prot · G409108 · 1980-12-31 00:00:00 — Därför måste inte minst demånga inslagen av skålande och drickande i TV bort. I filmer och andra programförekommer bruk av alkohol i sådan omfattning att det ger barn och ungdomar denfelaktiga uppfattningen att sprit hör till vårt dagliga liv och i synnerhettill fest. Ja, det ger uppfattningen att alkohol måste finnas med för att manskall kunna skapa trevnad och glädje. Någotsom inte tillräckligt starkt betonats är föräldrarnas ansvar för sinabarn. Informationen till föräldrarna måste förstärkas. När man i mångahem lättsinnigt umgås med alkohol innebär det stora vådor för både barnen ihemmet och det samhälle som drabbas av de sociala problem som spriten medför. Vårsträvan bör vara att skapa ett samhälle som är friskt och fritt. Vi bör taansvar för samhällets utformning och fillse att alkoholpolitiken verkligenutformas så*att alkoholseden försvagas och missbruket av alkohol minskas. Härmåste alla ansvarskännande vara beredda att satsa tid, kraft och medel för atti sin omgivning hjälpa dem som hamnat i träsket. Alla har inte haft sammalyckliga utgångspunkt som vi. Därför bör vi träda till och hjälpa. Anslagtill alkoholpolitik och missbrukarvård Anslag till alkoholpolitik och missbrukarvård 67ANDERS (): Jag begärde ordet efter att ha lyssnat tillSten kunniga och engagerande anförande i narkotikafrågan. Det finnsmånga riksdagsledamöter som försöker se längre fram i tiden än andra. Justdessa personer är mycket värdefulla. Vi behöver sannerligen se problemen i ettlitet längre tidsperspektiv, i stället för att ägna oss åt det vardagligasmåbråkandet med varandra, som tar bort alltför mycket tid, ökarmotsättningarna och utgör en sorts andlig friktion här i huset. Jag har varit återhållsam med motionerandeti narkotikafrågan. Jag har tyckt att andra sköter den uppgiften. Jag har dockmotionerat fidigare. När enkammarriksdagen kom till 1971 började jag att bådedag och natt åka ut med polisen för att se efter vad som verkligen sker isamhället. Och började jag motionera i narkotikafrågor här i riksdagen.Naturligtvis avslogs motionerna, men sedan övertogs motionerandet av allt fler. När det gäller mofionerna här i är utvecklingenofta denna: När man kommer med något som är nytt och ligger litet före i tiden,blir motionen lätt avslagen av den orsaken att ledamöterna inte känner tillförhållandena, tycker att frågan är okänd och ointressant. När man några årsenare-efter att ha motionerat och då problemen har blivit kända ochdet har uppstått ett tryck från samhället på att någonting måste göras - kommerigen med samma mofionskrav, avslås motionen av det skälet att problemen redanär kända, att man redan jobbar med dem och att allting därför är så bra. Aldriguträttas så mycket av myndigheter och utskott och aldrig är någonting så brasom när man här i talarstolen berättar om vad som har gjorts och hur effektivtmyndigheterna fungerar ute i samhället. Jag träffade under motionstidens sista dag vår förrepartiordförande i riksdagskorridoren. Han frågade hur det är iriksdagen . Jag svarade att det är litet hektiskt och att det ärmånga problem ute i samhället som det är svårt att komma till rätta med -sysslolösheten, narkotikamissbruket, alkoholismen, brottsligheten osv. GunnarHedlund undrade då om man inte, utöver myndigheternas arbete, kunde göranågonting åt t. ex narkotikan. Det är ju så populärt med märkeskampanjer,varför startar ni inte en sådan? Gärna det, svaradejag, men människorna vill kanske inte bära några märken nu efterkärnkraftsornröstningen. Gör ett litet, snyggt märke, svarade , varför inte? Här står nu utskottets talesman och andra och försvarardet som görs av bl. a. myndigheterna. Det uträttas kanske en hel del, menjag undrar om vi inte, , måste gå ut till allmänheten mednarkotikafrågan, på liknande sätt som sker på alkoholsidan. Ett märke - somvisar att var och en som köper detta märke engagerar sig emot narkotikan - voreväl bra. Människorna måste känna engagemang för saken, ha mod att visa dettaoch släppa till en liten slant för att hjälpa. Ett sådant litet, snyggt och diskret märke skulle kunnakosta . Det kostar några kronor i tillverkning, men det blir trots allt enliten förtjänst. Denna skulle lämpligen gå till de frivilliga länkrörelsernainom narkotika- bekämpningsområdet,exempelvis Narconon. Jag vet inte hur många av kammarens ledamöter som harvarit ute och sett på Narcononhemmet. Man drar sig kanske för ett besök, menbland det minsta man kan göra är att åka dit ut. Man kan då konstatera att detär en mycket stor andel människor som där blir rehabiliterade. Dessa människorskulle inte ha blivit rehabiliterade, om det hade varit en mera striktsjukhusmiljö med män och kvinnor i vita rockar, som gästerna på Narcononhemmetinte kan känna någonting för, snarare blir rädda för. Om man gav överskottetfrån försäljningen av märket till dessa hem, slapp de som arbetar där jobba såhårt och självuppoffrande för att i sin tur hjälpa sina kamrater. Utskottet säger i ett litet ynkligt svar på fyra rader attföreningar och andra själva kan starta en sådan här märkeskampanj. Ja, visstkan de göra det. Men tänk så mycket effektivare en sådan kampanj skulle hablivit, om staten eller myndigheterna hade velat ställa sig bakom och startakampanjen - och kanske skjuta till några tiotusental eller hundratusentalkronor. Att satsa pengar den vägen skulle löna sig mycket mer än att kanske avlönanågra läkare till på vårdområdet - därmed inget ont sagt om läkarna, men det ärkanske inte rätt väg att gå att inrätta ytterligare tjänster på institutionssidan. Vi behöver således ett brett engagemang. Människor kännerkanske inte för det här förrän någon i deras familj eller släkt drabbas. Menlåt oss då hjälpas åt med att sprida ut detta för att få ett folkligtengagemang över hela landet. En väg att gå för att skaffa fram litet extrapengar till den frivilliga länkrörelsen för narkomaner är att säga ja till ettmärke. Vi borde själva våga bära ett sådant märke för att utåt visa - och intebara här i talarstolen - att vi är för ett bekämpande av narkotikan. Anslag till alkoholpolitik och missbrukarvård 68RUNE (): Jag förstår inte riktigt - jagtycker att han talar mot sig själv. Om det är en god idé och man har ettordentligt, ärligt och uppriktigt engagemang behöver man väl inte gå tillriksdagen och begära att skall besluta att märken skall tillverkasoch säljas. Utskottet har ju sagt att organisationerna själva skall kunna göradetta om de anser det riktigt. Jag vet inte att har beslutatom någon märkeskampanj. Jag bar ett märke under folkkampanjen mot kärnkraft,men det beslöt inte om, såvitt jag vet. Om det här är en bra idé, , så försök attfå ett intresse för den hos organisationerna. Jag tror att väldigt många köperett sådant här märke, för det finns ett engagemang mot drogerna - intebara mot narkotikan utan även mot alkoholen, . Jag fick tidigare inte tillfälle att replikera StenSvensson, men jag vill hänvisa till att den punkt som yrkarbifall till egentligen inte innehåller något konkret förslag, och det gör intemotionen heller. vill att skall ansluta sig tillyrkandet att hos regeringen begär en snabb undersökning av möjligheternaatt samordna 6 protokoll 1980/81:108-109 Anslag till alkoholpolitik och missbrukarvård samhällets, resurser för bekämpande av narkotikamissbruketi överensstämmelse med vad som anförts i motionen. En sådan undersökning tarju ytterligare tid, . Vi behöver utveckla aktiviteterna som är pågång och av det få fram ett gott resultat. 69 (): Jag avsåg inte, , att riksdagensom sådan skulle starl:a en märkeskampanj men att skulle uttala enönskan till regeringen, att man därifrån ger direktiv och förhoppningsvis någratusenlappar i avsikt att stärka en sådan kampanj. Där har man ju mycket störremöjligheter att sprida information i de tidningar som redan finns och somsamhället kan råda över. En enskild organisafion som Narconon kan inte komma ini alla dessa tidningar, men myndigheterna kan sprida propaganda i dem. Vidare bör det vara ganska lätt för de centralamyndigheterna att skicka ut uppmaningar via landsting och på andra vägar, somde här enskilda små organisationerna inte heller har möjlighet fill. Det skullesäkert underlätta avsevärt om man från myndighetshåll ville starta och slå ettslag för den här märkesverksamheten. 70 (): Till vill jag säga att på s.35 i betänkandet refereras justifieutskottets uppfattning i frågan.Justitieutskottet säger: "Enligt utskottets mening kan det ifrågasättas om detinte erfordras åtgärder från statsmakternas sida i syfte att åstadkomma en effektivare och längre gående samverkan mellan berörda myndigheter----------------- ." Med utgångspunkt i detta säger man att "särskild viktbör fästas vid ett väl fungerande samarbete på det lokala planet". Sedananför justitieutskottet att man enhälligt tillstyrker motionens yrkande nr 2. Anledningen till att jag har reagerat och kritiseratsocialutskottet är att utskottet enligt min mening alltför passivt ochlättvindigt gått förbi den uppfattning som ett enhälligt justitieutskott hargett uttryck för. Vi kan ha olika värderingar om detta. Men den erfarenhet jaghar skaffat mig vid alla dessa studiebesök ute påfältet har gjort att jag har kommit till den personliga övertygelsen att viskall ta upp det här problemet. Det är det ena. Vidare skulle ettuttalande i enlighet med vad jusfitieutskottet anfört innebära att den samladeriksdagen uttrycker en opinion till stöd för ett arbete - där enskildainitiativ tas av kommuner och landsting. Eitt kraftfullt stöd som bildaropinion för åtgärder på det regionala och lokala planet anser jag varavärdefullt att åstadkomma. Det är den andra sidan av bakgrunden till mittyrkande här i kammaren. Mom. 3(ett samlat åtgärdsprogram mot narkotikamissbruket) Utskottet:s hemställan, somställdes mot motion 228 av och i motsvarande del,bifölls med acklamation. Mom. 4(samordning av samhällets resurser för bekämpande av narkoti- Nr 108 Utskottetshemställan bifölls med 258 röster mot 52 för det av \ Svenssonunder överläggningen framställda yrkandet. 1 ledamot avstod från m. m. Mom. 8 (medelsanvisning till Upplysning och information påalkoholområdet) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 155 förreservation 1 av m. fl. Mom. 10 (medelsanvisning fillBidrag fill alkoholpolikliniker och vårdcentraler m. Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 155 förreservation 2 av m. fl. Mom. 12 (nytt förslagsanslag för arbetslivskampanjer)Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 155 för reservation 3 av GöranKarlsson m. fl. Mom. 13 (väsentligt utökat antal vårdplatser) Utskottets hemställan, som ställdes mot mofion 934 av PerIsraelsson m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 15 (utvärderingen av tillnyktringsenheterna)Reservation 4 av m. fl. bifölls med 156 röster mot 155 förutskottets hemställan. Mom. 17 och 18 (försöksverksamhetmed nya vård- och behandlingsmetoder inom öppenvården, m. Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 155 förreservation 5 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 10 § Föredrogs socialutskottets betänkande 1980/81:21 omanslag m. m. inom verksamhetsområde såvitt avserungdomsvård m. m. 1980/81:100). 71 (vpk): De personalförstärkningar som skulle bliföljden av ett bifall till de i vpk-motionen understödda anslagsäskandena från 83 Ungdomsvården m. m. skulle innebära angelägna förbättringar inomungdomsvårdsskolorna och påverka personalens arbetsmiljö i positivriktning. Och det är här fråga om en hårt utsatt och nedsliten personal.De påfrestningar som de anställda vid ungdomsvårdsskolorna utsätts för tar sigbl. a. uttryck i en relativt hög sjukfrånvaro och talrika omplaceringar.Utrymmet i lönekostnader räcker inte till, och den nuanbefallda minskningen tvingar därför fram en reducering av dennuvarande personalorganisationen. Så här skriver i sinanslagsframställning: "Mot bakgrund av de alltmer svårbehandlade eleverna,det ökade inslaget av våld, det ökade antalet partiellt tjänstebefriadebefattningshavare, genomförda arbetstidsförkortningar, den nya arbetsmiljölagenm. m. anser det såväl orealistiskt som oförsvarbart att inuläget genomföra en allmän minskning av personaltätheten." är det så, att efterfrågan på platser vidungdomsvårdsskolorna har ökat . Intentionerna förungdomsvården - som alla är överens om - ställer en rad viktiga krav på vårdenvid ungdomsvårdsskolorna som då bör uppfyllas. bedrivs också enförsöksverksamhet och ett utvecklingsarbete i olika former. Nya former församarbete mellan institutionsvården och den öppna socialvården håller på attutarbetas. Och allt detta är ju resultat av beslut om ungdomsvården som harfattats av vid tidigare tillfällen. pekar i sinanslagsframställning /82 på flera brister som gör en vård enligt degällande intentionerna omöjlig. I vpk-motionen stöder vi krav på niotjänster som tillsynsmän. Det är fortfarande en del skolor som saknartillsynsjour och fritidsassistenter. De funktionerna har avgörande betydelseför att förbättra arbetsförhållandena och avlasta den ensamtjänstgörandepersonalen. Vi stöder också kravet på fritidsassistenter till de fem skolor somi dag saknar sådana. Det är mot bakgrunden av den belastning personalen har idagens ungdomsvård, den stora förekomsten av ensamarbete, som det krävs pengarfill att dubblera personal vid vissa skolor. I allt yrkar vi i motionen på en uppräkning av driftmedlentill ungdoms-vårdsskoloina med 2,8 milj. kr. Tiden medger inte en utförligframställning av hur kommunisternas riksdagsgrupp får plus ochminus att gå ihop i våra motioner. Vi har en sådan beräkning, vi har angettbåde inkomstkällor och minskade utgifter för staten i våra kortsiktiga motioner-de som gäller för /82 - och det gör att vi med gott samvete kanbegära den här uppräkningen av anslaget. Jag yrkar bifall fill vpk-motionen 1980/81:940. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Anf, 72 (): Nr 108 Jag ber att få instämma i socialutskottets enhälliga den betänkande och yrkar bifall till utskottets hemställan. Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 18för motion 940 av till vuxen- Wernerm.fl. 1980/81:22 om lag omradioaktiva läkemedel m. m. 1980/81:74) 1980/81:23 om hälso- ochsjukvården i krig m. m. 1980/81:57) 12§ Anslag till vuxenutbildning betänkande 1980/81:18 om anslag till statliga skolor förvuxna, m. m. 1980/81:100). Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överläggning föi" samtligapunkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställasbeträffande samtliga punkter i betänkandet. Anf.74 (): När vi nu behandlar utbildningsutskottets betänkande nr 18, så vill jagnämna att vi socialdemokrater har två reservationer fogade till betänkandet.Jag vill för kammarens ledamöter redogöra för vår syn på dessa frågor. Minförhoppning är att jag därmed skall få någon eller några på den borgerligasidan att ställa upp för våra sakskäl. Omman tar del av utskottsmajoritetens motivering för avslag på vår framställan,finner man att den är ihålig, när utskottet nu inte vill medge kooperationenmöjlighet att komma med i bidragsgivningen till organisationernaskursverksamhet. Vilkaär då de konsumentkooperativa organisationerna? Jo, det är HSB, KF, OK ochRiksbyggen med tillsammans tre miljoner medlemmar. Det finns över 50 000medlemmar i organisationerna som är förtroendevalda på olika nivåer - de ärmedlemmarnas ombud. Visocialdemokrater anser att det är av största vikt att medlemmarna gesinformation om och skolning i organisationernas förvaltning och skötsel. Det ärett led i demokratiseringen av samhälle och näringsliv. Både HSB och KF har egnaskolor, men något statsbidrag utgår inte för Vad säger då utskottsmajoriteten? Jo, att"största återhållsamhet måste iakttas när det gäller nya statsfinansiellaåtaganden". Detongångarna hörde man inte när ochSveriges fiskares riksförbund kom med bland de organisafioner som får bidrag.Inte heller när hantverks- och industriorganisation fördes upp pålistan var det någon "återhållsamhet". Men gäller detkooperationen. Närdet gäller anslaget Bidrag fill viss central kursverksamhet så har visocialdemokrater redovisat sakskälen fill att vi anser att detta anslag bordetillföras ytterligare 6,5 milj. kr. Vi menar att ett tak på denna verksamhetinte bör införas. Det är helt orimligt. Verksamheten varierar mellan olika år.En bidragand<; orsak till detta är exempelvis fackförbundens kongresser ochliknande påverkande faktorer. Vi anser i vår reservation att löntagarorganisationernabör få fullfölja den utbildningsplanering som de har påbörjat och att riksdagendärför bör avvisa regeringens förslag om en begränsning av antalet kurser. Medelbör i konsekvens härmed anvisas enligt de anslagsframställningar som gjorts avskolöverstyrelsen. Vi yrkar därför att anslaget under denna post påföresytterligare 6,5 milj. kr., så att summan blir . istället för avregeringen föreslagna . Jag yrkar bifall till de båda socialdemokratiska reservationerna somär fogade vid utbildningsutskottets betänkande nr 18. 75 HANS NYHAGE (m): I föreliggande utskottsbetänkande behandlas bl. a. frågan omstatsbidrag till den centrala kursverksamhet som bedrivs dels inomlöntagarorganisationerna, dels inom LRF, ochSHIO-Familjeföretagen. Det ifrågavarande bidraget infördes /71och gällde då löntagarorganisafionernas centrala kursverksamhet. Under hand hardet senare kommit att omfatta de övriga nämnda organisationerna. Det utgår föratt täcka kostnader för undervisning, resor, kost och logi. Förde skilda bidragsposterna gäller följande, som jag tycker det kan varaanledning att framhålla: För att täcka kostnader för undervisning utgår bidragmed , dock med högst . Bidraget till resor utgör 75 %av de verkliga kostnaderna, och för såväl kost som logi utgår bidrag med 53 kr.per kursdeltagare och kursdag, dvs. Det är alltså betydandeersättningar som utgår i det enskilda fallet. Totaltomfattar bidraget innevarande budgetår nära 27 milj. kr. Trots det mycketansträngda budgetläget, vilket borde mana fill största återhållsamhet, harskolöverstyrelsen i sina petita för det kommande budgetåret föreslagit enhöjning av bidraget med inte mindre än . Regeringen har av naturligaskäl inte kunnat biträda denna hemställan, utan man föreslår att bidraget skallutgå till ett oförändrat antal kursdagar och till oförändrade belopp när detgäller de olika bidragsposterna. Utskottets borgerliga majoritetdelar den uppfattning som kommer fill uttryck i budgetpropositionen, nämligenatt samhällets kostnader måste begränsas. Utskottsmajoriteten ställer sigsåledes bakom regeringens förslag att anslagsberäkningen skall grundas påoförändrade bidragsbelopp. För socialdemokraterna finns däremot inga hinder när detgäller anslagshöjningar. Som vanligt föreslår man kraftiga påslag på bidragen,utan att samfidigt redovisa var pengarna skall tas. I det här fallet gör mandet i två avseenden. För det första vill man utöka kretsen av bidragsmottagaregenom att också införa de konsumentkooperativa organisationerna. Självfalletskulle detta medföra ytterligare anspråk på medel under anslaget, och då skulleett utökat antal organisationer mycket snart höra av sig. För det andra inte acceptera budgetpropositionens förslag om att organisafionerna skalltilldelas statsbidrag för högst lika många kurser som de kommer att redovisaför innevarande budgetår. Man vill beräkna anslaget på ett ökat antal kurser,vilket medför en kostnadshöjning med ca 6 1/2 milj. kr. Som jag redan framhållit är tiderna inte sådana att vi kanbelasta samhället med ytterligare kostnader av den art som socialdemokraternaföreslår. Utskottsmajoriteten, som känner sitt ansvar härvidlag, yrkar alltsåavslag på de socialdemokratiska förslagen i båda de angivna fallen. Således, herr talman, yrkar jag bifall fill utskottetshemställan på samtliga punkter. I det här sammanhanget vill jag påpeka, att det frånmoderat håll väckts en motion om att det ifrågavarande anslaget till visscentral kursverksamhet borde begränsas ytterligare, utöver vad som föreslås ibudgetproposifionen. Skälet härtill är naturligtvis att vi måste kunna begränsasamhällets åtaganden för att komma till rätta med samhällsekonomin, och dåmåste sparåtgärder prövas på alla områden. På det här området är det ingenorimlig begäran att organisafionerna själva svarar för en ökad andel avkostnaderna. Uppenbarligen finner man kursverksamheten vara värdefull,och då bör man också vara beredd och ha möjlighet till att öka de egnainsatserna för att kunna genomföra den. Den varken står eller faller med denbegränsning av statsbidraget som vi har föreslagit i motionen. Tyvärrfick vi inget gehör för vårt förslag i utskottet, och vi har därför avståttfrån att markera vår mening med en reservafion. Vi förbehåller oss docksjälvfallet rätten att återkomma i ärendet. 76IRIS () replik: Det är intressant att notera vilkasvängningar som borgerligheten ger uttryck för när det gäller utökningen avkretsen av bidragsmottagare. väcktes en motion av ledamöter fråncentern och , i vilken man krävde bidrag till SHIO:s centralakursverksamhet enligt för löntagarorganisationernas centrala kursverksamhetgällande grunder. Då var det inte fråga om någon återhållsamhet. Likaså förelågvid samma tidpunkt en motion från center-, folkparti- och moderatledamöter. framhölls "att med tanke på den kraftiga ökningen av kostnaderna samt planerad ökning av dencentrala kursverksamheten inom SFR, , och fleraplanerade kurser med deltagare från samtliga kuststräckor samt från insjöfiskeär det nödvändigt med uppräkning av anslaget till ifrågavarandeorganisationer". Det sade man 1976. Jag ville försöka få utskottets talesman herrNyhage att överföra detta fill dagens situation vad gäller kostnaderna förkonsumentorganisationens centrala verksamhet. Det har inte blivit billigareför organisationen att utbilda sina förtroendevalda sedan vi fick en borgerligregering. 77 HANS NYHAGE (m) replik: Jag hoppas att alla lade märke till att detvar 1976 som dessa framställningar gjordes. Vi befinner oss nu itiden, och det kan väl inte ha undgått någon att vi av skilda skäl har andraekonomiska förutsättningar och villkor i dagens samhälle än vad vi hade då. Jagtror att alla är fullt medvetna om att vi nu på samtliga områden måste iakttaden största återhållsamhet och göra de begränsningar i samhällets utgifter somvi kan åstadkomma. Jag menar att detta är ett område där vi inte ytterligarebehöver öka på samhällets kostnader. Det är alltså bakgrunden till vårtställningstagande . 78 () replik: Jag vill göra kammarens ledamöteruppmärksamma på att vi på en punkt har gått regeringen till mötes, nämligen närdet gäller uppräkningen av bidragen till löntagarorganisationerna, och att vihar gjort det trots att i sin anslagsframställning framhållitvikten av att bidragen räknas upp i takt med kostnadsutvecklingen. Våra kravsträcker sig nu inte längre än till att ett tak för antalet kurser inte skallinföras. Jag hoppas att vi skall finna gehör för detta - den framställning somvi gör i reservationen är rimlig. 79 HANS NYHAGE (m) replik: Ofrånkomligt är ändå att desocialdemokrafiska reservationerna innebär en ytterligare kostnadshöjning närdet gäller det anslag som regeringen och utskottsmajoriteten har stannat vid.Jag vill bara erinra om att vi från moderat håll ansåg att vi skulle kunna gåännu längre i fråga om besparingsåtgärder än vad som här har blivit fallet. Menjag upprepar: Vi har alltså ställt oss bakom utskottsmajoritetens skrivninggenom att åtminstone visa den återhållsamhet som där föreslås gentemot detsocialdemokratiska motionsförslaget. 80 C}UNNEL (): motionerade jag tillsammans medandra intresserade ledamöter om förbättringar av den tolkutbildning som f. n.bedrivs som studiecirklar och folkhögskolekurser. Kort därefter fick SÖ i uppdrag att utvärdera verksamheten - jag vill gärna se ettsamband däremellan, men det kan ju också vara en tillfällighet. Motionenbesvarades med att utvärdering pågår, varmed man enligt godriksdagston bör låta sig nöja. presenterade SÖ sin utvärdering. kom vi igen med vår motion, något skarpare och någotutförligare.