prot · G40917 · 1980-12-31 00:00:00 — Sedan till detta att ställa krav under en pågåendeutredning. När det t. ex. gäller kravet på en avvecklingsplan beträffandegifter inom jordbruket kan det ju inte vara fel att kräva att det görs ettuttalande på den punkten. Jag utgår nämligen ifrån att utredningen inte hartill uppgift att öka kemikalieanvändningen inom jordbruket utan tvärtom attminska den. Då måste ju en avvecklingsplan kunna stämma överens med delsdirektiven för utredningars verksamhet, dels målen för utredningen. Jag vidhållerdärför det yrkande som jag har framställt. Kontrollen av hälso- och miljöfarliga varor Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 19 förmotion 1979/80:943 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls med 304 röster mot 18 förmotion 1979/ 80:1396 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 160 förreservationen av m.fl. 9 protokoll 1980/81:15-17 18 §Arbetsförmedling för kulturarbetare, m. m. A rbetsförmedling för kulturarbetare, m. m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /81:1 om arbetsförmedling för kulturarbetare, m. m. 40 (): I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1980/81:1behandlas bl. a. motion 1794. Jag och mina medmotionärer har i denna motion yrkat attriksdagen begär att regeringen föranstaltar om en översyn av arbetsförmedlingenför musiker och sceniska artister. Sedan motionen väcktes har regeringen tillsatt enutredning på det aktuella området, och motionen är i denna del tillgodosedd,vilket också utskottet påpekar, och som motionär får man då känna sig rättnöjd. Det är också en intressant upplysning som ges i utskottetsskrivning angående statsbidrag till organisationsförmedlingar. Arbetsförmedlingslagen är , och enligt den fårarbetsförmedling inte bedrivas i förvärvssyfte. Grundprincipen - att man inteskall behöva betala för att få ett arbete - är naturligtvis riktig. Den 45-åriga lagen går dock i sin nuvarande utformningknappast att helt och fullt tillämpa när det gäller musiker och andra artister,enligt min mening. För artister gäller alldeles specifika förhållanden. Tillskillnad från de flesta arbetstagare byter artisterna arbetsgivare mycket ofta- och ibland . Artister är i ständigt behov av förmedlingsservice. Debehöver ombud som sköter PR-verksamhet, hotellbokningar, kontraktskrivningarmed arrangörer osv. Musiker och andra artister behöver en service som varkenarbetsförmedlingar eller musikförmedlingar kan tillgodose. De verkliga förhållandena är uppenbara för alla som villse verkligheten sådan den faktiskt är. behöver artistbranschen arbetsro. I branschen räknarjag också in arrangörerna, i vilkas intresse det också ligger att det snartblir rätsida på det komplicerade problem som artistförmedlingen blivit. Denutredning som är tillsatt hälsas med fillfredsställelse. Vad jag nu särskilt vill understryka är vikten av attutredningen blir färdig och att alla berörda parter får möjlighet atttill utredningen lämna sina synpunkter: arrangörer, produktionsbolag,impressarieföreningen, kapellmästare, orkestermedlemmar, andra artister m.fl., dvs. de som i praktiken vet hur artistjobbet fungerar och som också harvettiga lösningar på hur en praktiskt fungerande artistförmedling skulle kunnafastläggas. Vi är många som med intresse kommer att följa frågansvidare hantering. Det är en fråga som berör många och som artister ocharrangörer otåligt väntar klarhet i. 41 (vpk): Vpk har i en rad skilda sammanhang aktualiserat musikernas bekymmersammasituation, I motionen 1979/80:1819 tar vi upp en aspekt av arfisternas ochmusikernas nuvarande situation, nämligen det faktum att samhället på dettaområde fortfarande fillåter arbetsförmedling i vinstsyfte. Musikerna ocharfisterna måste alltså ännu avstå från en del av sin inkomst för attfå jobb, vilket helt strider mot vad som gäller i samhället i övrigt. Nusvarar utskottet att en utredning har tillsatts för att se över frågan. Jagförutsätter att den här utredningen kommer att försöka stoppa det geschäft somförekommer i branschen fill fromma för de seriösa organisationerna på området.I avvaktan på att denna utredning blir klar har jag inget yrkande i anslutningtill mofionen. Nutar emellertid utskottet upp ytterligare en sak, nämligen frågan om statsbidragtill sådana förmedlingar som arbetar seriöst, exempelvis . Jagtycker, herr talman, att det är oerhört angeläget att Musikerförbundetsbidragsansökan behandlas positivt inom regeringen. är omistlig och behövlig för att man skall kunna fylla de förmedlingsbehov somfinns på musikområdet. Konsekvenserna av ett uteblivet statsbidrag skulle bliförödande för en hel grupp frilansmusiker och artister, och det skulle särskiltdrabba redan underförsörjda orter vad det gäller artist- och musikutbud. Utskottetsäger kort och gott att man känner till att det kommit in en ansökan. Jagtycker att det hade varit bra om utskottet ytterligare hade betonatnödvändigheten av att ett sådant bidrag betalas ut så snabbt som möjligt. Arbetsförmedling för kulturarbetare, m. m. 42 (): Efter att ha lyssnat på kan jag i allt väsentligtinstämma i hennes synpunkter. Vibehandlade dessa frågor förra gången i kammaren . Riksdagenbegärde då - på förslag av arbetsmarknadsutskottet - att villkoren förkontorsservicebranschen skall utredas. Regeringen tillsatte sedan på våren i ården begärda utredningen. redovisar i betänkandet, skall utredningen i första hand behandlafrågan om arbetsförmedling av korttidsanställda på kontorsområdet. Idirektiven sägs även att kulturområdet skall tas upp. Med detta avses den s. k.artist- och musikerförmedlingen. Vidareskall, som utskottet också begärde, bl. arbetsförmedlingslag sesöver från lagtekniska utgångspunkter. Dekrav som tas upp i de aktuella motionerna täcks väl in i det nu pågående utredningsarbetet.Utskottet är sålunda inte berett att föreslå några åtgärder, utanhänvisar till detta utredningsarbete. Vi påpekar vidare att vårt land harförpliktelser att iakttaga enligt våra åtaganden i den aktuellaILO-konventionen på området. För egen del skulle jag hakunnat nöja mig med denna redovisning, om det A rbetsförmedling för kulturarbetare, m. m. inte inträffatatt agerat på ett högst anmärkningsvärt sätt undermellantiden sedan riksdagsbeslutet fattades. AMS har bl. a. beslutat att överlämna fem anklagelser motskrivbyråer om "olaga arbetsförmedling" till åtalsprövning. Man harvidare kallat till sig ett antal företagsledare och mer eller mindre hotat demmed att de har åtal att vänta om de inte upphör med sin ambulerandekontorsserviceverksamhet. Jag måste säga att detta handlande är synnerligenanmärkningsvärt med tanke på att klart uttalade avsikt var attundersöka möjhgheterna att justera lagreglerna så, att skrivbyråernasverksamhet kunde underlättas -inte motsatsen till detta. Liknande tvister har förekommit på artistområdet. Under1978 anmälde A Telstar till åtal. I oktober 1979lade åklagarmyndigheten ned åtalet. På grundval av den service företaget gerartisterna såg åklagaren inte någon anledning till åtal. En jämförelse visaratt denna typ av verksamhet har större karaktär av förmedling än vad fallet ärmed den verksamhet som skrivbyråerna bedriver. Jag skall ge ännu ett konkret exempel på AMS agerande. Jaghar talat med en producent på musikområdet, som heter och som bori . Han fick besök av en AMS-tjänsteman, och denne sade vid besöketatt måste läggas ned - ett företag som PelleNilsson hade bedrivit . Anmärkningsvärt var också atttjänstemannen reste med flyg från i till , varifrånhan med hyrbil färdades till . Han valde detta färdsätt, trots attdet kan räknas ut att det hade blivit klart billigare att resa med tåg ochdessutom hade gått betydligt snabbare. Allt talar mot denna bakgrund för att AMS borde avstå frånagerande av detta slag. Som vän av ordning frågar man sig också om inte AMS idagsläget har viktigare samhällsuppgifter att ägna sig åt än denna klappjakt påskrivbyråerna. AMS borde mera ägna sig åt att skaffa arbete åt dem som inte harnågot än att skapa arbetslöshet bland anställda som fyller en viktig ochefterfrågad funktion på marknaden. Det säger sig självt att en lag som är gammalknappast kan anses vara - med hänsyn till de förändringar som ägt rum - helttidsenlig. När såväl som regeringen har menat att den börjusteras till förmån för de önskemål som branscherna, dvs. skrivbyråer ochartister, har gett uttryck för, borde AMS ha avvaktat utredningsresultatet. Detframgår av direktiven - och arbetsmarknadsministern har bekräftat denna syn ien frågedebatt här i kammaren - att översynen skall verkställas skyndsamt. På motsvarande sätt bör de önskemål om förändringar somförts fram i de motioner som vi just nu behandlar tas upp närutredningsresultatet föreligger. Jag kan notera att inga yrkanden har ställts i debatten.Jag ber därför, herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. Utskottets hemställan bifölls. 19 §Datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /81:2 om datateknikens effekter på sysselsättning ocharbetsmiljö. 43 (vpk): I det betänkande som behandlas berörs dekrav i vpk:s datapolitiska motion som behandlar datoriseringen ochsysselsättningen samt datoriseringen och det fackliga inflytandet. Låt mig först kort beröra frågan om sysselsättningen. Vihar i motionen ställt krav om en snabb behandling i dataeffektutredningen avdessa frågor. Vi har föreslagit en så snabb behandling att betänkandet fråndataeffektutredningen skulle föreligga senast . Det är motionen skrevs. a. lagt fram en rapport om hur sysselsättningen kankomma att påverkas vid datorisering inom bankväsendet. Ytterligare delrapporterkommer efter vad jag förstått att utges successivt. Vi utformade kravet i motionen med tanke på de erfarenhetervi har från många andra utredningar, där ofta fyra förflyter innan någotresultat kommit fram. Det menar vi hade varit mycket otillfredsställande justnär det gäller frågor av den här karaktären, där utvecklingen går mycketsnabbt. Utskottet skriver i sin kommentar att det "finnsanledning utgå från att utredningen bedriver sitt arbete skyndsamt". Jagdelar den uppfattningen, efter den utveckling som ägt rum sedan motionenskrevs. I princip kan man säga att motionens krav kommer att uppfyllas; det kommeratt föreligga rapporter och betänkanden från dataeffektutredningen inom ungefärden tidsram som angetts i motionen. Vårt andra krav - om en anmälningsplikt för de företag somavser att införa datasystem som kan få effekter på sysselsättningen - har överhuvud taget inte kommenterats av utskottet. Jag måste därför direkt frågautskottets talesman: Vad har ni för åsikt i den frågan? Från vpk:s sida menar vi att det vore mycket värdefulltför samhället om man hade en uppfattning om vilka planer som finns ute i olikaföretag som kan påverka sysselsättningen. En anmälningsplikt, som vi föreslår,skulle kunna vara ett sätt att få en bättre framförhållning och ett bättreunderlag för den aktiva sysselsättningspolitik som åtminstone vpk anser attregeringen har skyldighet att bedriva. Kanske är vi ensamma om att vilja ha enaktiv sysselsättningspolitik, eftersom utskottet som sagt inte ens kommenteratdetta krav. Jag skall så gå över fill att kommentera de krav viställer i mofionen rörande de anställdas inflytande över datoriseringen. Imofionen ställer vi krav om facklig vetorätt för de anställdas lokala fackligaorganisationer vid införande av datasystem. Vi kräver möjligheter för de lokalafackliga organisationerna att göra egna bearbetningar på arbetsköparens dator,att utnyttja arbetstagarkonsulter vid införande av ny teknik och att fåtillgång till underlag och utredningar som ligger till grund för föreslagna ochbefintliga Datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö Datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö Utskottet avstyrker alla dessa krav. Jag måste säga attjag är mycket förvånad över att socialdemokrater och borgerliga kan skriva ihopsig till detta fill intet förpliktande utskottsutlåtande , när denena fackliga organisationen efter den andra reser krav om ett ökat inflytandeöver den nya tekniken. På krävde man att förbundet skall verkaför att vetorätt införs. ställer liknande krav isitt fackliga handlingsprogram, och också statstjänstemännen framför krav om enform av vetorätt i kongressbeslut. På för några veckorsedan restes krav om ökat inflytande för de fackliga organisationerna vidinförande av ny teknik - ja, man menade att detta var förutsättningen för attden nya tekniken skulle komma till användning på ett sätt som gagnade deanställda och inte enbart gav större vinster. Är då det härutskottsbetänkandets avstyrkande det enda som socialdemokraterna har att ge somsvar till de fackliga organisationerna? T. o. m. statsrådet på denna att visst skulle facket få ökat inflytande. Sålångt sträcker sig nu inte utskottet, varken dess borgerliga eller desssocialdemokratiska ledamöter. Man tycker inte någonting utan hänvisar tillnågra utredningar. Låt oss då se på dessa utredningar. Utskottet skriver attdataeffektutredningen har till uppdrag att också studera de anställdasmöjligheter till inflytande över datoranvändningen. Det är riktigt att dettafinns i direktiven för utredningen. Men enligt utredningens planer, sompresenterats för datadelegationen, där jag sitter med, så finns inte dennafråga med i den planering man gjort t. o. m. Såvitt jag har förståttkommer man inte att behandla denna fråga - alltså frågan om de anställdasinflytande över datoriseringen - i någon speciell rapport eller i något betänkande,utan man kommer att studera de anställdas möjligheter till inflytande i despeciella branscher man f. ö. studerar. Det kanske är riktigt utifrån dennautrednings förutsättningar, men det uppfyller sannerligen inte de fackligaorganisationernas krav om att få förslag till lagar som ger dem störreinflytande. Det finns heller inte i utredningens direktiv några krav om att manskall komma med förslag för att stärka de anställdas inflytande över den nyatekniken. När det sedan gäller det forskningsprojekt som utskottetnämner i sitt betänkande, nämligen vid Arbetslivscentrum, så ärdet mycket märkligt att utskottet skriver att detta projekt kommer att belysade problem som tas upp i motionen - "kommer att belysa" är ett märkligtsätt att uttrycka sig på, eftersom det gäller ett projekt som är avslutat sedanminst . Men det är rikfigt så till vida att harbelyst just de frågor som tas upp i motionen. En av de rapporter som ärresultatet av forskningsprojektet - med MBL - är väl den rapport somnärmast berör just fackets inflytande över bl. a. ny teknik. Rapporten finnsalltså redan, och man kommer där i mångt och mycket fram till de krav viställer i vår motion. Man ställer inte dessa krav i rapporten - det är enforskningsrapport, vars uppgift inte är att ge förslag till politikerna utanjust att belysa Men jag vill gärna med några citat visa vad man kommit fram fill,eftersom utskottet ju åberopar detta forskningsprojekt i sitt betänkande. När det gäller fackligt inflytande och vetorätt säger mani rapporten bl. a. följande: "Arbetsgivarnas ovilja att tillmötesgå fackliga krav påinnehållet i medbestämmandeavtal centralt och lokalt och fackets maktlöshetlokalt när det gäller rationaliseringar och ny teknik talar för att facketbehöver kraftigt förstärkta maktmedel i förhållande till arbetsgivarsidan.Exempel på sådana maktmedel som förts fram i diskussionen och i den fackligakritiken av medbestämmande är: - en lagtext som är tvingande och som direkt ger facketsjälvbestämmande eller vetorätt i väsentliga angivna frågor." De övriga förslag som i detta sammanhang tas upp i rapportenär inskränkningar i lockouträtten, vidgad strejkrätt, inga böter vid s. k.vilda strejker och större möjligheter till internationellasolidaritetsaktioner. Dessa senare förslag får väl anses stå litet i periferinnär det gäller den fråga som behandlas , även om de är nog så viktiga isig. När det gäller en annan fråga som vi tar upp i motionensäger man i rapporten: "Det krävs en facklig rätt att utse sakkunniga (ochforskare) som får tillträde till arbetsplatsen och för vilka kostnaderna tas urproduktionen." Vpk-motionen kräver rätt för fackliga organisationer attpå arbetsköparens bekostnad utnyttja arbetstagarkonsulter vid införande ochförändring av datorsystem och för utredning av möjliga förändringar i redanbefintliga datorsystem. Här är alltså mofionen och rapporten mycket enstämmiga.Det som utskottet säger kommer att belysas i forskningsprojektet haralltså redan belysts och ger oss rätt i våra motionskrav. Utskottet pekar också på medbestämmandeavtal som lösningpå detta problem. Men vi vet ju vid det här laget att medbestämmandeavtal intelöser fackets krav om ett inflytande över den nya tekniken. Kraven är samstämmigafrån de fackliga organisationer som har resp. inte har medbestämmandeavtal.Det var exempelvis inte någon som steg upp på och sade att"för oss är den här frågan löst - vi har medbestämandeavtal", trotsatt det ju fanns många konferensdeltagare som hade medbestämmandeavtal. SåsomMBL är konstruerad behöver inte arbetsköparna teckna längre gående medbestämmandeavtalän man tycker är rimligt. Resultatet har vi sett - tandlösa medbestämmandeavtaleller inga medbestämmandeavtal alls. Utskottet skriver i det föreliggande utskottsbetänkandet:"Det bör också betonas att de fackliga organisationerna ägnar ettbetydligt intresse åt frågan om datoriseringen av arbetslivet." Ja, det är helt riktigt, men jag tycker att det är litetegendomligt att man konstaterar och betonar detta intresse, som ju manifesteratsig i bl. a. krav om ett större inflytande, och sedan helt nonchalerar dessakrav vid behandlingen av vår motion. Om man t. ex. läser TCO:s rapport om Datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö Datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö datoriseringentill kongressen 1979 finner man att i den går som en röd tråd kravet om störrefackligt inflytande vid införande av ny teknik. Och det är nu facket behöver detta inflytande, just nu ibörjan av , när vi står inför genomgripande förändringar iarbetslivet genom införande av ny teknik. Det är inte om tre fyra facketskall bli tillgodosett. Då har många datasystem och robotar hunnit installerasoch arbetslivet hunnit förändras åtskilligt. De flesta är ju överens om attutvecklingen går mycket snabbt, och facket har inte fått det inflytande somåtminstone i ord t. o. m. företrädare för den borgerliga regeringen anser attfacket skall ha. Men det är faktiskt denna utveckling övriga partieraccepterar. Man accepterar att facket får nöja sig med att vänta tillsdataeffektutredningen möjligen om kanske kommer med förslag. Ochsedan dröjer det , innan de blir verklighet och kanomsättas i praktiken. Till dess får de fackliga organisationerna nöja sig meddet rådande tillståndet. Att de borgerliga företrädarna vill skynda långsamt ellerhelst inte alls kanske inte är så konstigt - men att socialdemokraterna ocksåaccepterar detta förvånar mig, och säkert också de fackliga organisafionerna,mycket. Från vpk:s sida anser vi att det är bråttom. Facket måsteges det inflytande man kräver och som är nödvändigt för att vi skall få envettig utveckling av den nya tekniken. Det finns förstås olika vägar att gå- och utskottet hadeju haft möjlighet att skissera dem i sitt betänkande. I vår motion nr 1857 harvi redogjort för hur vpk anser att det fackliga inflytandet skall säkras. Jag ber slutligen, herr talman, att få yrka bifall tilldenna motion, i den del som behandlas. 44ALF WENNERFORS (m): "På en platta, en s. k. chip, med enstorlek av kan man nu få plats med elektroniska kretsarmed minne och bearbetningskapacitet motsvarande en stordator från 1950-talet.Och detta bara till en bråkdel av vad en stordator kostade ." Detta är ett citat ur ett föredrag vid moderatasamlingspartiets konferens om den nya datatekniken och1980-talet. Föredraget hölls av TCO-ordföranden , som bl. a. pådet här sättet beskrev den snabba och omvälvande utvecklingen på dataområdet. I ett senare föredrag på datakonferensen påmindeekonomiminister om hur svårt det är att spå om framtiden:"Inte många kunde drömma om att praktiskt taget varjeskolelev skulle ha en fickdator, långt mera avancerad än BESK, enmatematikmaskin som ansågs vara så fantastisk i sina prestanda- 20 000 addifioner - att den skulle lösa alla dittills olöstaräkneproblem." Mot den här bakgrunden är det naturligt attdatafrågorna kommer att tas upp allt oftare i . utskottetsbetänkande /81:2 om datateknikens effekter på sysselsättning ocharbetsmiljö. Inom parentes sagt hoppas jag att kammarens ledamöter observeraratt betänkandet inleds med en kort sammanfattning. Om tiden är begränsad, såläs åtminstone sammanfattningen! Det är viktigt att vi politiker utöver allaandra viktiga politiska frågor också griper tag i datautvecklingen. Vi - såväl samhälle och arbetsliv som vi människor iallmänhet - har redan fram till mer eller mindre påverkats avdatatekniken. De som har påverkats mera kan sägas utgöras av en grupp människor- låt oss kalla dem för användare. De är ungefär 1 miljon. De som dagligdags lever och arbetar med datateknikenrepresenterar på sätt och vis ett nästan helt nytt yrkesområde. Det ärdataexperter, programmerare, operatörer och allt vad de nu kallas. Hur många ärde? -Kanske 30 000. Oavsett hur många de är mera exakt, kan vi vara övertygadeom att de här s. k. dataknuttarna och även de s. k. användarna kommer att öka iantal. Var så säker på att de också kommer att påverka oss andra - både isamhälle och i arbetsliv - . Den här utvecklingen har föranlett m. fl.att väcka motionen 1484. I den motionen krävs att man skall kartlägga i vilkayrken, branscher och regioner som sysselsättningen kan påverkas avdatoriseringen. Vidare har m. fl. i motionen 1877 krävt attdatateknikens inverkan på synstress skall utredas. Jag tycker att det är alldeles utmärkt att dessa motionerhar väckts. Det vittnar om att dessa riksdagsmän ligger väl framme. Samtidigtkänns det förstås positivt för mig - och även för motionärerna, hoppas jag -att detta arbete pågår i bl. a. dataeffektutredningen, vilket också utskottethänvisar till. Jag har förmånen att delta i utredningsarbetet, och jag kanvittna om att arbetet verkligen bedrivs snabbt och ambitiöst med de resursersom står till utredningens förfogande. Det är möjligt att utredningensordförande, riksdagsman , senare säger några ord om det aktuellautredningsläget. Så kommer jag till den kommunistiska motionen 1857 av LarsWerner m. fl. I den krävs att dataeffektutredningen skall få i uppdrag attarbeta skyndsamt och avge sitt betänkande. I och för sigtycker jag att förslaget vittnar om att man på kommunistiskt håll är medvetenom att det är bråttom - det fick vi också höra i inlägget från Marie-AnnJohansson. Den tekniska utvecklingen går verkligen snabbt. En hel del i detförsta utredningsbetänkandet blir kanske litet för gammalt bara under den tidsom åtgår från det att utredningen fattar beslut om manus och fram till den dagdå man kan köpa betänkandet i bokhandeln. Jag vill påminna om att utskottetförutsätter att utredningen arbetar snabbt. Att därutöver fixera en visstidpunkt vill utskottet inte göra. I övrigt vill kommunisterna ha en lag omanmälningsplikt vid införande av datorsystem. Man vill t. o. m. ha vetorätt förlokala fackliga organisationer. Facket skall ha laglig rätt att för egnabearbetningar utnyttja Datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö Datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö arbetsplatsensdator, man vill ha särskilda arbetstagarkonsulter osv. Utskottet slår fast att det är viktigt att de anställdahar inflytande över den nya tekniken. Utskottet erinrar om att det ingår idataeffektutredningens uppdrag att studera de anställdas möjligheter fillinflytande över datoranvändningen. Utskottet pekar också på forskningsprojektoch påminner om att en hel del utredningsarbete pågår inom de fackligaorganisationerna. Med detta avstyrker utskottet vpk-motionen 1857.