prot · G409132 · 1980-12-31 00:00:00 — Låt mig slutligen säga att vi tycker att det är vettigtatt stimulera aktieägande i , därför att vi tycker att man skall ha ettindividuellt aktieägande i . 93 () replik: Jag är tacksam för det erkännande som BoLundgren gav, att man får skaftesänkning inte bara på en löneökning utan också på den totala lönen som ligger över en viss nivå. Jag hoppas innerligt atf i 131 fortsättningeninte bara talar om atf man får behålla så och så mycket av en löneökning utanatt det är på den totala lönen som ligger över en viss nivå sommarginalskattesänkningen sätter in. Sedan är det fråga om totalfinansieringen igen. Vi menaratt om man tar ut detta i en produkfionsfaktorsskatf före en avtalsrörelse såmåste det bli en avräkning bakåt på lönesumman. Vi är ganska övertygade om attdet blir så. Med den politik man har fört , genom att försökagynna dem som har de sämsta lönerna, kommer man alltså att flytta över litet merav denna skaftebörda på dem som tjänar mera. Det kanske blir samma grupper somhar fått denna marginalskaftesänkning som i stort sett får betala detta genomminskade löneökningar. Och jag trodde faktiskt att ni var överens med oss omdet. Jag har hört att man har resonerat om att vi måste förmåhöginkomsttagarna att avstå från löneökningar i fortsättningen, eftersom de fårsitt genom marginalskattesänkningen och inte behöver stora löneökningar. Jagtrodde alltså att vi var överens på den punkten. F. ö. är det väl ändå så, att vad moderata samlingspartiethar propagerat för är höjd moms, och det har också genomförtsi några omgångar. Det har inneburit att låginkomsttagarna har fått betalatidigare genomförda skattesänkningar, exempelvis skattelättnader på grund avindexregleringen. Låt mig sedan ta upp ytterligare en fråga. Bo Lundgrensäger att han vill sfimulera akfieägandet. Det vill också jag, men jag villinte att skattebetalarna skall vara med om att köpa aktier åt mig, om jag villäga sådana. De akfierna skall jag betala själv, och jag skall köpa dem motbakgrund av den utveckling som finns i företaget i fråga. Det är en naturligutveckling av aktieköpen jag vill ha, inte att staten skall gå in ochsubventionera aktieköp, för då får vi inget vettigt näringsliv i landet. Nudeklarerade klart och tydligt aft detta var ett led i att undvikakollektiva löntagarfonder, som hän inte ville ha. Det var Bo Lundgrensalternafiv till löntagarfonderna. Då måste jag säga att det är sorgligt om manundanhåller näringslivet def riskkapital som löntagarfonder kan erbjuda, så för att gynna näringslivet måste använda skattebetalarnas pengar för atthålla det under armarna med riskkapital. Då är det enligt mitt sätt att seilla. 94 BOLUNDGREN (m) replik: Orsaken fill att vi moderater talar om attdet gäller att genom en marginalskattesänkning få den effekten, aft man fårbehålla minst hälften av en inkomstökning efter skatt, är att detta är denväsentliga effekten av en marginalskattesänkning. Det är den effekten som ledertill att man lättare kan skapa ett ökat arbetsutbud, att man kan minska antaletsvartarbeten etc. Det är den effekten som vi talar om. Sedan blir det ocksåkonsekvenser i form av krontalssänkningar, som blir större för de högreinkomsttagarna än för låginkomsttagarna. Så blev det också vid deskatteomläggningar som socialdemokraterna genomförde , men degenomfördes på ett annat sätt, som var litet mer tveksamt ur samhällsekonomisksynpunkt. Effekterna blev ju då skärpt progressivitet osv. Men det är klart att socialdemokraterna,som ju åtminstone tidigare inte har varit så förtjusta imarginalskattesänkningar, hellre vill tala om kronfalseffekterna, eftersom deblir litet uppseendeväckande, än om de väsenfliga effekterna av enmarginalskattesänkning. Låt mig därför passa på att avliva den myten och sägaatt det blir positiva effekter med en marginalskaftesänkning. ErikWärnberg säger också att det måste bli en avräkning bakåt i samband med att mananvänder arbetsgivaravgifter och produktionsfaktorsskatt för finansieringen.Men om löneutrymmet nu är mycket begränsat, så må vara -vilket vi är överens om- att de löntagare som när det gäller befintliga inkomster gynnas avmarginalskattesänkningarnas krontalseffekter har mindre behov av löneökningar.Vid eff totalt sett begränsat löneutrymme blir det emellerfid svårt att avräknaöver huvud taget. Då kommer det att bli låginkomsftagaren som andelsmässigtförlorar mest på en arbetsgivaravgiftshöjning, eftersom han ju har lägre andelav inkomsten i skatt. Där har mervärdeskatten och arbetsgivaravgiften ungefärsamma effekt för olika inkomstgrupper, det är bara det att mervärdeskatten äratt föredra, om man skall välja. Den drabbar nämligen inte exportindustrin,eftersom den får lyftas av, vilket inte gäller för arbetsgivaravgifterna. Detblir alltså, om man nu behöver välja, en bättre effekt med en mervärdeskatt.Förhoppningen borde ju annars vara att marginalskattesänkningen bidrar fill aftöka arbetsutbudet, och därmed till att hjälpa till aft finansiera en sådan häromläggning. Visstskall vi sfimulera akfieägandet, säger . Men hur skall vistimulera det, när socialdemokraterna genom de beskattningsregler de under sinregeringstid har infört mer eller mindre har diskriminerat akfieägandet? Nuförsöker vi lätta på detta, så att det även för de mindre spararna blir ettvetfigt alternativ att utnyttja möjligheten att delta i ett aktiesparande påett eller annat sätt. Från regeringens sida försöker man stimulera fram ettsådant sparande, och det tycker vi är mycket väsentligt. Som harsagt vill ju socialdemokraterna subventionera ett sparande på ett annat sätt,nämligen genom en skattereduktion, som dessutom innebär aff vissa får mer änandra, vilket jag visade i mitt tidigare anförande. Visstär aktiesparandet från vår synpunkt ett led i atf undvika kollektivalöntagarfonder. Som jag sade vill vi nämligen inte ha ett kollektivt sparande,utan vi vill ha ett frivilligt individuellt sparande, som leder fill enspridning av ägandet bland medborgarna i . Tredjevice talmannen anmälde att anhåUit att fill protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 95 (): En del av de sakfrågor som vi har haft att handlägga i skatteutskottetoch som redovisas i betänkande nr 44 har fill viss del redan behandlats idebatten om finansutskottets betänkande. Dessutom befinner jag mig i den någotovanliga situationen att redan har bemött de Nr 132 reservationer som jag är talesman för. Därför kommerjag att begränsa mitt ( j j inlägg till atf replikera BoLundgren. ,goi I reservation nr 1 motsätter vi OSSregeringens förslag om begränsning av avdragen för kostnader för resor till och frånarbetet. Vi har gjort det därför r-, i. attdennabegränsningutgörettmycket hårt slag mot flertalet löntagare, med « j ytterligare sänkt standard för demsom följd. tiskaåtgärder ' " * BoLundgren sade i sitt inlägg, om jag uppfattade honom rätt, att man i sambandmed förslaget om denna avdragsbegränsning skulle ha tagit speciell hänsyn tilldem som bor i glesbygd med stora avstånd. Jag kan inte riktigt förstå det, förom det är så att reseavdraget skall reduceras med , måste det välgälla även för dem som bor i glesbygd. De drabbas ju då i samma grad som andramänniskor. I propositionen och utskotfsbefänkandet sägs att den här åtgärdenskall ses som eff led i ett ekonomiskt handlingsprogram som syftar till attskapa balans i den svenska ekonomin. Vi tycker att det är märkligt urfördelningspolifisk synpunkt aft det i första hand måste vara löntagarna somskall avstå från avdrag för sina verkliga kostnader för inkomsternasförvärvande. De får ju därmed bära bördan av åtstramningen. Däremot har andragrupper av inkomsttagare gynnats med skattelättnader. Det finnsfortfarande möjligheter till enligt mitt förmenande orättfärdiga avdrag, somsannerligen inte är hänförliga till inkomsternas förvärvande. I reservation nr 2 har vi motsatt oss regeringens förslagtill åtgärder för sfimulans av skogsavverkning. Ett liknande förslag väcktes avfolkpartiregeringen. Det behandlade under /79. Dengången samlade vi en mycket stor majoritet bakom ett avslagsyrkande. Vi varöverens om att förslaget inte skulle komma att få någraavverkningsstimu-lerande effekter, och förslaget avslogs. Jag kan inte finnaaft förutsättningarna på något sätt har förändrats . ochjag ingår i virkesförsörjningsutredningen, och där har vi ganska fåttta del av bedömningar som går ut på aft stimulansåtgärderna enligt detföreliggande förslaget inte kan ha någon egentlig effekt när def gäller aftåstadkomma en ökad avverkning. Jag kan hålla med om atf def helt naturligt ärangeläget att komma till rätta med problemen beträffande bristen påvirkesråvara, som gör aft skogsindustrin tvingas fill driftsinskränkningar ochförlorar exportinkomster på miljardbelopp. Vår bedömning är emellertid atfdetta extra avdrag för vissa skogsuttag skulle innebära ytterligare en förmånatt lägga till raden av ekonomiska förmåner för skogsägare som genomförts undersenare år. De åtgärder som har vidtagits har inte alls påverkatavverkningsnivån. I vart fall har det inte kunnat bevisas att avverkningenökat. Till det kommer atf vissa bedömare anser att skogsindustrin under nästaavverkningssäsong kommer att hamna i en ännu svårare situation med ännu störreproblem vad gäller råvaruanskaffningen. I vår partimotion nr 2021 föreslås en lång rad av åtgärdersom enligt vår mening måste fill för att man skall komma till rätta med råvarubristen inom skogsindustrin. 134 Det är en råvarubrist som råttunder och som har inneburit förlorade exportinkomsteri storleksordningen . Förslaget grundar sig på enfinansiering genom skogsvårdsavgiften, och därför har vi i reservation 3föreslagit en ytterligare höjning av denna avgift jämfört med vad regeringenföreslår. Jagskulle vilja säga till ; Se höjningen mot bakgrund av vårt förslag,som innebär att man går in och vidtar åtgärder i de delar av landet som har ettekonomiskt icke bärkraftigt skogsbruk! Den omfördelning av de här pengarna somföreslås innebär en lång rad stödåtgärder, direkt riktade mot de områden ilandet som behöver stöd. För att klara detta måste man vidta en höjning avskogsvårdsavgiffen. Dethär är också, , en i rörelsen avdragsgill kostnad, och denna kommeralltså i realiteten inte att få den tyngd som gör gällande aft denskulle få. Slutligen:I reservation 4 vid skatteutskottefs betänkande upprepar vi det krav från ihöstas som framfördes i samband med atf fattade beslut om enomläggning av förmögenhetsskatten. Jag kan säga till att våruppfattning är den, aft vill man stå för en rättvis fördelningspolitik i ettkärvt ekonomiskt läge, måste man också skärpa skatten på förmögenheter. Och kanman av vanliga inkomsttagare ta 1,7 miljarder genom reducering av reseavdragen,kan det infe betraktas som speciellt dramafiskt atf höja förmögenhetsskaftenenligt vårt förslag. Jag ber atf få yrka bifall fill de reservationer som fogats fillskatteutskottets betänkande. Anf.96 BO () replik; kommer senare att mera utförligt behandla de fyrasocialdemokratiska reservafionerna. Låt mig bara säga att det stimulansbidragregeringen föreslagit inte kommer atf medföra någon ytterligare förmån förskogsbruket, eftersom man föreslår en höjning av skogsvårdsavgiften. Närdet gäller det socialdemokratiska förslaget om höjning kan man konstatera attjordbruksutskottet redan, såvitt jag förstår, avstyrkt de socialdemokratiskayrkandena. Då finns det naturligtvis inte heller någon anledning aft gå in fören ytterligare skärpning av skogsvårdsavgiften. Låt mig också konstatera att regeringen för sin delföreslår åtgärder för att stödja skogsbruket i inland i syfte att pådet sättet förbättra lönsamheten där. Vi är alltså överens om att sådanaåtgärder bör vidtas. 97 ()replik: Visst innebär detta, , ytterligare förmåner för vissaskogsägare. Vad man äruteefferär ju att kunna öka avverkningen, och vi trorinte att det lyckas med sådana här generella åtgärder. De som så att säga redanavser att avverka får en förmån. Förslaget innebär alltså att vissa skogsägareerhåller ytterligare förmåner. Vårmotion 2021 kommer ju att behandlas senare - det blir troligtvis inte ,men den finns upptagen på föredragningslistan. Det är i den mofionen somvi framför förslag om de åtgärder som jag här nämnt. Såvitt jag förstått harriksdagen alltså inte behandlat vårt förslag till åtgärder, utan det stårfortfarande kvar. Anf.98 BO () repUk; Självfallet är det så att man påverkar möjligheterna och lusfen atfgenomföra avverkningar genom det tidsbegränsade stimulansavdrag som regeringenföreslår. I vilken utsträckning påverkan sker kan varken jag eller något om. Mankan göra en bedömning av hur mycket som behövs. Men det är att märka attregeringen har föreslagit - som jag sade - en höjning av skogsvårdsavgiffen,vilket tillför medel som sannoUkt kommer atf kunna täcka den skatteförlust somkan uppstå genom stimulansavdraget. Skulle vi få än större effekt avstimulansavdraget, då vinner hela samhällsekonomin på det, och då borde virimligen kunna ta den effekten också. 99 HANS iHallstahammar (vpk): betänkande nr 44 behandlar en rad vpk-yrkanden, kravsom vi har ställt dels med anledning av proposition 118 som är ett led i det s.k. ekonomiska handlingsprogrammet, dels under den allmänna motionstiden. Ipropositionen föreslås att oljan skall bli dyrare genom en skattehöjning med 77kr. per m' som elkraften föreslås bli billigare i vissaglesbygdsområden. Närdet gäller oljan kan vi från vpk inte gä med på fler prishöjningar som direkturholkar portmonnäerna för vanliga hyresgäster, för människor som bor pålandsbygden eller i villor och som är beroende av olja för uppvärmning.Uppvärmningskostnaderna är höga nog ändå och bör inte höjas ytterligare genomnya pålagor. Vi får nog ändå räkna med oljeprishöjningar utan någon extrabeskattning. Iväntan på en slutlig avvägning och utformning av energibeskattningen, säger mani betänkandet, är den föreslagna höjningen fill för att sfimulera övergångentill andra energikällor. Det är intressant att se hur regeringen försöker slätaöver en skattehöjning på oljan med allmänna argument om sfimulans fill övergångtill andra energikällor, trots att den vet att i begreppet andra energikällorryms i stort sett bara elkraften. Visserligen kommer elkraften att finnasi mycket stor mängd , men den kan inte innebära någon långsiktiglösning av energiproblemen, eftersom man riskerar att bygga fast sig i el påsamma sätt som man har byggt fast sig i olja. Och det är inga andra änkärnkraftsanhängarna som kan applådera en sådan utveckling. Det vore mycketbättre att man satte fart på utvecklingen av alternativen till oljan, så inte fastnar i ett kärnkraftsberoende. Motden bakgrunden tycker jag att talet om sfimulans fill alternativauppvärmningsformer som argument för en höjning av skatten på olja är ganskatunt, speciellt som skatten kommer att slå direkt mot människor som redan harhöga kostnader för uppvärmning och höga hyreskostnader. Eftersom man samfidigt lockar med sänkta elpriser i vissadelar av landet, misstänker jag att detta bara är första steget i enrealisation av elkraft som vi kommer att få uppleva under 1980-falet, samfidigtsom nya kärnkraftverk tas i bruk. Enda skälet för oss i vpk att gå med på enelskatfesänkning - för det gör vi faktiskt - är att just de områden av vårtland som skall få denna sänkning har varit utsatta för en enorm utsugning underlång tid, och elprissänkningen kan kanske vara en liten del i ett försök fillgotfgörelse. Men vi vill klart markera att detta att gå från olja tillel för att sedan försöka ersätta kärnkraftsel med andra alternativ är en omvägi jämförelse med att satsa kraftigt på att direkt ersätta oljan. Vi motsätteross alltså den här skattehöjningen. Vi tycker inte att motiven för den håller. Så, herr talman, vill jag ta upp en skrivning i dettaavsnitt av betänkandet som i och för sig kan anses vara en pefitess men som ärett utomordentligt exempel på luddighef. Man säger i argumentationen motvpk-motionen att det är riktigt som vi säger att den föreslagna oljeprishöjningenkommer att slå mot bl. a. hyresgästerna men att detta är "en ofrånkomligföljd av de åtgärder för att minska oljeberoendet som alla riksdagspartier utomvpk ställt sig bakom". Med denna luddiga formulering försöker man framställa vpksom ett parti som har ställt sig utanför åtgärder för aft minska oljeberoendet.Det är verkhgen att göra som tjuven som just kommer ut på gatan och pekar ut enförbipasserande samfidigt som han ropar "tag fast tjuven". Om det ärnågot parti här i som konsekvent har hävdat nödvändigheten av ettpolifiskt handlande för att komma ur oljeberoendet och även kärnkraftsberoendetså är det vårt parfi. Det vet också utskottspartierna. Jag tycker att man bordeförklara sin skrivning. Eller skall man tolka skrivningen som eff avundsjuktbekräftande av att def bara är vpk som har ställt sig utanför den passivaövertron på att prisregleringar och marknadskrafter är medel för att komma övertill alternafiva energikällor? Om svar anhålles. Det är som sagt möjhgt atfnågon tycker att detta är en petitess, men för oss är skrivningen oerhörtviktig eftersom den slår fast formuleringar som inte är riktiga. Så fill de övriga frågorna som jag skall beröra. Deåterfinns i en vpk-motion som väcktes under den allmänna motionstiden och berörskattepolitiken i stort. Det gäller bl. a. åtgärder beträffandebostadsförhållanden och beskattning i samband med detta. Det gällerinkomstbeskattning av bostadsrätter och villabeskattning, dvs. användande avbeskattningen som ett instrument för att försöka skapa rättvisa mellan olikaboendeformer. Det gäller frågor om reavinstbeskattning vidfastighetsförsäljning och de regler som finns i anslutning till sådanförsäljning. Vpk ställer krav på detta område därför att vi vet atf mednuvarande ekonomiska system och med nuvarande rätt till privat ägande av markoch bostäder gynnas vissa grupper i förhållande fill - och fakfiskt också påbekostnad av - andra grupper. Så är det i ett utpräglat klassamhälle, men detvill vi försöka motverka genom en aktiv beskattningspolitik i utjämnande Det är nämligen så atf skattepolitiken på områdetkan vara ett bra instrument att trots rådande förhållanden utjämna skillnadersom finns mellan dem som bor i områden som utvecklas resp. avvecklas, mellandem som genom lyxbyggen kan göra stora avdrag och tjänar på def och dem som påen arbetarlön bygger sig en villa eller dem som bor i hyreslägenhet. Skattenkan också användas för att förhindra att bostaden blir en spekulafionsvara somvilken annan vara som helst. Vi vill aft den skall övergå till att vara enmänsklig rättighet och befraktas som en sådan. Def här känner kammarens ledamöter fill, även om manblundar så länge def går. Vi har krävt att man skall utreda vad som skattevägenkan göras för att få fill stånd en bättre och rättvisare bostadspolitik, mendet avslås. Dessa krav, och andra, avfärdas enkelt av skatteutskottet. Mankonstaterar; Det här är vpk:s skattepolitik, och den har vi ju fidigare sagtnej till, så varför argumentera ? Def är utskottets ställningstagande tillså här vikfiga frågor. Mot bakgrund av vad som har blivit känt om förhandlingarmellan mittpartierna och socialdemokraterna om överenskommelser om den framtidaskattepolitiken förstår man att de ligger lågt i kamratskapets tecken och intetar upp och behandlar de krav som vi ställer på det här området. För det ärnaturligtvis frågor som kommer att vara passerade, eller möjligen infe kommeraft ha aktualitet, när mittpartierna och socialdemokraterna får genomföra sinnya broderliga skattepolitik. Men något sådant förslag finns ju faktiskt inte än.Därför borde man behandla våra förslag på ett seriöst sätt och åtminstoneförsöka komma med motargument mot vår politik. Det är väl def minsta man kanbegära. Speciellt tråkigt är detta avfärdande av våra krav utanargument eftersom avsnittet om reavinstbeskaftningen vid fastighetsförsäljningi år innehåller ett kvalitativt nytt förslag. Utskottet hänvisar till att dethär har man hört förut, och det avfärdar man också - men vi pekar ju pånya möjligheter, som skulle kunna utgöra grund för en utredning på dettaområde. Ändå säger ufskoffet: Ja ja, vi avfärdar def, som . Man kanju undra om utskoftsrepresentanterna har läst motion 1559, eller om de harvarit så helt upptagna av interna strider resp. förhandlingar omskaftepolitiken atf de inte haft tid med det. När det gäller arv, gåvor, förmögenheter och arbetsfriainkomster som uppstår genom akfiespekulafion och subventionerat s. k. sparandeintar däremot socialdemokraterna en bättre hållning, vilket också återspeglas iskrivningen i reservafion 4. Kännetecknande för den borgerliga politiken harvarit att öka förmånerna för bl. a. aktiespekulanter. Man har länge talat omett s. k. arbetsvänligt skatteklimat, men man har mest gynnat dem som hararbetsfria inkomster. Detta rimmar väldigt dåligt. Def är ju det utomordentligttunga arbetet att klippa aktiekuponger som har gynnats mest, infe något annatarbete. Den som har mycket skall ha mer, har varit det ledande temat förregeringarna , och det syns på skattepolifiken. Det skälsom anförts för denna politik har varit att man måste få fram riskvilligt kapital, ochdetta upprepas också i föreliggande betänkande från skatteutskottet. Kapitalfinns ju, men det investeras inte i tillräcklig omfattning, utan det är ute iimproduktiva, mera kortsiktigt lönande ärenden. Till viss del investeras detockså utomlands. Dettafår småfolket betala, genom atf de som har pengar på hand gynnas extra, bl. a.genom skaftesparandet och aktiesparandet. Def är ett djupt omoraliskt sätt. Vpk-förslagengår ut på att både skattesparkonton och aktiesparkonton slopas och att skattenpå akfieutdelningar skärps, samfidigt som skatten på arv och gåvor höjs . De här för vårt ekonomiska system så djupgående och av den borgerligaregeringen accepterade orättvisorna i vårt samhälle kan inte av medenbart skaftepolifiska åtgärder. Men en riktig och solidarisk skattepolitik kanminska problemen och inleda en utveckling i räff riktning. Därför har vpkställt genomarbetade och omfattande förslag på hela skattepolitikens område. Medhänvisning till vad jag sagt ber jag att få yrka bifall till vpk-mofionerna2038, yrkande 3, och 1559 i alla de delar som behandlas , sammanlagt 24yrkanden. 100 (); Det är två begrepp som ofta återkommit i dagens debatt. Det ena ärmarginalskattereformen, och det andra gäller landets dåliga ekonomi. Jag hadeför min del inte för avsikt att säga någonting om marginalskattereformen, somhar diskuterats så mycket och som vi också vet har resulterat i att moderaternahar dragit sig ur treparfiregeringen. Men jag kan inte underlåta att säga någraord om marginalskattereformen, med anledning av def anförande som Bo Lundgrenhöll. Om jag uppfattade rätt kritiserade han den skiss tillunderskottsavdragsbegränsning som finns i överenskommelsen mellanmittenpartierna och socialdemokraterna. Han påstod att det skulle komma aft slåhårt mot villaägarna att man inte fick göra dessa avdrag. Jag tycker då atf detfinns skäl atf påminna om atf den skrivning som finns om underskottsavdragen iöverenskommelsen mellan mittenparfierna och socialdemokraterna är exakt denskrivning som har utformats av trepartiregeringen, där alltså varitmed om utformningen. Hur detta skall utformas är i och för sig infe rikfigtklart, eftersom denna fråga ytterligare skall utredas. Men principen äringalunda atf ställa de vanliga villaägarna på bar backe. Principen är affavdraget skall vara ungefär lika mycket värt. vare sig man har en mycket höginkomst eller en liten inkomst. Det är grunden till det hela. Och den grundenhar som sagt varit med om att utarbeta i trepartiregeringen. Närdet sedan gäller den ekonomiska situationen i det här landet, så är det intealls förvånande att den ofta har återkommit i debatten och att man har hänvisattill den. Det är just underskottet i bytesbalansen och underskottet i budgetensom ligger till grund för besparingsförslagen och finansieringsförslagen iproposition 118, som vi nu behandlar.