prot · G409110 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:110 Förhandlingarna leddestill en början av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämn-den inkomna Berättelse om granskning av bevis för ersättare förriksdagsledamöter valprövningsnämnden har från inkommitbevis om att , , , , , , och LenaMalmgren, , utsetts till ersättare för har vidsammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit, att deblivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § Omlokaliseringen av högre skoglig utbildning och forskning 3§ Svar på fråga 1980/81:321 om lokaliseringen av högre skoglig utbildning ochforskning har frågat mig om jag vill bekräfta att riksdagensbeslut beträffande den högre skogliga utbildningens och forskningenslokalisering till till alla delar skall stå fast. Genomstatsmakternas olika beslut har en stor del av den offentliga förvaltningenufiokaliserats från . För del harskogshögskolan, nuvarande skogsvetenskapliga fakulteten, omlokalise-rats frånStockholm till , och . Även de två övriga fakulteterna ärlokaliserade till flera orter. Enligt regeringens anvisningarför budgetarbetet skall myndigheterna i Om lokaliseringen av högre skoglig utbildning ochforskning sambandmed långtidsbudgeten och långtidsbedömningen beakta möjligheterna tillbesparingar, huvudsakligen genom rationaliseringar och omprioriteringar.Enligt vad jag erfarit utarbetas f. n. en långsiktsplan inom Sverigeslantbruksuniversitet, bl. a. mot bakgrund av statsmakternas besparingsanvisningar. Jag har förstått att man i samband med detta arbetediskuterar olika förslag till möjliga besparingar som i enlighetmed sina åligganden har att lägga fram. Enligt de uppgifter jag fått är detännu så länge endast ett utkast till långsiktsplan som diskuteras inomuniversitetet. Förslaget har således inte behandlats av lantbruksuniversitetetsstyrelse och givetvis då inte heller presenterats för regeringen. Jag är inteberedd att innan någon sådan redovisning skett diskutera innehållet ilångsiktsplanen. 2 (): Jag vill tacka jordbruksministern för svaret, men på engång säga att det inte är tillfredsställande. Det är alltför undvikande isakfrågan. Bakgrunden är följande. Beslutet om lokalisering avskogshögskolan till fattades av 1971. I ett pressmeddelande frånjordbruksdepartementet redovisades regeringens genomförande avbeslutet på följande sätt: "Skogshögskolanscentrala administration,jägmästareutbildningen -med undantag för det praktiskt inriktade året iGarpenberg - och huvuddelen av forskningen förläggs till . En mindre del avforskningen, med direkt anknytning till forskningen vid lantbrukshögskolanförläggs till . Institutionerna för skogsteknik förs samman tillGarpenberg i ." Skogshögskolan är en del av Sverigeslantbruksuniversitet. En arbetsgrupp inom har lagtfram ett preliminärt utkast till långsiktsplan för . Denplanen innehåller bl. a. förslag om flyttning av huvuddelen av skogshögskolansutbildning från till , samt på även en koncentration avskogsforskningen till . Denna plan har skapat en stark och berättigadoro för vad som kan komma att hända med skogshögskolan i . Det är känt att lokaliseringen av skogshögskolan till Umeåunder åren har motarbetats av starka krafter inom . Menden plan för utveckUngen som presenterats har av många uppfattats som ettförsök att direkt sabotera statsmakternas beslut. Detta kan inte tolereras. Utvecklingen visar en starkförskjutning från till i förhållande till den planeradeutvecklingen. Antalet tjänster är i 40 mindre än planerat, medan de iUppsala har ökat med 96 tjänster utöver det planerade antalet. Hela tillväxtenhar alltså skett i , medan det har skett en minskning av den planeradetillväxten i . Även enheterna i och har ökat mer änberäknat. Det måste vara en skyldighet för lantbruksuniversitetetatt effektuera statsmakternas beslut, även om det inte överensstämmer med deintressen som vissa tjänstemän inom har. Regeringen måste se tillatt Jagvill därför uppmana jordbruksministern att vidta de åtgärder som behövs för attbeslutet om lokaliseringen av skogshögskolan till fullt ut genomförs. Ochjag vill upprepa min fråga: Är jordbruksministern beredd att bekräfta att beslutetom lokaHseringen av den högre utbildningen och forskningen till till alladelar skall stå fast? Som jag nämnde i mitt svar åligger det myndigheterna att komma medförslag till möjliga besparingar. Det är nödvändigt att ta vara på de uppslagoch idéer till omprövningar och besparingar som kan komma fram i myndigheternasarbete i detta sammanhang. Det är en sådan genomgång som lantbruksuniversitetetnu genomför. Ett uttalande från min sida nu innan utredningen är klar skulleinnebära att jag låste möjligheter att lägga framförutsättningslösa förslag. Det är först som regeringen får ettsådant här förslag - vad det nu kan innebära - som regeringen har möjligheteratt göra ställningstaganden'. Omlokaliseringen av högre skoglig utbildning och forskning 4 (): Frågan gäller jui grunden om beslutet om den högre skogliga utbildningens och forskningenslokalisering till skall stå fast. Jag har pekat på hur detta beslut harurholkats genom motstånd - öppet och i det fördolda - frånlantbruksuniversitetets ledning . Jag har också pekat på att en starkaretillväxt än planerat har skett i . Insatserna i har blivitmindre än vad som var avsikten. I det läget presenteras nu en långtidsplan, ochjag kan citera några korta stycken ur den. Det heter bl. "Attlångsiktigt nå det uppsatta målet kan endast ske genom att förlägga den del avden vetenskapliga verksamheten som sammanhänger med utbildningen till en ort.Ett beaktande av de krav som måste uppställas och som ovan redovisats ledertill att den lämpligaste orten är ." Påett annat ställe heter det: "Hela jägmästarutbildningen bör påbörjas påUltuna." Iett avsnitt står det: "Ändring av studieort under pågående utbildning fårendast ske om den motiveras av särskilda kvalitativa utbildningsskäl." Manskall alltså börja i och sedan inte tillåtas byta utbildningsort, utanman blir kvar där. Även forskningen skall koncentreras till enligtdenna plan. Nuhänvisar jordbruksministern till besparingskrav. Men det har inte med saken attgöra. Besparingar måste naturligtvis drabba hela . Menunder täckmanteln av besparingar kan man ju inte från sida fåsabotera beslut om lokaliseringen av verksamheten. Det är på den härpunkten jag vill ha besked: Vill jordbruksministern nu slå fast att denbeslutade lokaliseringen och planerade fördelningen mellan och Uppsalaskall stå fast? Omlokaliseringen av högre skoglig utbildning och forskning Jag tycker att det är fel av att säga att man ilångsiktsplanen redovisar de här förhållandena. Såvitt jag vet har styrelsenför ännu inte tagit ställning. Därför är det fel attsäga att man i långsiktsplanen redovisar förhållandena. Det är i första handstyrelsens uppgift att ta ställning till det material som man själv tar framgenom interna utredningar. Därefter blir det en fråga för regering och riksdag. Jaghar svårt att föreställa mig att det är fråga om att flytta skogshögskolan iUmeå till någon annan ort. Däremot åligger det naturligtvis styrelsen, enligtvad jag här förut har sagt, att göra undersökningar ochomprioriteringar när det gäller hur man totalt sett skall få verksamheten såeffektiv och för samhället så billig som möjligt. 6 (): Jag beklagar attjordbruksministern svävar på målet i en viktig decentraliseringsfråga. Detborde inte en företrädare för göra sig skyldig till. Detär int;e något oskyldigt räkneexempel som har presenterats, utan det är enutredning som gjorts på hög nivå inom . Jag är medvetenom att styrelsen ännu inte har tagit ställning till den, men med tanke på densammansättning som denna beredningsgrupp har finns det skäl att hysa en starkoro för att de tankar som förts fram kan komma att slå igenom. Därför tyckerjag att jordbruksministern nu skulle säga ifrån och klargöra att man inte skalllaborera med sådana här omflyttningar. Statsmakterna skall stå fast vid sittbeslut, och då borde man inom få besked om attmöjligheterna att göra besparingar skall sökas på andra vägar än genom attsabotera lokaliseringsbeslut. Jag måste upprepa för att detta är ettutredningsmaterial som man har tagit fram inom , ochförst när jag har fått del av styrelses förslag kan jagavgöra om detta strider mot fattade riksdagsbeslut. Det av fattadebeslutet står självfallet fast fill dess att bestämmer annorlunda.Att nu gå in och göra uttalanden skulle emellerfid uppfattas som ministerstyre.Jag har förstått från andra sammanhang att man inte skall ägna sig åt sådant,och det tänker jag heller inte göra. Därför är mitt svar på det frågat exakt det som jag har sagt här. 8 (): Jag vill än engång säga att det är synd att jordbruksministern så svävar på målet. Det är juändå känt både i styrelsen och genom den allmänna debatten i massmedia vadförslaget innehåller. Det är alldeles klart att detta strider motintentionerna bakom beslut, och då borde det inte vara så svårt förden ytterst ansvarige att säga att det icke är statsmakternas avsikt att ändrapå det beslut som fattade 1971. På det sättet skulle man inomlantbruksuniversitetet få besked om att man inte skall fortsätta att sökabesparingar genom att flytta verksamheter från till . Jag tycker att det är helt obegripligt att kan krävaatt jag skall deklarera mina synpunkter på ett material som styrelsen föruniversitetet ännu inte har tagit ställning till. Jag vägrar att göra det, herrtalman. Omåtgärder för att skydda oljeskadehotad sjöfågel 10 (): Avslutningsvisvill jag bara säga att det råder en utomordentligt stark oro inom den del avlantbruksuniversitetet som ligger i . För verksamhetens skull är det mycketangeläget att få ett klart besked om hur framtiden skall gestalta sig. Detråder också en stark oro i samhället i övrigt, och det kan inte varajordbruksministern obekant att har gjort väldigt kraftigauttalanden. Man har vänt sig också till jordbruksministern, och man vill ha ettbesked i den här frågan från den som har det politiska ansvaret. Den oro som ger uttryck åt skall i det här skedetförmedlas till styrelsen. Det är styrelsen som i första hand har ansvaret ochsom skall fatta ett beslut, vilket den ännu icke har gjort. 4§ Svar på fråga 1980/81:322 om åtgärder för att skydda oljeskadehotad sjöfågel har frågat vilka åtgärder som jag avser att vidta för atti utnyttja de kunskaper som andra länder har när det gäller att skyddaoch bevara de sjöfågelarter som hotas av oljedöden. Jagvill först understryka att jag liksom har uppmärksammat de skadorsom drabbat sjöfågelbestånden pågrund av oljeutsläpp längs olika delar av våra kuster. Ytterligare åtgärder föratt förebygga sådana utsläpp är angelägna. Regeringen kommer attförelägga en proposition med förslag till handlingsprogram förmiljösäkrare sjötransporter. Handlingsprogrammet är inriktat på såvälförebyggande åtgärder som åtgärder för att minska skadeverkningarna för miljönnär utsläpp inträffat. Detär viktigt att sjöfågelbestånden skyddas mot ytterligare skador på grund avoljeutsläpp. Detta bör i första hand ske genom förebyggande Omåtgärder för att skydda oljeskadehotad sjöfågel Vad beträffartvättning av sjöfågel som smetats ned med olja pågår som nämnts i frågan ettvisst forskningsarbete i bl. Tvättning kan vara en åtgärd när detgäller att rädda hotade arter. Från svensk sida följer vi det pågående arbetet.Sålunda har svenska experter bl. a. deltagit i ett symposium i omolika faktorers inverkan på sjöfågelbestånden, där också frågan om tvättning avfåglar diskuterades. 13 .lENS (): Jag tackar jordbruksministern för svaret. Sålänge som jag har varit verksam på sjön har det alltid förekommit att fåglarblivit oljeskadade. Men det har varit fråga om något enstaka exemplar, ochskärgårdens folk har alltid avlivat fågeln, om det har funnits möjlighetdärtill. Mennär man ser tillbaka på det som har hänt blir manbetänksam och undrar hur det skall sluta. Det senaste stora oljeutsläppet, somkom till , orsakade stor fågeldöd. Den ena fisklådanefter den andra med död sjöfågel staplades i hamnarna. Alla ejdrar som man såghade olja på sig. Alkekungar, knipor, ja, t. o. m. lunnefåglar sköts ellerplockades upp döda ur vattnet eller på och skär. Jag minns att jagtänkte: Finns det några fåglar kvar som kan häcka när våren kommer eller blirdet en tyst vår? Inte blir det många av en del arter, men flyttfåglarna -fiskmås, strandskata och tärnor - kommer säkert att ge liv åt skärgården. Men isynnerhet ejdern har farit mycket illa. Detfår inte gå till så här. Först måste oljeutsläppen stoppas, men än ser det inteut att lyckas särskilt bra, och vi kan förvänta oss att det som hände vidnyåret upprepas. Omvi tvingas att skjuta all oljeskadad fågel, finns det stor risk för att en delarter kan komma att utrotas. Man bör därför pröva alla åtgärder som står tillbuds för att rädda fåglarna runt våra kuster. Deinitiativ som har tagits av norrmännen är berömvärda, och jag anser detangeläget att även vi följer deras exempel och att vi försöker få till ståndett samarbete. Det är därför som jag har tagit upp frågan, och jag noterar attjordbruksministern är beredd att verka för att rädda fågellivet i skärgårdensom hotas av olja. Omman kan tvätta en del av de fåglar som drabbats och få dem rena, kan manåtminstone hålla stammarna vid liv, tills människorna vaknar upp och är bereddaatt stoppa utsläppen av olja. Jag har i en motion tagit uppproblemen med oljeskadad fågel, varvid jag föreslagit att det företas enöversyn för att eventuellt helt fridlysa arter som hotas samtatt man inte låter vem som helst skjuta oljeskadad fågel. Skjutningen börutföras under ansvar av vana jägare med känsla för skärgården. Detkommer säkert inte att vålla större problem att få frivilliga att ställa uppför att rädda fåglar genom tvättning, om metoden är användbar. Om man i andraländer har lyckats finna metoder som är användbara, vilket man tydligen gjort iEngland, är det angeläget att tillvarata de erfarenheter som gjorts där ochomsätta dem i praktiskt bruk vid våra kuster. angelägenhetsom är gemensam för de länder som omgärdar våra hav, lika väl som det är enangelägen uppgift för oss som ägare till vatten och skärgård. Jag konstaterar därför med tillfredsställelse att ettvisst samarbete har inletts och hoppas på en god fortsättning och utökning avsamarbetet till att omfatta även andra länder än . Jag vill bara säga till attvisst kan vi vara överens om riktigheten i hans resonemang. Men jag vill ändåframhålla att det endast är genom att med förebyggande åtgärder se till attoljeutsläpp inte sker som vi över huvud taget skall klara detta problem. De försök som har förekommit har visat att tvättning avoljeskadad fågel är förenad med stora problem. Kapaciteten blir låg. Entvättare hinner med sex fåglar per dag. Vidare har tvättningen visat sig hanegativa långtidseffekter. Av 5 800 tvättade fåglar i överlevde 3 %.Men visst skall vi följa denna utveckling. Det är dock alldeles klart ochentydigt att vi inte klarar problemet om vi inte ser till att det inte blirnågra oljeutsläpp. Om överförande av vissa naturtillgångar i samhällets ägo 5 §Svar på fråga 1980/81:312 om överförande av vissa naturtillgångar i samhälletsägo har frågat mig om jag avseratt skyndsamt se över lagstiftningen så att vissa naturtillgångar kommer isamhällets ägo. Frågan är föranledd av att det i harupptäckts en stor guldfyndighet och att flera större fyndigheterhar upptäckts. Jag vill erinra om att samhället redan enligt gällandegruvlag (1974:342) erhåller en hälftenandel i alla nyupptäckta guldfyndigheter.I detta slag av naturtillgångar har således samhället ett stort inflytande påexploateringen och kan också genom olika typer av utarrenderingsavtal, t.ex. avvinstandelskaraktär, få del i vinsterna av brytningen. Blir brytningen lönsamuppkommer självfallet också olika positiva samhälleliga effekter, som ökadsysselsättning och möjlighet för gruvföretaget till investeringar som kan getrygga arbetstillfällen . Jag är därför inte beredd att verka för att lagstiftningenskyndsamt ses över så att t. ex. guldfyndigheter skulle komma helt i samhälletsägo. Som jag sagt, som svar på en fråga omnationalisering av silverfyndigheterna i , kan det dock enligt minmening, och från olika synpunkter, finnas anledning att se över helalagsfiftningen på råvaruområdet. Överväganden om en sådan översyn pågår f. n.inom inom ramen för beredningen av mineralpolitiska utredningensförslag. Om överförande av vissa naturtillgångar i samhällets ägo 16JOHN (vpk): Jag får tacka industriministern för svaret -ett svar som innebär att någon vilja att överföra malmfyndigheter i samhälletsägo f. n. tydligen inte finns hos industriministern. Utöver det tunga intresset av att samhället bör äga, brukaoch förvalta dessa naturfillgångar kan man anföra flera andra synpunkter idetta sammanhang. De länsplanerande myndigheterna vet mycket litet om vadsom händer på detta område, eftersom upptäckta fyndigheter omgärdas med mycketstor sekretess. Det finns skäl att misstänka att man så att säga hemHghållerfyndigheter och börjar driften först när det ur bolagens synpunkt är mestlämpligt. I detta sammanhang kan nämnas att den nu aktuella fyndigheten i Norsjökommun i var känd . Tre bröder har f. ö.försökt bryta fyndigheten, men bristfällig utrustning plus en olycka sattestopp för deras försök när de kommit . Malmletare kan berätta om arbete som plötsligt avbrutitsnär man hittat intressanta malmförekomster. Man skall också notera att närbolagen släpper ut nyheter om fyndigheter så reagerar börsmarknaden . Tycker industriministern att det är ett vettigt sätt attbruka våra naturtillgångar att privata bolag dels bestämmer när fillgångarnaskall tas till vara, dels har möjlighet att spekulera på aktiemarknaden genomatt vid lämpligt tillfälle släppa ut nyheterna om malmfyndigheter? Det handlar ju inte bara om att privata intressentillgodogör sig vinsterna av dessa naturtillgångar, utan de bestämmer också vaddessa vinster skall användas till samt var och hur de skall användas. Tyckerverkligen industriministern att det är ett bra sätt att förvalta våra naturfillgångar? Jag tycker att nuvarande ansvarsfördelningmellan samhälle och företag är tillfredsställande. Men som jag sade i mitt svarär jag beredd att under beredningsarbetet och på grundval av mineralpolitiskautredningen överväga vilka kompletteringar som kan erfordras. Oavsett vem som äger gruvfyndigheterna är samhälletsintresse och inflytande av avgörande betydelse, med den gällandelagstiftningen. Den omständigheten att gruvfyndigheterna skulle nationaliserasskulle inte förändra angelägenheten av att ha en lönsam gruvdrift eller attställa krav på att gruvor etableras utifrån företagsekonomiska utgångspunkter.Även om samhället hade ett företagsmässigt ansvar, skulle detta varanödvändigt. Jag återkommer fill den frågan i samband med utvärderingenav den mineralpolitiska utredningens förslag. 18JOHN (vpk): Jag får notera som positivt attindustriministern är beredd att se över lagstiftningen på detta område och, omindustriministern anser det nödvändigt, komplettera denna lagsfiftning. Viär inte överens om huruvida företagsekonomiska eller samhällsekonomiskavärderingar skall gälla om man öppnar en gruva. Jag tycker att andra kriterierhär bör gälla än rent företagsekonomiska. Jagkommer självfallet att påtala det orimliga i att samhället inte ägernaturtillgångarna. Därvid har jag starkt stöd av både fackliga och politiskaorganisationer. Skall jag ge något besked till industriministern, får detta bliatt jag ständigt skall återkomma till kravet på ett samhälleligt ägande av våranaturtillgångar. Omansökan om statsbidrag till Eiserkoncernen 6 § Svar på fråga 1980/81:314 om ansökan om statsbidrag till Eiserkoncernen har frågat mig om jag anser det rimligt, med tanke pådet statsfinansiella läget, att med statiiga medel investera 30 milj. kr. i enny strumpfabrik i , då det i finns kapacitet att klara den nuvarandeproduktionen. är att fr. o. m. visa rimlig avkastning på arbetandekapital (prop. 1977/78:73, NU 1977/78:41, rskr 1977/78:172). För att uppnådenna målsättning har Eiserkoncernen enligt vad jag har erfarit bl. a. beslutatatt fusionera i koncernen ingående bolag med likartad produktion. Exempel pådetta är sammanslagningen av AB Strumpfabrik med . EnligtEiserkoncernens uppfattning kan härvid betydande samordnings- ochkostnadsfördelar uppnås avseende inköp, produkfion, administration ochmarknadsföring. Bakgrunden fill fusionen mellan är att det förstnämnda bolaget redovisathögst otillfredsställande lönsamhet. Jag har emellertid blivit informerad av ABEiser att beslutet innebär att fillverkningen även skall ske i bådeBorås och . Orsakenfill att beslutat att uppföra en ny strumpfabrik i är attfillverkningen f. n. sker i orafionella lokaler. En koncentration avtillverkningen till skulle leda till att ca 270 anställda skullefriställas i . Denutredning som syftar på gjordes . Dess resultat ärenligt Eiserkoncernen inte relevant för dagens förhållanden. F.n. utreder och Eiser möjligheterna till samverkanavseende strumptillverkning. Utredningen beräknas vara klar om ca tre månader.I avvaktan på utredningsresultatet har , som haft Eisersframställning på remiss, i princip tillstyrkt ansökan om bidrag för uppförandeav strumpfabriken i . Föregen del är jag beredd att ta ställning till Eisers framställning först närdenna utredning om samverkan är klar. Om ansökan om statsbidrag till Eiserkoncernen 20ANNA-GRETA SKANTZ (s): Jag ber att få tacka för svaret. Anledningentill min fråga är den oro som de anställda känner sedan de fått information omatt beslutat slå samman och till ett företag med ledning och administration i . Deanställda fruktar att det är första steget mot en nedläggning av MalmöStrumpfabrik. Oron förstärks av att man vet att det i planeras en ny byggnadför . Denna nybyggnad kräver investeringar på ca 50 milj. kr.,varav 30 milj. kr. hänför sig till strumptillverkningen. Eiserkoncernen har ansökt om statligt bidrag till dessainvesteringar. Det är mycket anmärkningsvärt mot bakgrund av att koncernen i enav sina utredningar kommit fram till att strumptillverkningen bordekoncentreras till och att man i en överenskommelse med kommunutfäst sig att tillverkningen av tunna damstrumpor i sin helhet skullekoncentreras till . Är det rimligt att med hjälp av statliga medelinvestera 30 milj. kr. i en ny anläggning i , då fabriken i har enkapacitet att klara hela strumptillverkningen? I har vi inte råd att förlora ett enda industrijobbtill. har vi förlorat 6 600 arbetstillfällen inomindustrin. Vi har 5 400 arbetslösa och lika många sysselsatta genomarbetsmarknadspolitiska åtgärder. I åldersgrupperna är 3,5 %arbetslösa, medan genomsnittet för riket i dess helhet är . av våraungdomar är arbetslösa. Jag hoppas verkligen att industriministern när han skallta ställning till framställningen från Eiser tar hänsyn till den situation somMalmö befinner sig i. Om fabriken flyttas till , blir arbetslösheten iMalmö ännu större. Detta kommer att i hög grad beröra många kvinnor. 1 en intervju i sadeindustriministern att nu krävs helt nya industripolitiska grepp - politikenmåste bli mer offensiv. Nya industripolitiska grepp är tydligen att man medstatliga medel flyttar företag från en kommun till en annan. Det är enligt minmening ingen industripolitik - det är inte ens en fiyttlasspolitik utan heltenkelt en flyttningskarusell som sätts i gång och som skapar problem mellankommunerna och mellan berörda parter. Industriministern har också sagt att utslagna industrierbetyder utslagna människor - det är en ren förlustaffär att lägga ned företag. När industriministern nu skall behandla ansökan från Eiserhar han möjlighet att visa att det finns ett verkligt allvar och engagemangbakom orden och att det inte är fråga om ord som till intet förpliktigar. Omnybyggnaden kommer till stånd i , är det uppenbar risk för attMalmöfabriken kommer att läggas ned. Om så sker, sker det med hjälp av statligamedel.