prot · G409100 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:100 1 §Anmälan om kompletteringsval till fullmäktige i riksgäldskonto ret Anf,1 TALMANNEN: Somny fullmäktig i efter har folkparfietspartigrupp anmält nuvarande suppleanten . Som ny suppleant efterKarin Ahriand har anmälts . Talmannen förklarade valda för återstoden avriksdagens innevarande valperiod fill suppleantför fullmäktig i () 2 §Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. 3§ Svar på interpellation 1980/81:101 om principerna för fastighetstaxering Bo Lundgrenhar fill mig ställt följande frågor: Är budgetminisfern beredd medverka till attmöjligheten aft införa ett nytt villaskaftesystem utreds? Är budgetministern beredd medverka fill att detinförs en möjlighet att vid minskade marknadsvärden kunna reducerataxeringsvärdena för enskilda fastigheter? Är budgefministern beredd medverka fill sådanaförändringar av skattereglernas anknytning fill fasfighefsfaxeringsvärden aftman kan uppnå 81 6 protokoll 1980/81:99-100 Jagvill först nämna atf jag i proposifionen om ändrade regler förvillabeskattningen, m. m. 1980/81:42) uttalade atf jag är väl medvetenom att nuvarande sysfem för villabeskaffning har svagheter och atf åtskilligttalar för att en mer grundläggande omprövning bör ske för framtiden där hänsynkan fas till de ändrade förutsättningar som råder jämfört med närgrunderna för den nuvarande villabeskaftningen fastställdes. Liknandesynpunkter framförde jag i den till avlämnade propositionenom ekonomisk-politiska åtgärder (prop. 1980/81:118). Jag erinrade i densistnämnda proposifionen om att det också i fråga om andra boendeformer finnsskafteregler som behöver övervägas och aft jag och chefen förbostadsdepartementet kommer atf ha närmare överläggningar om deberörda skatte- och bostadspolitiska frågorna samt att ärendet därefter kommeratt anmälas för regeringen. Jagär tveksam när det gäller införande av en möjlighet att reducerataxeringsvärdena för enskilda fastigheter på grund av att marknadsvärdena harsjunkit. Det torde vara svårt att på ett fullt tillfredsställande sätt beaktasådana värdeändringar inom ramen för eff system med allmänna fastighetstaxeringarmed förhållandevis långa mellanrum. Det är möjligt att bättre möjligheter attkomma fill rätta med antydda problem skulle finnas om man går över till s. k.rullande fastighetstaxering. fastighetstaxeringskommitté (Fi 1976:05)kommer enligt vad jag har inhämtat att avlämna eft betänkande därman redovisar överväganden om ett system med rullande fasfighefstaxering.Frågor av hithörande slag kan väl även komma atf fas upp i det nyautredningsarbete jag berört. Vaddärefter gäller frågan om att ändra skaftereglernas anknytning till fastighetstaxeringsvärdenså att man kan uppnå en förenklad fastighetstaxering vill jag framhålla atfdetta är ett mycket omfattande problem. Taxeringsvärdena ligger nämligen fillgrund för infe bara den s. k. villaschablonen utan även för bl. a. den kommunalagarantibeskatfningen samt för förmögenhets-, arvs- och gåvobeskatfningen.Taxeringsvärdena har vidare betydelse vid förmögenhefsprövningen av det extraavdrag för nedsatt skatteförmåga som kan medges folkpensionärer och av dekommunala bostadsfilläggen. Det skulle givetvis vara önskvärt om man kundefinna enklare former för fastighetsvärdering, som kunde bygga på ett minskatuppgiftslämnande från fastighetsägarna. Man får emellertid tänka på attförenklingar av sådant slag kan medföra aft det kan bli svårare atf fillgodosekraven på rättvisa och likformighet. Defta problem är emellertid något somkräver ingående överväganden. Jag är därför f. n. inte beredd aft uttala mig omvilka förändringar som kan och bör göras. Till en del rör det sig även här omfrågor som hänger samman med vad jag har nämnt beträffandevillabeskattningens framfida utformning. 3 BO (): Herrfalman!Jag vill tacka budgetminisfern för svaret, även om jag kanske tycker att detvar väl magert. Låt mig inledningsvis slå fast en sak som iblandmissuppfattas i debatten, och det är att de kraftiga taxeringsvärdeshöjningarvi kan se fram emot som ett resultat av allmänna fasfighefstaxering isig själva inte leder fill några problem, åtminstone infe fill problem avstörre omfattning. Det som kan skapa problem för enskilda fasfighetsägare är deskatteregler som har anknytning till taxeringsvärdet och deras utformning. Här har regeringen lagt fram förslag till ett flertaländringar - det gäller villaskatten, förmögenhetsskatten, arvs- och gåvoskattenoch mycket annat. Det kommer dessutom, såvitt jag försfår, också atf läggasfram förslag när det gäller spärregeln för redukfion av förmögenhetsskatt förjordbruk etc. Trots detta finns det en del olösta problem, som kanskeockså har betydelse för kommande fastighetstaxeringar. Det första problemet, som jag tycker är ganska allvarligt,är att def finns kraftiga regionala skillnader i taxeringsvärde mellan sammaeller liknande villor på olika orter. De här skillnaderna i taxeringsvärde ärmånga gånger betydligt större än vad som kan anses rimligt, med tanke på aftman kanske har villan i en expansiv ort där hyresnivån i sig själv är någothögre än i en annan ort. Det är också så atf de regionala skillnaderna inte baragäller nuläget och vad som händer med taxeringsvärdet efter 1981 årsfasfighefstaxering, utan def är också fråga om hur kraffiga höjningarna blir.Om man utgår från att det blir en dryg fördubbling för landet i dess helhet närdet gäller villor, så är ju defta ett genomsnitt. Det innebär atf detnågonstans blir en höjning och någon annanstans . Det bliralltså regionala skillnader även för höjningarna. Och eftersom de enhetligavillaskattereglerna har justerats med utgångspunkt i en fördubbling skapar manproblem som förstärker de regionala skillnaderna. Eff problem som är speciellt för vissa regioner ärnaturligtvis det som man har upplevt inte minst i , dvs. att en väldigtstark efterfrågan på hus, som har använts för permanent boende, förfrifidsändamål har pressat upp priserna så att de som bor kvar permanent får enganska hög boendeskatt. Det kan inte heller ha varit avsikten med de härreglerna. I och med att vi har enhetlig progressiv skala förvillabeskattningen ökar alltså skillnaden i kostnader som uppkommer på grund avde regionala skillnaderna. Man skulle kunna tänka sig att lösa problemet genom fleraschabloner eller en schablon med flytande skiktgränser, somfasfighetstaxeringskommittén har övervägt. Detta skulle å andra sidan få mångaandra konsekvenser som inte kan överblickas, och därför har man inte frånkommitténs sida och inte heller från regeringens sida fastnat för något sådant. Något som inte har diskuterats tillräckligt är om det ärmöjligt att frikoppla villaskatten från taxeringsvärdet och mera utgå från ettvärde av boendet, i likhet med uppskattningen av hyresvärdet om man bor i egenlägenhet i hyreshus, uppskattningen av boendet i jordbruksfastigheter osv. Ensådan här förändring skulle, om den var aktuell, naturligtvis ocksåsammankopplas med frågan om beskattningen av lägenheter ibostadsrättsföreningar och Om principerna för fastighetstaxering eventuellt kommandeägarlägenheter, så att man får en enhetlig form av beskattning av eget boende.Det skulle också vara en förenklingsvinsf för skatteadministrationen. Riksdagenhar vidare beslutat att regeringen bör överväga frågan ominförande av avdragsräft när det gäller reparationer. Syftet med detta ärnaturligtvis atf försöka minska def svartarbete som förekommer i samband medreparafionsverksamheten. Mot denna bakgrund finns def all anledning att tänkasig atf man bör utreda frågorna om eff nytt villaskaftesystem, om/man skallinföra avdragsrätt etc. Budgetministernsäger också i sitt svar att han är medveten om att nuvarande system harsvagheter och att åtskilligt talar för att en grundläggande omprövning bör skeför framtiden. Men i slutet av denna del av svaret säger han sedan att han ochchefen för kommer att ha närmare överläggningarom de berörda frågorna och att ärendet därefter kommer att anmälas förregeringen. Jagmåste säga atf jag skulle vara facksam för eft förtydligande på den här punkten,hururvida def kommer atf bli någon sådan här utredning som tar upp frågan omett nytt villaskaftesystem eller infe. Det skulle i så fall vara ett klart svarsom vore det bästa för de människor som är berörda. Jagvill också ta upp ett annat problem i det här sammanhanget. Det har uppkommitdärför att vi på fastighetsmarknaden nu har en situation som är rätt unik. Vihar en vikande ekonomisk utveckling totalt i landet. Vi har haft enmycket starkt ökande prisutveckling när def gäller olika fasfighetstyper,vilket har lett till atf prisnivån har blivit alltför hög. Det finns nu en riskför atf vi får sjunkande priser på fastighetsmarknaden. Ännu finns dock ingenstatistik som tyder på defta. De uppgifter som finns och som budgefministernhar lämnat i tidigare svar här i kammaren innebär att prisnivån är i stort settoförändrad eller visar en mycket svag uppgång. Man kan säga att detta lederfram till att det sannolikt på sina håll har varit sjunkande priser, för engenomsnittligt oförändrad eller mycket svagt stigande nivå måste helt naturligtinnebära aft priserna någonstans har sfigit mera och någon annanstans kanske t.o. m. sjunkit. Detintressanta är emellerfid infe vad som har hänt, utan vad som gäller förframfiden. Vi har ju en taxeringsperiod som skall gälla i åtminstone -såvida vi inte får ett system med rullande fastighetstaxering. Då kan defnaturligtvis inträffa att villafastigheter kommer att sjunka i pris, specielltde som ligger i områden som varit expansiva och där priserna varit väldigthöga, innebärande boendekostnader som är på gränsen till vad man kan klara av.Men defta kommer inte att få någon effekt när det gäller bostadsbeskattningen. Detsammakan komma att bli fallet när det gäller jordbruksfastigheter. Effekterna av denjordförvärvslag som infördes och som ju har till syfte atf pressa nedprisnivån - åtminstone har jag uppfattat def så - fillsammans med bristandelönsamhet, inte minst på grund av den ökade räntebelastningen, kan leda tillett prisfall även på jordbruksfastigheter. Jag har förståelse för att människorkan hysa oro när de har åsaffs eft taxeringsvärde på fastigheterna som harskatteeffekter vilka skall gälla i fem . Detfinns nu en särskild fastighetstaxering. Man kan med den under vissaförutsättningar ändra taxeringsvärdet för enskild fastighet, om dennaexempelvis har blivit ombyggd eller tillbyggd eller om en byggnad påfastigheten har rivits. Med den nya situation vi nu har tycker jag att manborde kunna överväga det tekniskt fullt möjliga, att införa en rätt att pågrundval av sjunkande priser vid särskild fasfighetsfaxering medge ett sänkttaxeringsvärde, så att man skapar en trygghet för de människor som känneroro. Budgetministernsäger att detta knappast går aft genomföra med det system vi nu har, men attdet kanske kan genomföras i eft system med rullande fastighetstaxering. Det kanman säkert tänka sig, för om jag har rätt förstått principerna bakom systemetmed en rullande fasfighefstaxering behövs ju därmed inte några regler fördetta. Då skulle man ju för enskilda fasfigheter få en förändring avtaxeringsvärdena baserad på index, byggt på fastighetsprisstatistik. Dettaskulle då regleras . Jag förutsätter att def i så fall skulle bli frågaom en förändring av värdena både uppåt och nedåt, beroende på prisutvecklingen,I det fallet behövs således den här regeln infe. Det är just när man har långataxeringsperioder som man behöver en regel av den innebörd jag talat om. Ensådan är alltså tekniskt möjlig att genomföra. Frågan är då, om man inte bordeöverväga att göra det för att ge en trygghet åt de fastighetsägare som i dagkänner en stark oro för vikande priser. Slutligen,herr talman, det ännu större problemet; Fastighetstaxeringens ursprungligasyfte var att utgöra underlag för den kommunala fasfighetsbe-skattningen, somvar särskilt redovisad , därefter har allt flerskatteregler och andra regler med anknytning fill taxeringsvärdet införts. Pågrund av den stora betydelse fastighetstaxeringen därmed har fått måste mannaturligtvis ha en mycket hög grad av noggrannhet i arbetet med taxeringarna.Detta är helt nödvändigt med det nuvarande systemet. Man måste naturligtvis hanoggranna deklarafioner från fastighetsägarna. Men ju fler uppgifter pådeklarationsblanketterna som dessa skall lämna, desto större blir risken föratt de gör fel. Från den debatt som förts vet vi t, ex.vilka problem det inneburit för villafastighetsägarna när def gäller att kommafram till den primära bruksarean - eller boytan, som jag snarare skulle viljakalla den - på grund av snedväggar och annat. Vi vet också att det har varitoch kommer att bli problem i taxeringsarbetet vid granskningen. Detär, som sagt, lätt att göra fel vid deklarationen, och detta får konsekvenserför de enskilda både när det gäller fastigheternas värde och när det gällerskatteeffekterna. Det kommer i sin tur att leda till många överklaganden. De nuredan överlastade länsrätterna, med behandlingstider på uppemot när detgäller enskilda ärenden, kommer att få ytterligare belastning. Jag tror attbudgetministern och jag är helt överens om att detta inte ärtillfredsställande. Då är frågan; Kan man förenkla fastighetstaxeringen? Det viktigaste är då att konstatera att man kan göra det om Om principerna för fastighetstaxering skattereglernainfe så hårt knyts till taxeringsvärdena. När def gäller villaskaff kan mansäkerligen ha ett system utan anknytning till taxeringsvärdena. Garantiskatten för kommunerna har en viss betydelse. Fråganär om garantiskatten över huvud taget behövs, eller om den kan bakas in i detskatteutjämningssystem som vi har - om kommunerna nu har behov av denna typ avinkomster, som kommer direkt från fasfigheter. Förmögenhetsskatten är orättvis på många olikasätt. Man tar vid fastigheter t. ex. inte hänsyn fill de latenta skatteskuldersom kan finnas för olika fastighetstyper, när man fastställerförmögenhefsvärdet som grund för beskattning. Det finns latenta skatteskulderför så gott som alla fastigheter, och de varierar ju högst betydligt.Naturligtvis är det då inte den verkliga förmögenheten som man uppskattar. Manskulle alltså kunna ändra dessa regler, så att taxeringsvärdena fick betydligtmindre betydelse även för förmögenhetsbeskattningen. Detsamma skulle kunnagälla arvs- och gåvoskatten. Naturligtvis kan man göra på det sättet. Budgefministern sade att det här är eft problem som kräveringående överväganden, varför han inte är beredd att uttala sig om vilkaförändringar som kan och bör göras. Jag har full förståelse för detta. Annarsskulle jag ju ha fått ett exakt svar på vad man skall göra. Def enda som jaghar begärt är budgetministerns uppfattning om det, som jag tycker, kan ansesrimligt att överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att vi skall kunna få enenklare fastighetstaxering. Slutligen en liten detalj som har ställt till problem vidtaxeringsarbetet på många håll i landet. Det har uppstått en fråga om vem som irealiteten beslutar när det gäller taxering av fastighet. Från myndigheterssida har det ibland sagts att av och resp. skattecheferupprättade riktmarkvärdeskartor och tabeller för värdering ovillkorligen skallgälla. Det är självfallet så, att de i normalfallet skall göra det. Men det kannaturligtvis uppstå fall då en taxeringsnämnd av ett eller annat skäl villanvända en annan tabell eller en annan karta för värdering. Då skulle jag viljafråga budgetministern: inte den proposition som har antagit rättatt taxera fill fasfighetstaxeringsnämnd? Jag har i fidigare debatter i detta ärendesagt att det pågår en fastighetstaxering och att den sker i enlighet med denlag som har antagit. Vi är säkert överens om att detta arbete måstefullföljas. Givetvis kan man också efter den här omgången avfastighetstaxeringen försöka dra riktiga slutsatser inför nästafastighetstaxering. Det gäller att varje gång på ett effektivare och smidigaresätt försöka ta vara på de erfarenheter som vi får , som ju istort sett är periodicifeten när det gäller fastighetstaxeringar. Detta äringalunda så lätt, ty ställer vi ofta krav på aft man vidfastighetstaxeringarna skall ta hänsyn till en rad nya faktorer. Därigenom blirsystemet ofta mera komplicerat. Så ofta finns det motstridande intressen på dethär området. Men i den mån det går att förenkla systemet, är detnaturligtvis från medborgarnas synpunkt angeläget att så sker. ,detta är väl, som sagt, vad som skall ske sedan fastighetstaxeringen nu snarthar slutförts: vi skall alltså dra lärdom av vad som har hänt under den härperioden. BoLundgren sade själv att skattereglerna har anpassats till de nyafastighetsvärdena, och det är ju ett känt faktum. Regeringen och hardärmed gett uttryck för åsikten att det finns en parallellitet mellantaxeringsvärdena och skattereglerna. När här för på tal att det ioch för sig inte är taxeringsvärdena som är bekymret utan den beskattning somföljer av uppskrivningen av taxeringsvärdena, vill jag därför peka på det i ochför sig mycket väl kända förhållandet att detta ju har iakttagits i tabellernaför att vi inte skall få en orättvisa. Vi har med andra ord anpassatutvecklingen i skattetabellerna till de nya taxeringsvärdena. BoLundgren har naturligtvis rätt i atf det finns regionala skillnader när defgäller hur marknadspriserna utvecklas på fastigheter. Det har jag aldrig satt ifråga. Men vi är tydligen också överens om att det senaste material som går atfredovisa pekar på en fortsatt nominell uppgång, om man ser på genomsnittet. Dengrundregel som gäller här är att taxeringsvärdet skall vara avmarknadsvärdet, och den har inte tillkommit av någon slump. Det finnsnaturligtvis en filosofi bakom relationen av marknadsvärdet, och den är,, att man skall ha ett spelrum, där fastighetsägaren kan kännatrygghet så att han - om det sker förändringar på marknaden i negativ riktningsett ur fastighetsägarens synpunkt, alltså ett fallande pris - inte skall kommai en ohållbar situation. Därför finns här ett spelrum på enligt deprinciper som skall gälla. Dit är förvisso steget mycket långt. Det tror jag vikan vara överens om, eftersom def i varje fall var en fortsattliten men dock uppgång i de nominella priserna på fastigheterna. Jaghar också sagt, och det vet väl om, aft det senare - jag hoppas definte skall dröja länge - för kommer att presenteras förslagbeträffande just jordbruksfastigheter och fastigheter där det finns ett antalfritidshus som får annorlunda taxering i och med taxering och därmedockså kommer atf få en förmögenhetsmassa som kan bli besvärlig att klara förägaren. Därför har vi på dessa två punkter sagt att vi skall återkomma medförslag till . BoLundgren tar kanske upp debatten mer med sikte än vad som hittillshar förekommit, men jag har ändå tillåtit mig att lämna denna redovisning avden nuvarande situationen. vill söka finna former för en annorlundataxering - att vi skulle tillämpa en bruksvärdestaxering. Jag tror inte dettaär någon modell som ger ett problemfritt taxeringssysfem. Det kommer att varaen mängd gränsdragningsfrågor även därvidlag, precis som vi har med det systemvi nu tillämpar. Vill man jämföra boende i olika bostadsformer - hyreshuskontra villor, jordbruksfastigheter osv. - visar bara en blick på hurförmånerna skiljer sig mellan de tre typer av boendeformer som jag nämndeatt det skulle bli många svåra gränsdragningsproblem. Detta har diskuterats,det vet väl om som har varit utredare på detta område, men hittillshar man alltså inte slagit in på den vägen. Jaghar ändå i svaret sagt att vi kommer aft ta upp dessa frågor i ett nyttutredningsarbete. Def är avsikten. Även om det inte direkt är utlovat mer änatt jag tillsammans med bostadsministern skall anmäla dessa frågor förregeringen, så ligger i förlängningen av det uttalandet avsikten att vi skalltillsätta en utredning som skall se över dessa frågor. Men vi är inte klara medde direktiv som skall gälla. Därför har jag för dagen inte velat säga mer änvad som står i svaret. Men avsikten är ju aft vi skall se över de här frågornapå något lämpligt sätt. För dagen kan jag därför inte göra annat än att hänvisafill att detta är regeringens avsikt. F. ö. är det ju inte någon specifikbrådska i den här frågan, eftersom vi nu har fid på oss innan nästafasfighefstaxering skall genomföras - i varje fall om vi skall använda oss avden metodik som hitfills har varit fillämplig. Jagser gärna - och det har jag sagt ett par här i - att denkommitté som arbetar med den här frågan kan föreslå ett hållbart system med enrullande fastighetstaxering. I så fall blir situationen något annorlunda. Meni def här avseendet - när det gäller behovet av att utreda värderingen av boendeti olika former och vilket stöd samhället skall ge de boende i olikabostadsformer - kvarstår utredningsbehovet. Jag tror dock atf vi så småningomskall komma fram till hur det utredningsarbetet skall utföras och redovisa det. tog återigen upp frågan om den mer aktuella situationen ochom def inte under den fid som skall gälla, fr. o. m. den tidpunkt dåfastighetsägarna fått sina taxeringsvärden fastställda, är möjligt att göraförändringar i taxeringen och pröva om man skall taxera upp - jag förmodar attBo Lundgren menar även det - eller taxera ner, ifall marknadsvärdet skulleförändras på ett mera dramatiskt sätt i förhållande fill vad det var närtaxeringsnämnden bestämde taxeringsvärdet på det grundmaterial som nämnden dåhade. Svaret på den frågan har jag egentligen redan givit, herr talman, och defär atf det här finns ett spelrum mellan hela marknadsvärdet och ner till 75 %av det och att avsikten därför inte är att vidta några sådana förändringar. Dettaär också mitt svar på den sista frågan som ställde, om atttaxeringsnämnderna skulle ha haft möjligheter att göra undantag från deanvisningar som här gäller, om det fanns särskilda motiv för det. Ja, def harde haft möjlighet till, men då skall det också vara alldeles speciellaförhållanden. I övrigt gäller de regler som är fastställda, och därvidlaghoppas jag att taxeringsnämnderna har intagit en konsekvent hållning. Anf.5 BO (): Jag är naturligtvis helt överens med budgetministern om att man skalldra lärdom av det arbete som vi nu har genomfört och det som vi håller på atfgenomföra. Det är också det jag försöker göra, och det var därför som jagställde den här interpellationen till budgetministern. Många människor är nog berörda av detta problem och funderar över det. Det är alltså nu man skallförsöka att så snabbt som möjligt dra lärdom och göra deöverväganden och översyner som kan vara befogade. Jag är tacksam för attbudgetministern såvitt jag förstår - mer eller mindre i alla fall - säger attfrågan om villaskatfen kommer att utredas. Det tycker jag ärväsenfiigt. Jag tror att det finns några punkter på vilka vi inte ärriktigt överens. Det är alldeles riktigt att fastighetstaxeringen är såuppbyggd att man inte tar upp det fulla marknadsvärdet som taxeringsvärde ufan75 % av marknadsvärdet. Den regeln är fill för att man skall ha ensäkerhetsmarginal och aldrig komma snett. När det gäller förmögenhetsbeskattningen må jag säga attdetta argument är helt korrekt. Man riskerar sannolikt aldrig att en fastighettas upp till ett högre förmögenhetsvärde än vad den i realiteten har,åtminstone inte ; det är jag är helt övertygad om. Men när det gäller villabeskattningen, som vi nu harändrat reglerna för, har man ju räknat med att få en visstaxeringsvärdeshöjning. Man har sagt aft de taxeringsvärden som tidigare gälltoch som i och för sig fortfarande gäller kommer atf stiga med litet . Det är den ökningen av taxeringsvärdena som har legat fill grund för hur manhar förändrat villaskattereglerna. Men skulle det visa sig att man får enförändring på 15 eller neråt, försvinner den här grunden, och då skapas enorättvisa mellan olika typer av villainnehav.