prot · G409108 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:108 Anslagom bolagsstämmor i statliga företag 1 §Anmälan om kompletteringsval till utskott Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i justitie- och jordbruksutskotten under MajaOhlins ledighet anmält hennes ersättare . suppleanti justitieutskottet () suppleanti jordbruksutskottet () 2 §Justerades protokollet för . 3 §Anslag om bolagsstämmor i statliga företag Riksdagenbeslöt på förslag av regeringen i proposition 1980/81:22om insyn i statliga företag att ledamöter skulle få rätt att närvaraoch ställa frågor vid bolagsstämmor i statliga företag. Riksdagenhar nu fått besked om bolagsstämma med aktieägarna i . Beskedom bolagsstämmor i statliga företag som kommer till hända anslås påkammarens anslagstavla. 4 §Föredrogs och hänvisades Propositionerna och skrivelserna 1980/81:125 bil. 2 till socialutskottet bil. 3 till trafikutskottet bil. 4 och 5 till finansutskottet Polisens uppgifter, utbildning och organisation m. m. 6 punkterna 2 och 3 till kulturutskottet i övrigt till utbildningsutskottet bil. 7 till jordbruksutskottet bil. 10 punkt 2 till arbetsmarknadsutskottet i övrigt till näringsutskottet 1980/81:140 och 144 till finansutskottet 1980/81:151 till näringsutskottet 1980/81:152 till socialförsäkringsutskottet 1980/81:156 och 157 till jordbruksutskottet 1980/81:153 till civilutskottet 1980/81:159 till skatteutskottet 1980/81:160 till försvarsutskottet 1980/81:164 till 1980/81:165 till civilutskottet 1980/81:166 till 1980/81:169 till skatteutskottet 1980/81:170 till 1980/81:171 och 173 till näringsutskottet 1980/81:175 till justitieutskottet 1980/81:176 till 1980/81:177 till socialutskottet 1980/81:178 till socialförsäkringsutskottet 5§ Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkanden /81:29, 35, 36 och 38-1 6§ Polisens uppgifter, utbildning och organisation m. m. Föredrogs justitieutskottets betänkande 1980/81:24om polisens uppgifter, utbildning och organisation m. m. 1980/81:13). Förstatligandet och omorganisationen av polisen var utan tvivelen av efterkrigstidens största administrativa reformer. Huvudsyftet var attskapa en effektiv och smidig polisorganisation. Redani samband , med att fattade beslut om reformen underströks att deolika organisationsfrågorna måste ägnas fortlöpande uppmärksamhet och attpohsens uppgifter och organisation måste anpassas till förändringar isamhällsbilden. Detvar en granskning med detta syfte som anförtroddes åt polisutredning.Utredningen fick i uppgift att pröva om de riktlinjer för polisens verksamhetsom lades fast i anslutning till förstatligandet svarar mot de krav som numåste ställas. Närdet gäller ett från skilda synpunkter så känsligt ämne som polisensorganisation är det ofrånkomligt att en översyn sker från tid till annan. Detär enligt min mening mycket glädjande att polisutredningens översyn kundegenomföras i en bred politisk enighet beträffande det stora flertalet frågoroch att denna enighet nu återspeglas inom justitieutskottet, sedan utredningensförslag i huvudsakliga delar har förts fram i en proposition. Någottvivel råder inte om att det är flera för den svenska polisens framtid mycketbetydelsefulla frågor som har tagits upp. står det klart attförslagen inte kan sägas innebära någon revolution för polisväsendet. Vi har enbra polisorganisation och en bra polis här i landet. Det har vi all anledningatt slå vakt om. Ipropositionen har betonats vikten av att man anlägger en helhetssyn på polisenoch dess funktioner. Jag tror att detta är viktigt i den ekonomisktbekymmersamma tid som vi nu lever i. Ett sådant synsätt får i skilda avseendenbetydelse för de olika organisationsfrågornas lösning och bidrar till attresurserna tas till vara på bästa sätt. Föratt detta skall kunna ske måste det också finnas förutsättningar för en snabboch smidig anpassning av polisens verksamhetsinriktning till regionala ochlokala förhållanden. Det är bl. a. i detta syfte som propositionens förslaginnebär en långtgående decentralisering av olika funktioner inom polisväsendet.Men är det givetvis ett värde i sig att beslut som berör de enskildamänniskorna fattas så nära dessa som möjligt. Det förstärkta medborgerligainflytande över polisverksamheten som i anslutning härtill föreslås tror jag iett långsiktigt perspektiv kommer att innebära en betydande styrka för polisen. Mendetta får inte undanskymma betydelsen av att statsmakterna måste lägga fast denmer övergripande inriktningen av polisväsendet. Det förutsätts också ipropositionen. Det har vidare förutsatts att i framtidenliksom kommer att spela en mycket viktig roll för polisväsendetsutveckling, låt vara att styrelsen hksom så många andra centrala myndighetermåste inrikta sig på en inte oväsentlig minskning. Denförutsatta decentraliseringen liksom det förhållandet att man i nuvarandestatsfinansiella läge måste utnyttja befintliga resurser med så storeffektivitet som möjligt innebär att anspråken på polisens utbildning blirhöga. Vi har en bra polisutbildning , sannolikt en av de bästa i världen.Men även här ställer utvecklingen inom samhället i stort nya krav. Minförhoppning är att de förändringar som föreslås skall hjälpa polisen att mötadessa krav på bästa sätt. Låtmig också, herr talman, beröra ett par frågor som särskilt har uppmärksammats iutskottsbetänkandet. Polisensuppgifter, utbildning och organisation m. m. Polisens uppgifter, utbildning och organisation m. m. Denförsta gäller medborgarvittnena. Vi är väl alla ense om att ett utbyggt systemmed medborgarvittnen skulle kunna tänkas medföra fördelar från flerasynpunkter, även om jag liksom utredningen har menat att det här inte så mycketgäller en rättssäkerhetsfråga. Men en mera generell utbyggnad över hela landetkan ju i nuvarande statsfinansiella läge omöjHgen ges företräde framför andraangelägna samhällsåtaganden. Samtidigtär situationen den att verksamhet med medborgarvittnen på ett par håll redandrivs i regi och att det hos några*kommuner finns mycket starkaönskemål om att få påbörja en verksamhet åtminstone i mindre skala. Derättsliga förutsättningarna för en sådan verksamhet är emellertid nu mycketoklara, och det är denna oklarhet som vi har velat undanröja genom denföreslagna lagen, som är avsedd att ge kommunerna de befogenheter som behövs. Denandra frågan som jag vill ta upp gäller polisväsendets regionala organisation.Om denna har det från tid itill annan stått strid sedan kanske mer än 50 årtillbaka, och meningarna är fortfarande delade, både inom och utompolisväsendet. Naturligtvis finns här utrymme för skilda lösningar;polisutredningen skisserade åtta olika organisationsalternativ, som vart ochett säkerligen skulle ha haft möjlighet att fungera. Jag kan försäkra att vihar lagt ner stora ansträngningar på att nå fram till en godtagbar kompromiss,och jag tror att vi i propositionen har lyckats finna en lösning som så långt detär möjligt tillgodoser de olika intressen som här gör sig gällande. Deavvikelser i förhållande till propositionen som justitieutskottet har förordatkan jag helt ställa mig bakom. Efterriksdagens beslut med anledning av det utskottsbetänkande som föreligger är detnu avsikten att genast tillsätta den polisberedning som har aviserats ipropositionen och som skall ha till uppgift att svara för det praktiskagenomförandet av reformen. 4 (): Det var med tioårs erfarenhet av stora polisreform som dåvarande justitieministernLennart beslöt att tillsätta polisutredning, som skulleundersöka om polisen inför 1980-talet svarade upp mot aktuella krav ochvärderingar. Jaghar haft möjlighet att följa det arbete som ligger till grund för det beslutsom vi om skall fatta om att justera polisorganisationen på en delpunkter. Under fyra utredningsår hade jag tillfälle att tränga djupt in ipolisverksamheten och med den erfarenheten vara med om att formulera de förslagsom regeringen och justitieutskottet i stort sett har följt. Innanjag går in på att kommentera de förändringar inom polisen som vi nu skallbesluta om och de reservationer som vi socialdemokrater har fogat till utskottetsbetänkande nr 24, vill jag göra en mera allmän deklaration. Underutredningstiden lärde jag mig mycket om polisens arbete, ompolisorganisationens styrka och svagheter, om allmänhetens syn på vår polis, m.m. Jag har också haft möjlighet att lokalt följa polisens arbete under ettantal år i egenskap av ordförande i ett av de medelstora polisdistrikten här i Mot bakgrund avden erfarenheten vill jag säga: Polisensarbete får sällan erkännande av oss politiker. Om vi här i kammarendiskuterar pohsens uppgifter, är det som regel föranlett av något enstakamissöde av något slag som orsakats av någon eller några polismän. Vid etttillfälle som detta kan det finnas anledning att i klartext säga: Vi har en brapolis i . Vi skall med dagens beslut se till att den kan fullgöra sittuppdrag på bästa sätt. Vi skall förbättra utbildningen. Vi skall ge polisenklara direktiv om hur vi politiker vill prioritera insatserna när det gällerpolisarbetet. Vi skall se till att resurserna utnyttjas rätt. Vi skall ocksåmedverka till att lekmannaengagemanget i polisarbetet stärks. Detär viktigt att vi poUtiker ger polisen allt stöd i dess ofta otacksamma arbete.Men det är också viktigt att allmänheten får ett reellt inflytande överpolisens arbete. Båda dessa målsättningar har vi socialdemokrater försöktuppfylla i vårt arbete med den polisreform som vi skall ta ställningtill. Vi har också drivit ytterligare några frågor. Vi har t. ex. sagt att detär viktigt att får möjlighet att i samband med anslagsfrågansbehandling styra inriktningen av polisens verksamhet. Vi har sagt att vi serdet som en förstahandsuppgift för polisen att bedriva kampen mot den ekonomiskaoch den organiserade brottsligheten. Vi har där pekat på behovet avspecialutbildning och mycket annat. Denna typ av brottslighet är merasvårutredd än annan brottslighet. Den kräver också helt andra resurser än dentraditionella brottsligheten. Vihar också sagt att det är viktigt att polisen omfattas av allmänhetensförtroende, och vi har lyckats få inskrivet att polisen är en civilorganisation till skydd för människors trygghet och rättssäkerhet. Jagskall härefter i några avsnitt kommentera de förslag som ligger till grund förde beslut vi nu skall fatta. Förstatligandet1965 innebar betydande förändringar i polisorganisationen. Antaletpolisdistrikt minskade kraftigt, resurserna koncentrerades och ett centraltorgan - - tillskapades. Inom den organisationen tillfördessedan polisen ökade resurser - såväl personellt som utrust-ningsmässigt - årefter år. Polishus har byggts i betydligt snabbare takt än vad som varplanerat. Lekmannainflytandet har stärkts, bl. a. genom beslut ominrättandet av polisstyrelser. Närman studerar arbetet och utvecklingen finner man att det finns mycketpositivt att säga. Men utvecklingen har också visat på svagheter: Vi har fåtten starkt centraliserad polisverksamhet. har blivit enmaktfaktor, större än den man tänkte sig vid förstatligandet.Lekmannainflytandet har inte gett den möjlighet till påverkan i polisens arbetesom man skulle kunna önska. ,regeringen och justitieutskottet har enigt föreslagit förstärkningar påföljande avsnitt: Ledningsansvaretöver polisen flyttas med dagens beslut i många avseenden ned på lokalt plan. Rikspolisstyrelsenfår mindre makt - vissa funktioner skall läggas på framför allt lokal nivå. Polisensuppgifter, utbildning och organisation m. m. Polisensuppgifter, utbildning och organisation m. m. Polisstyrelserna övergår från att vara rådgivande till att blidirekt styrande organ för polisen. Närdet gäller inriktningen av polisarbetet ges kampen mot den ekonomiska ochorganiserade brottsligheten, liksom bekämpandet av narkotikabrottsligheten, högprioritet. Det brottsförebyggande arbetet betonas särskilt iinriktningsdiskussionen. får en starkare ställning iprioriteringsarbetet som den lokala beslutanderätten ökar. Beträffanderekryterings- och utbildningsverksamheten innebär det beslut som vi nu skall fattaen del förändringar: Värnf)liktskravet för manliga sökande slopas. Arbetslivserfarenheten tilläggs ökad betydelse vidmeritvärderingen. 3.Grundutbildningen för polisen blir sammanhållen med praktiksåväl i pohsdistrikt som i andrasamhällsorgan, bl. a. i . 4.Ämnen som samhällskunskap och psykologi får ett större utrymme i utbildningen. Ettkrav som drivits framför allt av socialdemokraterna i justitieutskottet är attden s.amhällsorienterande utbildningsdelen bör förläggas till allmännahögskolor. Vi tror att det är nyttigt för de blivande poliserna att få en vissdel av utbildningen tillsammans med andra studerande utanför . Nuhar d<5partementschefen lovat att den här frågan skall prövas vidare avrikspolisstyrelsen och UHÄ och att resultatet av den prövningen skall redovisasför den polisberedning som skall tillsättas, varefter frågan skall återkommatill . Visocialdemokrater har nöjt oss med detta, och på den punkten är utskottet enigt. Påytterligare en punkt, där vi har haft en bestämd mening, har det i utskottetuppnåtts ett ställningstagande som vi ansett oss kunna acceptera. Det gällerbehörigheten för tillträde till polischefsbanan. är kravet att sökandeskall ha avlagt juris kandidatexamen. Underårens lopp har det vid rekrytering av polischefer förekommit enstaka undantagfrån detta krav. har utskottet sagt att det bör vara en uppgift för denkommande polisberedningen att närmare undersöka möjligheterna att ytterligareförbättra förutsättningarna för polismän att gå över till polischefskarriären.Utskottet föreslår att skall säga detta i ett tillkännagivande tillregeringen. Vi anser att det därmed är möjligt att fortsätta en bearbetning,som syftar till att vid chefsvalen mera jämlikt bedöma långvarigt polisarbetejämfört med hög teoretisk utbildning. Även den här frågan bör hamöjlighet att återkomma till när polisberedningen sagt sitt. Påtvå punkter har den borgerliga majoriteten och socialdemokraterna ijustitieutskottet delade meningar. Den ena punkten gäller den framtidaregionala organisationen vid polisen och den andra en verksamhet medmedborgarvi ttnen. Polisutredningenkonstaterade att den nuvarande regionala organisationen bör föländras. Den hade,sade man, uppenbara svagheter. socialdemokratiskthåll poängterade vi också faran av att ett stort antal polismän skulle kommaatt låsas i ett administrativt regionalt arbete i länsstyrelserna. Vår ochutredningens målsättning för organisationen var att polisen så långt möjligtskall arbeta på det lokala planet. Utredningen föreslog en regional organisation där, liksomnu, skall vara högsta polismyndighet i länet och där landshövdingenskall behålla sina nuvarande befogenheter som länsöverste för polisen. Menbortsett från detta skulle länsorganisationen förändras. Ledningen över denregionala polisverksamheten skulle kombineras med chefskapet för ett stortpolisdistrikt i varje län, lämpligen residensstadens polisdistrikt. En sådanlänspolisledning skulle få vad länspolischeferna saknar, ett kombineratchefskap över länsverksamhet och aktivt polisarbete. Vi ansåg att en sådanlösning hade många fördelar; bl. a. kunde den klart motverka en regionaladministrationsapparat hos polisen. Regeringen frångick utredningens förslag på den punktenoch förordade ett bevarande av länspolischefsenheterna i länsstyrelserna.Länspolischefernas ställning skulle t. o. m. komma att förstärkas enligtregeringens förslag. Vi socialdemokrater har inte ansett oss kunna följa deborgerliga på den punkten. Vi har i en reservation sagt att frågan om denregionala organisationens slutliga utformning bör anstå och prövas avpolisberedningen. Detta anser vi helt logiskt då beredningen skall se över bl.a. frågan om framtida organisation för trafikövervakning- en viktig del förbedömningen av vilken regional organisation vi behöver. tycks t. o. m. riksdagsledamöter som stod bakompolisutredningens förslag att ändra polisens regionala organisation överge den linjen. Än finns dock tid för besinning, och jag villmed denna motivering yrka bifall till reservation 2 vid betänkandet. Även i den andra frågan, om medborgarvittnen, har socialdemokraternaen reservation. Vi har inte accepterat regeringens förslag att inte fullföljapolisutredningens klara mening att ett system med medborgarvittnen med statligtstöd bör inrättas. Regeringen har valt en mycket enkel lösning, nämligen attföreslå en lagändring som vi kan både ha och vara utan. Redan med nuvarande laghar vi kunnat ha försöksverksamhet i och . I utredningen fannsdet en mening om en helt utbyggd verksamhet med medborgarvittnen i allapolisdistrikt och vidare en mening - den som segrade - om att vi skulle byggavidare på försöksverksamheten. Vi socialdemokrater har i motion 46 föreslagit attsystemet med medborgarvittnen i en första etapp skall byggas ut i de trestorstadsdistrikten, där behovet av insyn i polisarbetet kan bedömas vara allrastörst. Men i motionen sägs också - liksom i reservationen - att systemet sedansuccessivt bör genomföras även i andra polisdistrikt. Staten bör, som polisutredningen har uttalat, svara förkostnaderna. Med en verksamhet i , och och enkoncentration med vittnen enbart i arrestintag och vid känsliga ingripanden -exempelvis vid viss Polisens uppgifter, utbildning och organisation m. m. Polisensuppgifter, utbildning och organisation m. m. husrannsakan - har viberäknat medelsbehovet till ca 1 milj. kr. Tanken])å medborgarvittnen är ju inget exklusivt socialdemokratiskt. Om jag minnsrätt har också bl. a. landsmöte mycket skarpt krävt ett system medmedborgarvittnen. Men tycks troheten till vara större än trohetentill ett landsmötesbeslut hos kammarens folkpartister. Jagyrkar bifall till reservationen och hoppas att vi ändå skall ha en möjlighetatt få igenom detta förslag. Tillsist beklagar jag att reformen tydligen blir försenad - om man jämförutskottets förslag, , med poHsutredningens förslag, budgetåret1983/84. Detär ett viktigt arbete - bl. a. med utformande av en ny polislag - som startarnär dagens beslut är fattat. Jag hoppas målsättningen också i det arbetet skallbli att skapa en väl fungerande polisverksamhet och stärka allmänhetensförtroende för och tilltro till polisen. 5 (): Den breda inledning till detta ärende som både justitieministern ochArne gav började med ett tema, nämligen att vi har en mycket bra polis -det talade båda om utifrån sina erfarenheter. Jag kan inte åberopa en sådanlång erfarenhet som - i en polisberedning - utan bara någonkortare tids tjänstgöring i . Men jag kan försäkra attsamtliga utskottets ledamöter står bakom den uppfattning som : Vi har en bra polis, och vi vill se till att den kan fungera på etttillfredsställande sätt. Somjag sade gjorde både justitieministern och bred inledning, ochjag skulle kanske kunna begränsa mig till att ställa yrkande om bifall till vadutskottet föreslagit i sitt betänkande nr 24. Men jag skulle ändå vilja lyftafram några ting som vi har talat om i utskottet. Låt mig börja med det somgäller medborgarvittnen. Iförslaget till lag om medborgarvittnen heter det att man skall tillgodoseallmänhetens intresse av insyn i polisverksamheten, och då får kommunen utsetrovärdiga personer till medborgarvittnen, som skall följa polisens arbete. Vihar i utskottet sagt oss att huvudregeln självfallet är att medborgarna har ettallmänt intresse av att följa verksamheten, att uppleva att en kontakt medpolisen sker under korrekta former och att man kan känna sig rättsligt trygg idet sammanhanget. Men vi har i vårt betänkande också velat peka på en annanfunktion för medborgarvittnena, nämligen att de även kan utgöra en trygghet förpolisen mot, som vi säger, obefogade anmälningar mot befattningshavare inompoliskåren. Vi tror att det är viktigt att också den biten avmedborgarvittnenas funktioner poängteras, så att man inte får intrycket att det- litet grovt uttryckt - stoppas in någon sorts spioner i polisverksamheten.Det är verkligen inte meningen. Närdet sedan gäller frågan om man skall inrätta denna institution med statsmedel,så har justitieministern redan. pekat på den ekonomiskt bekymmersammasituationen, som innebär att man inte bör ta några sådana här nyainitiativ då man kanske har andra områden att arbeta på som framstår som minstlika angelägna. Jag skulle till detta vilja lägga att vi från remissomgångenvet att det är delade meningar om dessa vittnen, och framför allt vet vi averfarenhet att intresset är olika i olika delar av landet och inom olikakommuner. Det är därför rimligt att man på det kommunala planet får pröva omman vill ta på sig den här uppgiften och kostnaderna för den. får vi ju, som påpekade, aktivapolisstyrelser med särskilda arbetsuppgifter, och då kan vi räkna med att härfinns huvudmän som är beredda att fundera på problemet och engagera sig fördet, om det nu befinnes lämpligt i en eller annan kommun. Låt mig sedan säga några ord om den regionalapolisorganisationen, där det också finns en socialdemokratisk reservation. Jagär väl inte riktigt på det klara med vad denna reservation siktar till i sak.Man vill ha frågan vidare utredd, man vill fundera mer på det hela. Av justitieministerns anförande framgick attpolisutredningen, när den sysslade med detta, kom fram till tre olikaalternativ. I två av dessa alternativ fanns också underavdelningar - treunderavdelningar i det ena och fyra underavdelningar i det andra. Det förelågalltså åtta förslag, och så kom det till ytterligare något under diskussionensgång. ytteriigare funderande på den här saken kan kanskeleda till att man kommer på ännu några alternativ. Men om dessa blir merbegåvade än dem vi har kan verkligen ifrågasättas. Jag har uppfattningenatt det viktiga här är att man skapar en god plattform i organisationen, frånvilken man kan bygga upp den verksamhet som skall bedrivas på det regionalaplanet. Det har flutit för länge för att det skall vara alldelestillfredsställande. Jag kan inte garantera - det kan ingen göra - att detförslag som utskottet till slut har hamnat på är det till bästa.Men det är ett bra förslag som lägger en grund för fortsatt verksamhet. Påvissa punkter är vi eniga i utskottet, och jag noterar med tillfredsställelse attjustitieministern kunde ansluta sig till de ändringsförslag som utskottet harkommit fram med. På denna punkt, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets förslag med de tillkännagivanden som görs i betänkandet. tog fram ytterligare ett tillkännagivande somvi gjort. Det gäller frågan om att ytterligare förbättra förutsättningarna förpolismän att gå över till polischefskarriär. sade i sitt anförandeatt vi har juris kandidatexamen som teoretiskt grundkrav för denna karriär.Med det förslag som utskottet lagt fram kommer vi att ha det också.Vad utskottet uttalat sig för är att man skall be beredningen att verkligenallvarligt undersöka hur vi skall kunna underlätta för de polismän som ärlämpliga för den här speciella verksamheten att skaffa sig den utbildning sombehövs -genom tjänstledighet för studier eller genom några andra lösningar. Jag tror att det är viktigt att man håller påkompetensreglema i det här sammanhanget. Det är ofta svåra juridiskaknäckfrågor som en polischef har Polisens uppgifter, utbildning och organisation m. m. Polisens uppgifter, utbildning och organisation m. m. att taställning till, där man behöver den grundkunskap som ges i juristutbildningen.Jag tror också - det är kanske en mer personlig bedömning - att det är lättareför den polischef som har juristutbildning att komma på lika fot och få kontaktmed de befattningshavare i andra karriärer som han i sin tjänst har att göramed. Detta tror jag att hela kåren har glädje av. Sedan är det självklart att det finns situationer där manhar sökande till polischefstjänster som är utomordenligt kvalificerade utan attde har den teoretiska grundkvalifikationen. I dessa fall har man hittillstillämpat ett dispensförfärande. Det kommer man att göra i fortsättningenockså, för så vitt jag inte missuppfattat det hela. Jag har haft beslut heltnyligen i sådana frågor.