex, löntagarfonder, m. oj do och tyckeratt MBL börjar bli alltför krånglig och byråkratisk, har vi också ett ansvar attförsöka komma på andra sätt för att öka de anställdas inflytande. Ett sådantsätt är att närmare undersöka tanken på paritetisk representation i 26 (): Allra sist; När nu har citeratsig själv, är det bara att konstatera att citatet är tillräckligt avslöjande.Det behövs inga som helst ytterligare kommentarer. AnL 27 (); Jag tyckte inte att det sista LennartAndersson sade skall stå helt oemotsagt. Konsekvensen av kan bli ödesdiger. Den associativa lagstiftning vi har kansmåningom komma att omfatta också stiftelser. Vi har också att vänta förslagfrån kooperationsutredningen. Och sedan skulle egentligen bara kvarstå deideella organisationerna. Då kan det, fru talman, finnas en risk att frånvaronav lagstiftning på detta område utnyttjas för ekonomiska oegentligheter. Jagtror inte att då är beredd att stå kvar vid sin ståndpunkt. Mom. 1 (fattiglikvidation) Vid votering genom rösträkning avgavs 142 röster förutskottets hemställan och 142 röster för reservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Kammaren beslöt med 142 röster att betänkandet i desshelhet skulle återförvisas till utskottet. 142 röster avgavs för att mom. 1skulle avgöras genom lottning. 1 ledamot avstod från att rösta. 1980/81:37 om anslag tilloförutsedda utgifter för /82 (prop. 1980/81:100) Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs finansutskottets betänkande 1980/81:38med anledning av förnyad behandling av proposition 1980/81; 140 om allmänberedskapsbudget för /82. AnL28 (); Jag ber att få yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen ifinansutskottets betänkande nr 38. AnL29 (): Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Utskottets hemställan återfanns i finansutskottetsbetänkande / 81:34. Vidvotering genom rösträkning avgavs 142 röster för utskottets hemställan och 142röster för reservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Ärendet- som varit återförvisat till utskottet - skulle nu avgöras omedelbartgenom lottning. Sedanförste vice talmannen lagt ned en ja-sedel och en nej-sedel i rösturnan drogKarl-Eric () nej-sedeln. Kammaren hade alltså fattat beslut i enlighetmed nej-propositionen och bifallit reservationen av m.fl. 8§ Mervärdeskattefri försäljning på flygplatser betänkande 1980/81:57 om mervärdeskattefri försäljning påflygplatser. AnL 30 (): väckte och jag en mofion där vi begärdeatt förbudet mot momsfri försäljning vid våra flygplatser skulle hävas.Motionärer från andra partier har ställt samma krav. Det hade nämligen visatsig att våra farhågor om en minskad försäljning i bufikerna på ochArlanda genom den beslutade ändringen i mervärdeskattelagen besannats. Framförallt påtalade vi i årets mofion liksom i en mofion det orättvisa idet nya systemet. Förbudet innebär ju en konkurrenssnedvridning i förhållandetill butiker utanför flygplatserna. En utomnordisk turist har möjlighetertill skattefria inköp i butiker inne i 3Riksdagens protokod 1980/81:150-151 Mervärdeskattefri försäljning på flygplatser Stockholmoch men inte, vilket vore mest naturligt och praktiskt, påflygplatserna inför avresan. De nya reglerna, införda i 2 a § mervärdeskattelagen, innebär att försäljning av vara till köpare som är bosatt utanför Nordenräknas som export och alltså blir skattefri, om blott säljaren kan företehandling till bevis att köparen i anslutning till leveransen medfört varan vidutresa ur landet. Systemet är inte nytt, det tillämpas på samma sätt i fleraandra länder, men där är inte flygplatserna undantagna. Det har också givitpositiva försäljningsresultat för berörda butiksinnehavare. Man har t. o. m.bildat ett särskilt bolag, , som i ökandeomfattning givit intygsservice och restitution av moms till turister som köptvaror för export i butiker utanför flygplatser. Ytterligare ett serviceföretagi branschen har dykt upp, nämligen Tax Free Shopping, som ger kundernatillbaka hela momsen, det är det s. k. Trelleborgssystemet. Självklart hardetta varit till stor nackdel för de butiker som etablerats på flygplatserna,vilka fråntagits denna möjlighet. Det kanske bör tilläggas att det inte gällerden vanliga alkohol- och tobaksförsäljningen, utan att det är andra varor dethandlar om. Försäljningen har klart minskat, vilket lett tillreducerat öppethållande och minskning av personal. Det betyder också enminskning av den passagerar-service som byggts upp och en försämrad konkurrensgentemot flygplatser i andra länder. var väl medvetet om dessa nackdelar näri.c-olatsförsälj-ningsförbudet behandlades i . Manansåg sig dock inte kunna göra något, då förbudet var en förutsättning för attde andra förslagen i den nordiska gränshandelsöverenskommelsen skulle antas.Även ansåg att de nya bestämmelserna var enkonkurrensbegränsning som drabbat flygplatsbutikerna. I vår motion 1980/81:503 påtalar vi att intehållit sin del av överenskommelsen utan att den skattefria försäljningen tillsvenska besökare vid gränsen fortgått som . Av skatteutskottetsbetänkande framgår att nu sent omsider ratificerat överenskommelsen ochatt de nya reglerna börjat gälla frän . Det skall bli intressantatt se hur det kommer att verka i praktiken. Den sannolika utvecklingen avflygplatsförsäljningsförbudet mot moms-fria varor torde bli att butikerna päArlanda och tvingas slå igen. lockar en rad olika affärermed hjälp av skickliga marknadsförare runt om i landet utländska turister medmomsfri försäljning. Det orimliga i beslutet framstår alltmer och borde enligtmin mening leda till att begär en omprövning och justering av denna delav överenskommelsen. Det kan väl knappast vara till någon nackdel för övriganordiska länder om man tillåter skattefri försäljning på flygplatserna iSverige när obeskattade varor kan inhandlas i en alltmer växande rad av butikerrunt om i landet. Jag yrkar, fru talman, bifall till vår motion, som innebärett slopande av flygplatsförsäljningsförbudet. I detta anförande instämde (). AnL 31 (): Frågan om mervärdeskatt vid försäljning påflygplats är ju ingalunda ny. Den behandlades senast under förra , ochdet var då i stort sett samma motionärer som . har det inte funnits några bestämmelser somsanktionerat skattefri försäljning på flygplatser till resande bosatta utomNorden. Exportförsäljningsbegreppet har tolkats olika, så att exempelvisskattefri försäljning godtagits i och , medan sådan harvägrats i . Självfallet har det inte varit lyckligt att det inte funnitslikartade bestämmelser i hela landet. träffades så en nordisk överenskommelse, somträdde i kraft och som innebar att någon skattefriförsäljning inte skulle få ske på flygplats för andra varor än alkoholdryckeroch tobak. Självfallet måste det te sig utomordentligt egendomligt frånbutiksägarnas synpunkt att en utomnordisk resenär skulle kunna köpa varorskattefritt i vilken butik som helst utom på just flygplatsen. Där delar jaghelt uppfattning. När skatteutskottet behandlade några motionerom att befria flygplatsbutikerna från skyldighet att momsbelägga exportvarornavar utskottet enigt om att det var olyckligt att undanta flygplatsbutikernafrån momsplikten. var emellertid begränsningen av den skattefria försäljningenett oavvisligt krav från de andra nordiska ländernas sida för att de skulletillmötesgå vitala svenska intressen när det gäller gränshandeln i övrigt. Närman bedömer grannländernas inställning måste man också ta med i beräkningen på största flygplats - - efter svensk påtryckning intetillåter momsfri försäljning av andra varor än alkoholdrycker och tobak. har vi så ett antal motioner med samma krav påskattebefrielse för flygplatsbutikerna som just redogjort för.Trots att motionerna avslogs året innan var det enligt min uppfattning fulltmotiverat att förnya dessa motioner, eftersom förmotionernas avlämnande ännu inte hade antagit den lag som reglerargränshandeln i enlighet med den nordiska överenskommelsen. har så skett, ochbestämmelserna gäller, som vi hörde, fr. o. m. . Ett enigtutskott har även avstyrkt motionerna, inte därför att vi tycker att det ärpraktiskt och logiskt att diskriminera flygplatsbutikerna, utan därför att detfår ses i ett större nordiskt sammanhang, där det för del har gälltatt både ta och ge. Om inte hade ratificerat överenskommelsen, hadesäkerligen skatteutskottet påtalat detta i betänkandet och uppmanat regeringen attsnabbt vidta erforderliga åtgärder. Mervärdeskattefri försäljning på flygplatser Mervärdeskattefri försäljning på flygplatser Med detsagda, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 32 (): delar vår uppfattning omdet orimliga i den här överenskommelsen, men säger att den är ett oavvisligtkrav för att klara gränshandeln. Jag förstår den synpunkten. Men även om ennordisk överenskommelse träffas om gränshandeln, så måste det ändå kunna ske enomprövning på de punkter där överenskommelsen leder till orimliga konsekvenserför något land, och så har skett i detta fall. Man hade säkerligen inte kunnat förutse en så våldsamexpansion av den momsfria försäljningen utanför flygplatserna som en följd avden införda liberaliseringen. Det pågår, som jag nämnde, ett landsomfattandeprojekt för att på ett effektivt sätt informera om den momsfria försäljningen.I marknadsföringen ingår information till utländska turister om den mervärdeskattefriaförsäljningen i . Turisterna som kommer hit vet alltså i förväg att detär olönsamt att handla i butikerna på de svenska flygplatserna. Det torde vara unikt med ett system som lämnarmomsbefrielse vid turisters inköp av varor och förbjuder sådanmomsbefrielse från vissa försäljningsställen. Det.system som tillämpas på flygplats är väl intedirekt jämförbart med det svenska systemet. Jag skulle inte ha något emot fick samma bestämmelser på flygplats. Den ordning som därtillämpas är det näringslivet självt som vill ha, och där är man mer bundentill inköp på flygplatsen. och har att konkurrera med mångaandra storflygplatser som t. ex. och flygplatser. Omingenting görs åt problemet tvingas butikerna på våra flygplatser att slå igen,med avskedanden av personal som följd. En sådan utveckling vill väl ingen ha.Därför tycker jag att något bör göras innan utvecklingen går så långt. AnL 33KNUT (): Som jag inledningsvis sade har både utskottetoch jag själv full förståelse för de olägenheter som det måste innebära förbutikerna på och att inte få sälja sina varor utan moms. Mentrots allt är dessa olägenheter mindre jämfört med dem som vi skulle ha fått omvi inte hade kunnat åstadkomma de justeringar i gränshandeln med somträdde i kraft . kunde svenskar fara till och köpahushållskapitalvaror såsom spisar, diskmaskiner, kylskåp, TV-apparater m. m.utan att betala skatt på dem vid införandet till . Det gjorde att desvenska företagen icke kunde konkurrera med de finska när det gälldegränshandeln. Det har vi bedömt som en utomordentligt stor olägenhet. Den härlagen har bara varit i kraft , och det återstår att se hur den kommeratt fungera. Det är möjligt att det kan komma att finnas anledning att ta uppfrågan till förnyad prövning. Jag delar helt uppfattning att detvarken är praktiskt eller logiskt att på detta sätt diskriminera affärerna påflygplatserna. Utskottets hemställan, som ställdesmot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotionerna 415 av i och , 503 av NilsHjorth och samt 509 av och ,bifölls med acklamation. 9 § Realisationsvinstbeskattning av fritidshus Föredrogs skatteutskottets betänkande 1980/81:58 omrealisationsvinstbeskattning av fritidshus. AnL 34GÖTHE (); För de ledamöter som har för avsikt att ätalunch , kan jag tala om att jag inte kommer att begära votering. Det ärende som vi nu behandlar gällerrealisationsvinstbeskattning vid försäljning av fritidshus. Vi motionärer villuppnå rättvisa i det avseendet. Enligt vår mening är de regler som gällerdiskriminerande. Därför vill vi att samma regler som gäller vid försäljning avbostadshus skall införas. Vi har tagit del av det ganska digra betänkandet somskatteutskottet har lagt fram med anledning av min och några partikamratersmotion. Till skatteutskottets talesman, , vill jag ställa ettpar frågor med anledning av det som står i betänkandet. I skatteutskottets betänkande 1980/81:58 hänvisas till enutredning som heter kommittén om översyn av reglerna om uppskov med beskattningenav realisationsvinst. skriver i sista stycket på s. 5; "Med hänsyn härtill och till att den av ihöstas beslutade begränsningen av indexuppräkningen av anskaffningsvärde ochförbättringskostnader har intimt samband med uppskovsreglerna kan det enligtutskottets mening förutsättas att de i motionen berörda frågorna kommer attprövas av den pågående utredningen." Jag vore tacksam, herr talman, att få veta vilka beskedskatteutskottet fått från denna utredningskommitté beträffande deras avsikteratt verkligen göra en översyn av reglerna för realisationsvinstbeskattningen avfritidshus. Jag utgår från att utskottet haft kontakter med utredningen. Det ärannars inte givet att frågor som inte tagits upp i utredningsdirektiven verkligenblir föremål för översyn. Jag vill alltså utgå från att genomskatteutskottet verkligen gör klart för den aktuella kommittén att utskottetvill ha de här frågorna prövade. Utskottet är i sin skrivning inte avvisande till denna vårmoderata motion. Tvärtom tycker jag mig finna att utskottet är positivt tillvåra motionsförslag. Jag frågar; Är det en riktig tolkning som jag gör? Realisationsvinst-beskaUning av fr iu ds hus synpunkter,även om det inte skrivits ut i klartext? Motionen tar upp ett par frågor som för all del intedrabbar alla innehavare av fritidshus, men det drabbar dem som genom exempelvisnedläggningen av en industri i en ort i tvingas flytta till ett nyttarbete och en ny ort i eller . De har ett fritidshus- det har dess bättre bortåt halva svenska befolkningen, åtminstone tillgångtill fritidshus - och de kan inte alltid, även om de aldrig så gärna vill,räkna med att kunna behålla detta fritidshus - även om det ligger i en kärhembygd. Då är frågan; Skall de, när de tvingas sälja sitt fritidshus, behövabeskattas så hårt att det blir omöjligt för dem att förvärva ett nytt fritidshusi närheten av den nya bostaden i en annan del av landet? När det gäller vanliga bostadshus har vi fått en nylagstiftning som innebär en skärpning av realisationsvinstbeskattningen, det äri och för sig beklagligt, men det är nu ett beslut. Om man då hadetagit med fritidshusen i samma proposition, i samma utskottsbetänkande och isamma lagsfiftning hade det i alla fall varit en rättvisa gentemot de människorsom av ett eller annat skäl tvingas sälja fritidshuset. Men det gjorde man inte,och då finns en regel som säger att när det gäller boningshus får man tillämpafyraårsregeln. Jag går inte in på detaljerna, jag förutsätter att kammarensledamöter är väl 'bevandrade i den här problematiken, och jag har bara begärtatt få tala i . Men avräkningstiden måste på nytt föras in för enfritidshusägare som köper ett nytt fritidshus och som sedan säljer det. Dettaär vad vi tar upp i motionen, som har nr 1545 av /81. Jagläser ur motionen: "En rad skäl talar för att fritidshusen inte skalldiskrimineras i beskattningshänseende. Möjligheten att äga fritidshus skallinte begränsas." Jag utgår från att detta också är mening. "Fritidshusens betydelse för medborgarnas rekreation är väl dokumenterad.Eftersom många ägare av fritidshus tvingas byta arbete och flytta från en orttill en annan kan reseavståndet till fritidshusen bli alltför långt och enförsäljning måste ske." Detta är vad vi satt på pränt i slutklämmen i vårt motion,som utskottet haft att ta ställning till: "Det är då rimligt att ett nytt fritidshus skallkunna anskaffas på samma villkor som gäller vid nytt förvärv avbostadsfastighet, dvs. att realisationsvinstbeskattningen uppskjuts och attingen ny fyraårsregel skall tillämpas på den nyförvärvadefritidsfastigheten." AnL 35KNUT (); Jag delar i stora delar . Det är inte för att han är min partivän, utan därför att enfritidshusägare som exempelvis bor i lägenhet och byter jobb säkerligen oftafinner avståndet för långt från den nya bostadsorten till det gamlafritidshuset. Det var just detta påtalade som en av de störstanackdelarna. Därigenom kan det te sig praktiskt omöjligt för den som flyttaratt behålla fritidshuset. Särbestämmelsernaför fritidshus när det gäller uppskovsreglerna vid frivilligförsäljning kan således bidra till att låsa in fastighetsmarknaden och minska densärskilt så betydelsefulla rörligheten på arbetsmarknaden. Trots dessa tänkvärda synpunkter har utskottet avstyrktyrkandet i motionen, som innebar att hos regeringen skulle begära enöversyn av reglerna för realisationsvinstbeskattning av fritidshus. Skälethärtill är, som så mänga gånger , att det finns en pågående utredning. Vid1978/begärde hos regeringen en översyn av reglerna omuppskov med beskattning av realisationsvinst. Denna utredning tillsattes ihöstas, och skatteutskottet har i sitt betänkande förutsatt att den av GötheKnutson aktualiserade frågan prövas av utredningen. ställde två frågor till mig. Den enagällde om skatteutskottet var positivt inställt till synpunkterna - vilketGöthe kanske inte kunde utläsa fullt tydligt i skatteutskottetsbetänkande. Jag kan bara svara för mig själv. Jag är positivt inställd, mycketmot bakgrund av vad jag sade om rörligheten på arbetsmarknaden och detbetydelsefulla i att inte låsa densamma. Den andra frågan gällde vilka garantier utskottet har fåttfrån kommittén för att frågan skall behandlas. Ja, kommittén är ju så pass nyatt det i kommittéberättelsen om kommittéernas sammansättning ännu icke stårangivet vilka personer som skall ingå i kommittén. Men om man studerarkommittédirektiven finner man några meningar som tyder på att utskottet harrätt i sin bedömning. Där står bl. "Huvuduppgiften för kommittén bör vara att se överuppskovsreglerna för fastigheter." - Alltså fastigheter generellt. Så stårdet vidare; "Vid sina överväganden bör kommittén beakta å ena sidanönskemålet att undvika inlåsningseffekter och att tillgodose berättigadeintressen av bostadsbyte och å andra sidan önskemålet att förhindra att uppskovsreglernautnyttjas för spekulation i villa- eller jordbruksfastigheter." Här kanjag göra den kommentaren att det torde vara ytterst sällan som man spekulerar ifritidshus. Det heter vidare i kommittédirektiven: "Det bör övervägas ominte generella regler kan införas för några av de situationer där rätten tilluppskov är beroende av dispens. Jag tänker bl. a. på de fall därbosättningskravet inte är uppfyllt men där försäljningen är föranledd avomstationering eller annat byte av anställningsort." Också det bör minskaGöthe farhågor. Slutligen står också följande i kommittédirektiven;"Kommittén bör givetvis ha frihet att ta upp även andra frågor som harbetydelse för tillämpningen av uppskovsreglerna och därmed sammanhängande kontroll." Efter att ha tagit del av dessa citat frånkommittédirektiven bör ha fått klart för sig att kommittén mycketväl har anledning att ta upp också frifidshusproblematiken. Om nu riksdageninstämmer i vad skatteutskottet har skrivit i sitt betänkande, innebär det juockså en direkt anvisning till kommittén att ta upp fritidshusfrågorna tillbehandling. Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall tillskatteutskottets hemställan i betänkande 58, AnL 36 (): Jag tackar för svaren på defrågor som jag ställde.