prot · G40956 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:56 1 § Justerades protokollen för den 11 innevarande månad. 2 § Talmannen meddelade att läkarintyg inkommit för , somvar sjukskriven ytterligare den 20 december 1980-den 30 januari1981. Talmannen anmälde att () ävenfortsättningsvis skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 §Talmannen meddelade aft () fr. o. m. t. v. skulle tjänstgöra som ersättare för . 1980/81:79 fillfrafikutskottet 5§ Föredrogs och bifölls Interpellafionsframställningarna 1980/81:72 och 73 6§ Utbyggt skydd mot höga sjukvårds- och läkemedelskostnader Föredrogs socialförsäkringsutskoftets betänkande1980/81:17 om utbyggt skydd mot höga sjukvärds- och läkemedelskostnader (prop.1980/81:73). Anf.1 (): I regeringens proposifion 1980/81:20 föreslog regeringen i bil. 4 enhöjning av läkemedelskostnaderna från . aviseradesocialministern att hon hade för avsikt att lägga fram en proposition omhögkostnadsskydd. I proposition 1980/81:20 anförde stats- Utbyggt skydd mot höga sjukvårds- och läkemedelskostnader ministerFälldin i inledningen: "Andra exempel på denna medvetna fördelningspolitikär att de höjda avgifterna vid läkarbesök och medicinuttag kombineras med ettsamtidigt införande av högkostnadsskydd för de mest utsatta grupperna." Jag utgår från aft statsministern med detta uttalandemenade att de ökade kostnaderna och högkostnadsskyddet skulle införassamtidigt. Vi reservanter utgick frän att detta löfte av statsministern varallvarligt menat. I vår motion beträffande ökade kostnader vid medicinuttaghar vi just pekat på vikten av att höjda kostnader kombineras med etthögkostnadsskydd. När vi i denna kammare torsdagen den 11 decemberdebatterade socialförsäkringsutskottets betänkande nr 14 visste vi attstatsministerns löften i sparplanen inte längre gällde. I proposition 1980/81:73 framgick klart atthögkostnadsskyddet skulle införas först fr. o. m. . I debatten framförde jag attpropositionen om högkostnadsskydd var ett resultat av ett betänkande framlagtav den socialpolitiska samordningsufredningen. Jag framhöll också att närregeringen lägger en proposition på bord grundad på dennasamordningsutrednings förslag, då brister regeringen flagrant på tre punkterjust när det gäller samordningsfrågorna. Först genomförs kostnadshöjningarna från den 1 januari1981. Därefter föreslår regeringen att högkostnadsskydd skall genomföras frånden . Regeringen vet att det är ytterst tveksamt om förhandlingarnamed sjukvårdshuvudmännen beträffande nya sjukvårdsavgifter efter 1981 årsutgång är slutförda före ikraftträdandet. Jag vidhåller vad jag sade den11 december, nämligen att det hade väckt respekt, om regeringen hade samordnatökade kostnader med ett högkostnadsskydd i den första propositionen framlagdmed anledning av den socialpolitiska samordnings-utredningens förslag. Socialminister anförde följande i en repliktill mig i debatten : "Däremot har ofta fastlagt principer förhur olika sociala reformer skall utformas. Därefter har man - när riksdagenlagt fast principerna - gått till förhandlingar med berörda instanser." Detta uttalande ställer de socialdemokratiskareservanterna sig bakom. Det sammanfaller med vår reservation, fogad fillsocialförsäkringsutskottets betänkande 1980/81:17. Jag vill fråga: Var gick det snett? Vem har hindrat såvälstatsministern som socialministern? Ni ville ju uppenbarligen ha en samordningmen klarade inte av att fä gehör för era intentioner. I sakfrågangäller följande. Det är av avgörande betydelse att tidpunkterna förlagförslagens ikrafträdande samordnas. Någon överenskommelse om hur etthögkostnadsskydd tekniskt och administrativt skall genomföras har ännu inteträffats. Inte minst återstår det att lösa ekonomiska frågor som berörsjukvårdshu- Detta borde ha skett innan propositionen föreladesriksdagen, eftersom det utan sjukvårdshuvudmännens medverkan infe är möjligtatt genomföra ett högkostnadsskydd. bör därför fatta beslut om att undanröjabeslutet om de höjda medicinkostnaderna och fatta ett principbeslut om attprishöjningar och högkosfnadsskydd genomförs vid en och samma tidpunkt. Viförutsätter att en överenskommelse mellan berörda parter har träffats innanriksdagen i enlighet med socialdemokraternas uppfattning föreläggs en nyproposition i frågan. Sedan den socialpolitiskasamordningsutredningen lade fram sitt betänkande har väsentliga höjningaraviserats för läkemedelsavgiffer och avgifter vid läkarbesök. Vi anser därför att man i anslutning fill överenskommelsenom nya sjukvärdsavgifter fr. o. m. bör överväga frågan om ett rimligtantal läkarbesök och läkemedelsinköp innan kostnadsbefrielse inträder. Glöm däinte att också noga överväga hur sjukvårdande behandlingar skall beräknas iförhållande fill läkarbesök och läkemedelsinköp. Det är nämligen inte uteslutet aft trycket på denoffentliga sjukvården kommer att öka om olika grupper av kroniskt sjuka, t. ex.psoriasissjuka och reumatiker, som utnyttjar egnabehandlingsanläggningar, inte får något större utbyte av det högkostnadsskyddvi här diskuterar. Defta framkom klart vid uppvaktning av utskottet fränberörda grupper. Slutligen, herr falman: Låt mig peka på ett kuriöstförslag i proposifionen -ett förslag som inte återfinns i socialpolitiskasamordningsutredningens betänkande. Patienter som har rätt till kostnadsfria läkemedel skall ifortsättningen kunna välja om de vill avstå från kostnadsfriheten och i ställetbetala för medicinen. Det är ett förslag som man måste ställa sig yttersttveksam till. Det innebär nämligen att patienten tvingas spekulera i vad som äreller eventuellt kan komma att bli lönsamt för honom. Vilka krav kommer intedetta förslag att ställa på läkaren, som skall ägna dyrbar vårdfid åt att rådapatienten i fråga om vad som är lönsamt och i det längre perspektivetinom ramen ! Den bristande samordningen drabbar även här grupper förvilka höga läkemedelskostnader är betungande. Pä ett egendomligt sätt drabbarförslagen i sparplanen och även i denna proposition de svaga grupperna. Pånågot sätt gär det som en röd tråd genom både sparplanen och propositionen attdet är just dessa grupper som skall drabbas hårdast. År detta en tillfällighet?Man kan börja undra. Jag hemställer om bifall fill det yrkande somär utdelat fill ledamöterna och som lyder: beträffande högkostnadsskydd inom sjukförsäkringen attriksdagen med bifall fill motion 1980/81:172 och med anledning av motion1980/81:173 yrkande 3 a. avslårdet i propositionen 1980/81:73 framlagda lagförslaget. Utbyggt skydd mot höga sjukvårds- och läkemedelskostnader Utbyggt skydd mot höga sjukvårds- och läkemedelskostnader b. fattar principbeslut om att ett samordnat skydd mothöga sjukvårds- och läkemedelskostnader skall införas enligt de riktlinjer utskottet förordat och fill följd härav antar följande förslag till Lag omupphävande av lagen (1980:1040) om ändring i lagen (1954:519) om kostnadsfriaoch prisnedsatta läkemedel m. m. Härigenom föreskrivs att den av den 11 december1980 (rskr 1980/81:84) antagna lagen om ändring i lagen (1954:519) omkostnadsfria och prisnedsatta läkemedel m. m. skall upphöra att gälla den 1januari 1981. c. som sin mening ger regeringen till känna vad i denfill utskoftsbetän kandet fogade reservafionen av m. fl. anförts om frågor som skall tas upp vid överläggningar med sjukvårdshuvudmännen, d. begär att regeringen efter överenskommelse medsjukvårdshuvudmän nen, förelägger ett nytt lagförslag i frågan. 2 INGA (vpk): I proposifion nr 73 föreslås ett s. k.högkostnadsskydd för personer med stort behov av sjukvård och läkemedel.Högkostnadsskyddet skall inträda först när en person gjort 15 läkemedelsinköpeller läkarbesök. Efter de 15 gångerna är man befriad från att betala förytterligare läkemedelsinköp eller läkarbesök. Eftersom gränsen 15 gånger ärsaft så högt kommer ytterst få människor att kunna utnyttja den här kostnadsfriheten. I besparingspropositionen, proposition nr 20, föreslårregeringen kraftiga fördyringar för pafienterna. Karensbeloppet försjukreseersäftning höjs, och det blir nästan en fördubbling av patienternaskostnader för prisnedsatta läkemedel. Regeringen fördubblar ocksåpatientavgifterna inom sjukvården. Dessa åtgärder kommer att drabba de storasjukvårdskonsumenterna, dvs. de äldre, de handikappade och barnfamiljerna, ochde kommer att drabbas mycket hårt. Man kan se regeringens förslag ibesparingsproposifionen som ett sätt att skyla över den mycket stora höjningenav avgifter och kostnader i samband med sjukvård. Förslaget om högkostnadsskyddblir nämligen ingen kompensation - om det nu var tänkt så - för fördyringarna. kommunisternas principiella inställning äratt all läkarvård bör vara avgiftsfri, och vi avser då även läkemedel ochläkarbesök. Vpk har också föreslagit ett slopande av avgifternai den öppna vården. I proposifionen 73 diskuteras också frågan om huruvida dekostnadsfria läkemedlen skall få vara kvar eller om de i fortsättningen skallingå i gruppen prisnedsaffa läkemedel. Det är oklart om regeringen anser attden här förmånen skall få vara kvar. I vart fall ges ingen garanti för att säblir fallet . kommunisterna menar att lagen vad avserde kostnadsfria läkemedlen skall fortsätta att gälla i oförändrat skick. Viansluter oss fill de synpunkter som förts fram av bl. a. ,och i remissvar på delbetänkandet från socialpoli- Exempelvis pekar på att de kostnadsfrialäkemedlen är en viktig förmän framför allt för diabetiker, allergiker ochepileptiker och menar att det blir en stor försämring för dessa grupper om dekostnadsfria läkemedlen tas bort. Särskilt viktigt blir det att värna om dessagrupper efter regeringens förslag om kraftigt höjda priser för läkemedel. I en annan motion kommunisterna, nr1979/80:419, fas upp ett gammalt krav som gäller ersättning för kostnad förglasögon. Synfel och nedsatt synförmåga är allvarliga handikapp för alla demsom drabbas. Vi menar därför att detta från ersäffningssynpunkt borde klassassom handikapp där hjälpmedel behövs. Många barn föds med synfel. Många drabbasav synskador i sitt arbete eller genom olyckor. Alla drabbas vi av synsvaghetgenom att vi blir äldre. Vetenskapen har kommit långt när det gällermöjligheten att korrigera synfel med glasögon. har glasögon blivitallt dyrare, och detta gäller även den allra enklaste typen av glasögon. Enrisk med de höga kostnaderna är att man infe provar ut eller byter glasögonefter en synförsämring eller efter den synförändring som sker, och dettaförsämrar i regel ytterligare synförmågan. Glasögon är också ömtåliga ting somofta utsätts för skador eller går sönder. Vänsterparfiet kommunisterna har under en följd av åraktualiserat kravet på att kostnaden för glasögon skall inordnas i sjukvårdssystemetoch lagen om allmänförsäkring. Vi tycker inte att de avtal som har träffatsmellan staten och sjukvårdshuvudmännen om fria glasögon för vissa grupperräcker. Glasögon är ett nödvändigt hjälpmedel för synskadade och bör därförinfogas i sjukförsäkringssystemet. Det är ett rättvisekrav att den nuvarandekategoribegränsnirtgen slopas. Vi i kommunisterna kommerockså aft rösta på det särskilda yrkande som talade om. Med det sagda ber jag aft på berörda punkterfå yrka bifall till vpk-mofionerna 419, 173 och 1530. Utbyggt skydd mot höga sjukvårds- och läkemedelskostnader 3 (): I socialförsäkringsutskoftets betänkande nr 17, därutbyggt skydd mot höga sjukvårds- och läkemedelskostnader behandlas, är enighetenstor, för att inte säga total. De patienter med långvariga och allvarliga sjukdomar somnu får kostnadsfria läkemedel har ett mycket gott skydd mot höga läkemedelskostnader.Samtidigt finns det andra stora grupper sjuka som är i behov av läkemedel, menvilkas sjukdomar infe uppfyller kraven att de skall vara långvariga ochallvarliga. För dessa grupper medför reglerna om prisnedsatta läkemedel ettvisst skydd mot höga läkemedelskostnader. Trots denna förmån har det ansettsönskvärt att dessa patienter får en förbättring av skyddet. Förslaget ipropositionen om ett högkostnadsskydd har utformats efter de principer som harlegat fill grund för utredningens förslag och som vid remissbehandlingen fåtten bred uppslutning. Utskottet har således biträtt propositionsförslaget om attett högkostnadsskydd bör införas. Utbyggt skydd mot höga sjukvårds- och läkemedelskostnader Utskottetförutsätter att de problem av bl. a. administrativ art som kan uppstå ianslutning fill reformens genomförande kommer att lösas vid de kommandeöverläggningarna med sjukvårdshuvudmännen. I den socialdemokratiska reservation som är fogad tillbetänkandet tas reformens ikrafträdande upp. Det framhålls att man i sambandmed högkostnadsskyddets införande borde ha tagit taxehöjningen som vi beslutadeom . Det är märkligt att när socialdemokraterna inte harnågonting att komma med i sakfrågan angriper de ikraftträdandetiden. Man harvalt som tid för ikraftträdandet med anledning av deöverläggningar som måste ske med sjukvårdshuvudmännen före ikraftträdandet.Tiden för ikraftträdandet kommer inte aft ha så stor betydelse, eftersom detinte kommer att gälla kalenderår utan tidpunkten för det första sjukbesöketeller det första läkemedelsuttaget, Vpk:s krav på att all läkarvård och därtill hörandebehandling bör vara kostnadsfri i vad avser både läkemedel och läkarbesök harutskottet avstyrkt under en följd av år. Utskottet anser att börvidhålla sin tidigare uppfattning. sade att det var ett kuriöst förslag att låtade kostnadsfria läkemedlen ingå i högkostnadsskyddet. Det skulle blispekulation och dyrbart, eftersom läkarnas tid är begränsad. Jag tycker att detkan vara rätt enkelt. Har man det här kortet, bör man ju kunna ha en kolumn därman anger, om man har betalat eller om man har haft kostnadsfria läkemedel. Serman att man har en fördel, kan man ju i efterhand betala de 15 gångerna och dåfå nytta av kortet i fortsättningen. Sedan vill jag lugna med att vi kommer att hakvar de kostnadsfria läkemedlen. Med det sagda ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. 4DORIS () replik: Pä något sätt känns det pinsamt att jag skallbehöva undervisa om vad det betänkande innebär som kom frånsociala samordningsutredningen, eftersom han har sitt namn under det. Det är säatt högkosfnadsskyddet skall gälla efter 15 läkarbesök, medicininköp ellersjukvårdande behandlingar. Därvid skall två sjukvårdande behandlingar räknassom ett besök. När vi saft i utredningen kostade ett läkarbesök , medicin25 kr. och varje sjukvårdsbehandling . Vi pekar nu pä de ökadekostnaderna; . för läkarvården, . för medicinen - och var kostnadenför sjukvärdande behandling-till slut hamnar vet vi inte. Det skall fastställasi samband med överläggningarna med sjukvårdshuvudmännen. vet välatt det står i betänkandet att man bedömer kostnader från . och upp till1 . som orimligt höga. Det förslag jag pekade pä är väl litet kuriöst, nämligenatt man kan spekulera: När kommer jag snabbast till 15 besök och kan fä friläkarvård, medicin och sjukvärdande behandling? Gör jag det genom att betalamin medicin eller skall jag avstå? - Detta är inte bra. Allt som kan bliföremål för tvekan ochspekulation är olämpligt. Och när jag säger att defta system tar dyrbarläkartid i anspråk sä är det högst berättigat, eftersom det alltid til syvendeog sidst blir läkaren som i sädana sammanhang får råda patienten vid frågor somdessa: Hur många besök kräver min åkomma? Hur ofta behöver jag köpa ut medicinunder en tolvmänadersperiod? Sedan är det väl egendomligt aft den första proposifionsom läggs fram i anledning av en samordningsufrednings arbete - ensamordningsutredning som arbetat - visar betydande brister just närdet gäller samordningsfrågorna. Tycker inte också att det äregendomligt att inte de uttalanden som finns i sparplanen, gjorda av landetsstatsminister, håller fram till dess socialministern lägger fram en proposifionom högkostnadsskyddef? Han har ju tidigt sagt att kostnadsökningen skall skesamtidigt som högskostnadsskyddet införs. Jag trodde att ""även i cenferpartistisk vokabulär var "i ett och samma sammanhang". Utbyggt skydd mot höga sjukvårds- och läkemedelskostnader 5 INGA (vpk) replik: sade aft det finns ett gottskydd - när det gäller läkemedel och läkarvård. Det är fel. För det förstahöjer man priserna för läkarvården, för det andra höjer man priserna förläkemedel och för det tredje höjer man gränsen för sjukreseersättning. Och manhöjer inte måttligt, utan det är nästan en fördubbling av kostnaderna.Vänsterpartiet kommunisterna har gått emot detta, och det har debatterats fören sedan här i . lägger regeringen fram det här förslaget omhögkostnadsskydd som något slags kompensafion eller plåster på såren. Men dethär högkostnadsskyddet kommer att bli utan effekt, eftersom man har saftgränsen sä högt som 15 gånger. Och de som drabbas hårdast av de härfördyringarna är de grupper som alltid drabbas hårdast av social nedrustning,fördyringar och omläggningar i andra sammanhang: de äldre, de handikappade ochbarnfamiljer. När det gäller de kostnadsfria läkemedlen säger att de kommer att få vara kvar. Ja, jag kan också läsa ut det både avutskottets betänkande och av propositionen. Men hur länge får de vara kvar? Iutskottets betänkande står det: "Utskottet delar departementschefensbedömning att kostnadsfriheten t. v. bör finnas kvar i avvaktan pä utfallet avreformen." Det finns alltså inför framtideningen som helst garanti för att de kostnadsfria läkemedlen får vara kvar. Jagvet infe om kan garantera det pä något bättre sätt än vadregeringen har gjort i propositionen och vad utskottet gör i sin skrivning. Iså fall skulle jag vara facksam för ett besked om han menar något annat än vadsom står i betänkandet. 6ELIS () replik: talar om samordning. Jag villdärför påminna om aft vi tidigare, även under socialdemokrafiska regeringar,har fattat beslut om taxehöjningar när det gällt läkemedel och läkarbesök, utanatt Utbyggt skydd mot höga sjukvårds- och läkemedelskostnader knyta dettill några andra förmåner. När det gäller prisnedsatta läkemedel har man ocksåföljt kostnadsutvecklingen förut. Varför skulle man infe kunna göra det ,utan att koppla det till högkosfnadsskyddet? Nej, det vore bättre om socialdemokraterna försökte drivaresultatpolifik, i stället för att hänga upp sig på pefifesser. Man säger aft man har velat införa högkostnadsskyddet isamband med taxehöjningen därför aft det skulle nedbringa kostnaderna. Vikommer aft få de här problemen även , eftersom skyddet infe gällerkalenderår utan - som jag framhöll - från första besöket eller förstaläkemedelsuttaget. Jag förmodar att det även i framfiden kommer att blitaxehöjningar. Då kan det tänkas att den ena patienten har avverkat 14läkarbesök eller läkemedelsbesök - 14 registreringar med andra ord - och denandra bara har en registrering. De kommer också aft drabbas olika i framfiden.Därför tycker jag inte aft frågan om fidpunkten för ikraftträdandet har så storbetydelse. Jag skall inte förlänga denna debatt. Jagtror att många vill komma hem till jul i rimlig fid. 7DORIS () replik: säger att vi även under desocialdemokratiska regeringarna införde taxehöjningar osv. Om man inte villdebattera sakfrågan, återgår man gärna fill flydda fider, och då är det alltidfill socialdemokrafiska regeringar man vill knyta an. Ja, visst införde vi taxehöjningar, men kvintessensen idet hela var just att vi fattade principbeslut om aft höjningarskulle ske. Sedan tog man upp de förhandlingar man skulle ha medsjukvårdshuvudmännen. Vi kom inte och satte oss vid förhandlingsbordet medbundna mandat och med fastställda taxor, utan när förhandlingen var avslutad,lade man fram ett förslag i , som fattade beslut om tidpunkten förtaxornas ikraftträdande. Nya taxor skall gälla från den 1 januari 1982.Förhandlingarna på sjukvårdsområdet skall ske . Man har inte kommit specielltlångt med dessa förhandlingar. Man kommer med all säkerhet inte att vara klarvid den fidpunkt dä högskosfnadsskyddet skall träda i kraft. Då är det redanbeslutat vad taxorna skall vara för läkarvård och medicin, men ännu inte försjukvårdande behandling. Hade det inte varit bättre om man kommit obunden fillförhandlingarna och att vi här i hade fattat det principbeslut somjag har berört i mitt inledningsanförande? Frågan om högkostnadsskydd är en petitess, säger . Varför framförde inte det i utredningen, när vi safttillsammans och arbetade med denna fråga? Jag förstår inte detta resonemang.Avgiftshöjningen och införandet av högkostnadsskyddef måste sammanfalla i fid.Under det halva året fram till , då de nya reglerna föreslåsträda i kraft, får ju människorna betala de ökade kostnaderna utan att kunnatillgodogöra sig högkostnadsskyddet, I mittanförande pekade jag på kostnaderna för de föräldrarsom måste köpa mat på apotek till sina barn därför att barnen pä grund avsvårartade åkommor inte kan äta vanlig föda. När jag nu tittar i lagtexten, kanjag inte klart utläsa vad man egenfiigen menar. Men går jag till förarbetena,finner jag att sådana matinköp inte ens skall omfattas av högkostnadsskyddet.Kostnaderna stiger på en gång . för dessa föräldrar. Denökningen kommer föräldrarna att få betala fullt ut utan att den inräknas ihögkosfnadsskyddet. De tillhör väl också en svag grupp som drabbas, liksom sämånga andra fall som vi har diskuterat under denna ganska trista höst. Utbyggt skydd mot höga sjukvårds- och läkemedelskostnader Anf.8 (): Låt mig först säga att jag tycker det är bra att vi fårett högkosfnadsskydd som hjälp till de människor i det här landet som är mycketsjuka och till de flerhandikappade. Icke minst med tanke på 1981är det bra att någonting nu görs också för dessa människor. Dessutom harpsoriatikerna suttit i kläm . En sak som har varit under debatt skulle jag dock viljatala för. Det gäller frågan om bibehållandet av de fria läkemedlen. Jag tillhörDiabetesförbundets styrelse. Där har vi varit väldigt oroliga närdetgällerdenhär frågan. Det har ju av och till diskuterats att de kroniskt sjuka i sambandmed att den här propositionen skulle läggas fram skulle mista sina frialäkemedel. är jag därför glad för att man kan läsa i betänkandet att de frialäkemedlen skall behållas. Däremot måste jag be om en förklaring tillutskottets kryptiska uttalande när det gäller den som inte väljer att betalaavgiften för dessa läkemedel inom det nya systemets ram. Där delar jag DorisHåviks undran. Vad menar man med detta? Även reservanterna tycker det ärkonstigt att den sista delen av detta är inskrivet. - tror jag för min delaft om 200 000 diabetiker i det här landet är erbjudna att fä behälla sina friamediciner, sä är det väl ingen av dem som vill betala för dem, så den sistadelen tycker jag gott kunde ha varit oskriven. vill socialdemokraterna skjuta på detta. Jag tyckerliksom att man borde ha kunnat samordna tiden för ikraftträdandetmed tidpunkten för höjandet av läkemedelskostnaderna. Men jag finner aft vi ändå bör komma till ett beslut, eftersom vi har hållit de kroniskt sjukamänniskorna -inte bara diabetiker, utan även de som lider avhjärtmuskelsvaghet, epileptiker, de som har starr m, fl, - i ovisshet om hurdet skall bli. Det gäller totalt en halv miljon svenska medborgare. Jag tyckerdärför att vi borde fatta ett sådant beslut här aft vi sedan kan meddeladem aft de får behålla sina fria läkemedel. Jag hoppas verkligen att det är som sägeroch inte som befarar, att detta med fria läkemedel bara är ettövergångsskede. Inte ens i en lågkonjunktur, när vi måste dra åt svångremmen,får det vara så att de svaga grupperna är de som drabbas hårdast, Inga Lantzsade klart och tydligt ifrån att de kostnadsfria läkemedlen skall vara kvar,och jag kan infe tolka anförande så att hon och socialdemokraternaöver huvud taget skulle ha någon annan uppfattning heller. Där tycks det rådaganska Utbyggt skydd mot höga sjukvårds- och läkemedelskostnader Sedan kan man väl tycka att regeringen borde ha förhandlatmed landstingen och övriga sjukvårdshuvudmän innan den tog upp den här frågan.Men har jag en viss förståelse för regeringens agerande. Icke minstunder har det ju visat sig att det i finns, som man sägernär man använder ett fint uttryck, hoppande majoriteter.