prot · G409103 · 1980-12-31 00:00:00 — Men det uttalande som gjordes avriksdagen , och som utskottet upprepar , hade fill ändamål attbegränsa omfattningen av dessa indragningar. Det var också avsett som enutgångspunkt för kommuner och länsstyrelser i samband med framställningar frånvägverkets sida. Självfallet hade man, frutalman, någon viss färja i tankarna när utskottets Anslagtill vägväsendet m. m. meningformulerades, Def hade jag också. För min del stod naturligtvis färjefrafikenmellan Hornö och vid nedre lopp som typexempel på en färjasom infe kan dras in på grund av dess betydelse för en bygd. Med utskottetsuttalande bör färjefrafiken mellan och anses tryggad. En indragningav denna färja skulle nämligen lägga en död hand framför allt på Hornöbygdenoch på ett orättfärdigt sätt fördyra färdkostnaderna för befolkningen. Def ärinte heller möjligt aft ersätta den färjan med en bro. Däremotdelar utskottet helt föredragandens uppfattning aft det i flera fall innebärlönsamma investeringar att ersätta färjeleder med broar, I fråga om sättet attfinansiera sådana brobyggen råder emellertid delade meningar inom utskottet.Majoriteten delar föredragandens uppfattning, dvs, att för en del projekt kanmedel för beredskapsarbeten användas och för objekt med hög företagsekonomisklönsamhet kan driftmedel användas. Kommunikationsministern har också i eftreplikskifte med tidigare i den här debatten aviserat aktivaåtgärder för att bygga flera av de aktuella broarna. Utskottetssocialdemokratiska ledamöter har i sin motion 1980/81:1744 föreslagit enanslagshöjning för ändamålet med 50 milj, kr, I reservafion 4 har de sprungitifrån sitt krav och anser nu att regeringen i kommande tiUäggsbudget skallanvisa samma belopp för ändamålet. Vad den omsvängningen innebär är svårt attbedöma, I nuvarande läge kan majoriteten inte tillstyrka en anslagsökning avden storleksordningen. Reservationen avstyrks således, Idenna reservation tillstyrker socialdemokraterna också en rad enskilda motionerom mindre brobyggen. Därmed avviker de från tidigare principer här i riksdagen.Lika Htet som lägger sig i övrig detaljplanering inom väganslagensram bör gå in i planeringen av sådana här mindre brobyggen, KurtHugosson har ju själv anslutit sig till den principen när han talat omvägarna. Men har i sitt anförande visat att han tycks tro attplanerna på att ersätta färjor med broar är något exklusivt förslag frånsocialdemokraternas sida. Med sin uppräkning av olika objekt hyllar han kravetpå att skall avvika från tidigare principer. Det är intesocialdemokraterna som har framställt det unika förslaget att färjor i vissafall skall ersättas med broar. Det har tidigare uttalats i propositionen, ochjag tycker att det är viktigt att det framhålls här . Socialdemokraternasreservation nr 4 framstår som ännu svagare mot bakgrund av att byggandet av enav de föreslagna broarna beräknas bli påbörjat . Ytterligarefyra av de sju där nämnda broarna är aktuella för prövning av . Jag upprepar mitt yrkande om avslag på reservafion nr 4 och yrkarbifall till utskottets hemställan. 31 ()replik: Det är ändå så, , att vårt förslag i stort ansluter sigtill i det här avseendet. När jag lyssnade till Sellgrenfann jag emellertid att hans inlägg andades stor oro . Hansinlägg kan inte tolkas på annat sätt än att han är fundersam införkommunikationsministerns ärliga avsikter när det gäller en offensiv satsning påatt ersätta färjorna med broar. Man kommer nämligen inte ifrån det faktum - ochdef är väl en av anledningarna fill att känner oro -attbesparingsproposifionen gällde indragning av färjor, minskat öppethållande, avgiftsbeläggningeller överföring till privat vägsamfällighet. Den gången berörde intekommunikationsministern med ett enda ord möjligheten att ersättafärjeförbindelserna med broar. Nuhar det skeft en total omsvängning, och det är bra om så verkligen är fallet.Men det är också det man är fundersam inför, eftersom inte ett enda öreanslagits för igångsättandet av denna offensiva satsning. Därför ärnaturligtvis oro berättigad. Det säkraste sättet för RolfSellgren aft sfilla sin oro är atf den här gången ansluta sig till densocialdemokratiska reservationen - det utgör en garanti för aft vi verkligenfår en offensiv satsning när def gäller att ersätta färjeförbindelser medbroar, något som och jag - samt även kommunikationsministern,vilket jag dock i högsta grad betvivlar - ansluter sig till. AnslagtiU vägväsendet m. m. Anf.32 () replik; Jag vet inte vad tänkte på när han lyssnade på mittanförande. Någon oro eller misstro andades det i varje fall inte. Jag ser OlleÖstrands inlägg mera som ett inslag av enkel debatteknik för att dölja att hanhar kommit snett i själva sakfrågan. Riksdagenfattar inte beslut i fråga om enskilda objekt, och det är fulltmedveten om. Han försöker emellertid krypa undan och avviker helt och hålletfrån tidigare mönster. Vidareär det inte fråga om någon svängning i uppfattning. Vid utskottets handläggningi fjol drev jag starkt frågan hur man skaU bedöma den fortsatta färjetrafiken ilandet. Jag underströk att man skulle vara mycket restriktiv när det gällerindragning av färjor och att en indragning skulle ha mycket ringa betydelse förfolket i bygden om den skulle kunna genomföras. Jag har således följt samma linje, och jag harverkligen varit en av dem som försökt påverka bl. i den frågan. 33 ()replik: Vi avviker inte, , från beslutsrutinerna. Vi har lagt framen plan för hur man skall ersätta färjeförbindelser med broar. Vi har ocksåpekat på finansieringsinöjligheter. Det förslaget tycker jag att stödja. RolfSellgrens senaste inlägg kan jag inte tolka på annat sätt än att han kommer attstödja utskottsmajoritetens förslag. I så fall "hänger" de härbroarna i luften. Om nu pengar skall tas från de ordinarie driftanslagen förbrobyggande skulle jag vilja ställa frågan: Vad är det man skall dra in på närdet gäller drift och underhåll i berörda län? Skall man dra in på snöröjningen,sändningen, beläggningsverksamheten eller underhållet av våra grusvägar? Någonstansmåste ju besparingar göras. Det skulle vara mycket intressant, ,att få reda på vad det är som vi skall dra in på för att kunna genomföra denhär satsningen. Ni är ju infe beredda aft anvisa ytterligare medel. Anf.34 () replik: Om hade lyssnat till den tidigare debatten mellankommunikationsministern och om vad några miljoner kan betyda i budget på 4,7 miljarder, skulle han inte ha behövt uttala sig som hangjort. Det är ett mycket enkelt detalj resonemang han för, som faller på sinorimlighet. Det är faktiskt som aft hänga broar i luften, ! 35 iGamleby (s): Sedan här har redovisat vissa allmänna synpunkterbeträffande bakgrund och annat när det gäller det avsnitt i budgetpropositionensom behandlar frågan om broar kan jag i viss utsträckning begränsa mig i mittanförande. Def är några saker som jag ändå vill ta upp med anledning av vad somsagts här tidigare under debatten dels av kommunikationsministern, dels avandra talare. Jagvill betona att i den s. k. sparplan som lades fram sades ingenting omalternativet att ersätta färjor med broar. Det kom fram i de socialdemokratiskamotionerna. Sedan dessa hade väckts och presenterats visade det sig att ocksåkommunikationsdepartementet i princip anslöt sig till den Hnjen. Ävenkommunikationsministern har här uttalat att det var en god idé. Sedan desshar det förekommit flera diskussioner på det lokala fältet i de här frågorna.Det mest underliga i dessa sammanhang är, som också har sagts tidigare i dennadebatt, att man har resonerat om alla möjliga vinklingar och vändningar - attbyggandet skulle starta , osv. -men att man aldrig har diskuterat hurfinansieringen av brobyggandet skall ske. Ibudgetpropositionen 1981/82 återkommer kommunikafionsministern till frågan omersättning av vägfärjor med broar. I budgetpropositionen anges att det kan bliaktuellt att bygga broarna med driftmedel. En av dessa broar är bron vidBjursunds ström. Den är kostnadsberäknad till 20 milj. kr. Visserligen finnsden med i långtidsplaneringen, som sträcker sig . För vartoch ett av dessa år finns vissa summor angivna i den rullande vägplaneringen.Men när presenterar budgetpropositionen står detmed stora rubriker i pressmeddelandet: län i budgeten! Bro vid Bjursundsström. 20 miljoner satsas. Byggstart , slutfört . Detfinns inte ett ord i budgeten om detta. Men så heter det ikommunikationsdepartementets pressinformation. Närvi ställer frågor kring detta, får vi egentligen inga svar. Man vet inte varfördet har blivit så, man hänvisar tiH planering osv. Men faktumkvarstår - att man i pressmeddelan- dehar vilselett läsarna. Detta har ju också framgått i pressen. Såsent som hade kommunikationsministern i frågestundanledning att diskutera frågan om byggandet av bro vid Bjursunds ström. Det varväl inget nytf som kom fram i den diskussionen i och för sig -mer än på enpunkt. Kommunikationsministern sade nämligen att om inte brobygget startas1982, så kan det möjligen finnas grund för att starta bygget . Menliksom i alla andra sammanhang anger man inte hur det skall gå till. Jagförutsätter i alla fall att man inte har några driftmedel att ta av - så mycketvet jag om hur det ligger till på den punkten när det gäller iKalmar län. Menom nu brobygget skall kunna startas , så måste beslutet fattas , även ombygget är färdigprojekterat. Man kan möjligen vänta någon eller några veckortill. Det låter vackert att säga att man skall börja 1981, men beslutet måstealltså tas nu - eller i varje fall . Och man kan jukomma i gång om man ansluter sig till de socialdemokratiska reservationernafogade till trafikutskottets betänkande. Qmriksdagen bifaHer de socialdemokratiska reservationerna i dessa avsnitt, löserman således anslagsfrågan. Då kan bl. a. brobygget vid Bjursunds ström startas1981 - eljest kommer det inte att gå. Detär ett klart faktum att några förändringar i den gällande och rullandevägplanen inte har skett. I budgetproposifionen har man angett sådanamålsättningar att det blir mycket starka neddragningar för vägverketsverksamhet. Hur det skall gå aft i den neddragna budgeten för ocksåfå in detta med broarna är svårt att förstå. Kommunikationsministernnämnde att nu skulle det bH offensiva satsningar, och man skullese till att en del av dessa brobyggen kom i gång. Men faktum kvarstår också idet sammanhanget. Kommunikationsministern angav inga tidpunkter. Jag tror nogatt kommunikationsministern har den viljeinriktning som här redovisades, mendet vore bra om man fick veta om det är eller brobyggena skallstartas. Det är inte så regeringen har på sig. Jag dristar mig faktisktatt fundera över om man kan resonera på det här sättet med vetskap om att mankan hänvisa till att man inte hinner få fram dessa förslag - för den risken ärju påtaglig. Jag vill yrka bifall till de socialdemokratiska reservationerna vid trafikutskottetsbetänkande. Anslagtill vägväsendet m. m. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 36 KARL-ERIKSVARTBERG (s); Kommunikafionsministern sade några vänliga ord om socialdemokraternasmotioner om brobyggandet. Han tycker att det är riktiga och bra satsningar. Ja,vi är naturligtvis nöjda över att kommunikationsministern nu resonerar eftersamma linjer som vi följde i samband med motioner i anslutning tiH den s. k.besparingspropositionen . Redan då hävdade vi att man bör AnslagUU vägväsendet m. m. ersättavissa färjeförbindelser med broar, för att på så sätt minska driftkostnaderna,i stället för att försämra färjeservicen. Medanledning av årets budgetproposifion - och vad kommunikationsministern skriverdär - noterar finansutskottet i sitt betänkande nr 16, som vi nu behandlar; "Denav lämnade redovisningen över färjeleder som kan ersättas medbroförbindelser visar enligt den nu föreliggande proposifionen att dengenomsnittliga åferbefalningsfiden för en broinvestering är så kort som 11-12år, I flera fall kan en broinvestering återbetalas genom uteblivnadriftkostnader för färjeförbindelsen. Utredningen visar att redan år 1981skulle vissa brobyggen kunna påbörjas. Med hänsyn till att detföretagsekonomiskt är klart lönsamt för att göra broinvesteringar somersätter färjeleder förordas att verket upprättar ett särskilt program fördefta arbete, I första hand anses därvid arbetsplaner för broinvesteringarnaböra tas fram," Sålångt tycker vi att detta är utmärkt, så långt är vi alltså överens. Men närdet sedan gäller att finansiera brobyggena skiljer vi oss åt. Kommunikationsministernoch utskottsmajoriteten förlitar sig i huvudsak på eventuella medel förberedskapsarbeten och på mycket begränsade driffmedel. Vi socialdemokratervill anvisa medel direkt för bl, a, brobyggena ochHamburgö-Hamburgsund, Majoritet för reservation 4 beträffande punkten 6 c gerde medel som behövs. Jag yrkardärför bifall fill reservation 4, Kommunikationsministernberömmer vårt initiativ beträffande bron , Ja, han fickklart besked när samhällsföreningen på och Tjörns kommunuppvaktade honom om bron och klargjorde atf denna bro är av avgörande betydelseför näringslivet på och för möjligheterna att bevara Klädesholmensom eff levande samhälle. Sedan försöker kommunikationsministern göra siglustig och säger att socialdemokraterna har otu r när det gäller bron tillHamburgö -för den vill befolkningen inte ha, säger han. gör detlätt för sig. Han vet ju annars att det gäller att få ned vägverketsdriftkostnader. Han vet ju att en samhällsekonomi som försämras i galopperandefart kan innebära drastiska försämringar i exempelvis färjetrafiken i kommandebesparings-proposifioner. fungerar färjeförbindelsen bra för invånarna på Hamburgö. De har täta tureroch nättrafik, och förbindelsen sköts väl. Men invånarna på Hamburgö accepterar- om jag har förstått saken räft - en bro om alternativet är försämradefärjeförbindelser. hör till saken att det inte är vi socialdemokrater somhar kommit med förslaget om en bro fill Hamburgö. Däremot är det rätt att sägaatt bron blir färdig , om följer vårt förslag. 37 (); I trafikutskottets betänkande nr 16 behandlas flera motioner omhuruvida bidrag skall utgå eller inte utgå till en bit tunnelbana mellan Frågan gäller här om man skall satsa stora pengar på en dyr litenstump tunnelbana eller om man skall satsa en betydligt mindre summa och för denfå en upprustad med sammanlagt mångdubbel längd. Fråganom är inte ny. Debatten har pågått med filltagande styrka ochhäfskhet i ungefär . Det har varit en kamp mellan befolkningen, som villha ett väl fungerande frafikmedel, och de styrande i stat och landsfing, somoftast velat lägga ner banan. Manhar lagt ner bit för bit. Det är ungefär som när man sågar sönder ett träd ochförst börjar med kvistar och grenar. Roslagsbananbetjänade förr nästan hela Roslagen. Men bit för bit sågades Roslagsbaneträdetav. Först delen , sedan delen Norrtäl-je-Rimbo. Så delarnaUppsala-Rimbo och Rimbo-Hallsfavik. Dä hade man tagit de flesta yttre grenarna. Medanallt detta hände var oppositionen stark mot deffa sätt att handskas med människor.Men de flesta som drabbades bodde i glesbygd, och deras bittra klagomål hörssällan tillräckligt starkt för atf ge resultat i positiv riktning. Detutlovades högtidligt atf alla indragna tåglinjer skulle ersättas med bussar.Men efter en fid drogs vissa busslinjer in, så aft människorna vid dessa blevhelt lämnade åf sitt öde. Ett länsbolag bildades för trafiken. Glesbygdens folki dessa trakter fick höra talas om att man i andra delar av länet fickpendeltåg och tunnelbanor, men själva fick de i mänga fall bara vara med ochöver skatten betala subventioner fill dem som har god trafik och billigamånadskort. Subvenfionerna i länet kosfar nu . per person ochår. Menkvar var mellan och och ut fill . Nuville nedläggningsivrarna lägga ner även dessa delar, alltså själva stammen påRoslagsbaneträdet. Men då blev det svårare. Det berörde många människor.Striden har stått hård . Landstingeti har fattat beslut i frågan både 1975 och 1980. Vid bådafillfällena har partigrupperingarna varit desamma. Socialdemokrater ochfolkpartister med ett enstaka undantag är för nedläggning av Roslagsbanan.Moderater, centerpartister och kommunister är för ett bibehållande avRoslagsbanan. Detsom förvrängt hela debatten är att man jämfört kostnaderna för entunnelbana utbyggd tiH , alltså , med kostnaderna för en upprustning av i hela dess längd, . En sådan jämförelse är orimlig,men trots def har den gjorts år . Tunnelbaneanhängarna har åter ochåter försökt bevisa att en upprustning av i hela dess längd skullebli dyrare än deras HHa tunnelbanestump fill . Ändå har de inte lyckats. Avhandlingarna i framgår atf kostnaderna för byggande avtunnelbanestumpen skulle bli ca 700 milj. kr. i investeringskostnader och attstatsbidraget skulle uppgå fill 200 milj. kr., medan normalf underhåll avbefintlig Roslagsbana sammanlagt inte skulle överstiga 200 milj. kr. Anslagtill vägväsendet m. m. Anslagtill vägväsendet m. m. Mellan de båda besluten i åren 1975 och1980 hände en hel del. Det pågick en namninsamling för bibehållande avRoslagsbanan. Ca 40 000 människor skrev på. Det ordnades också i samband medvalet kommunala folkomröstningar i och kommuner. I båda kommunernauttalade sig en förkrossande majoritet för bibehållande av och motalternativet med tunnelbana till . Men hela denna opinionsyttring hadetydligen socialdemokrater och folkpartister i inte enaning om när de röstade mot Roslagsba- motion vid förra årets hade jag tillsammans med att regeringen skulle ta upp förhandlingar med landstingför att säkerställa fortsatt järnvägsdrift i länets nordostregion. Motionenavstyrktes av trafikutskottet med hänvisning till pågående utredningsarbete omförutsättningarna för den gods- och persontrafik som berör ,som man skrev. Vad man syftade på var den s. k. , tillsattden . Med samma mofivering avstyrktes en centermotion med sammasyfte som vår. följde utskottets förslag. Trotsdetta otvetydiga beslut aft vänta på utredningen biföll kommunikationsministerni slutet av en hemställan från lokaltrafik om att fålägga ned av . Det gäller delen mellan och Kårsta.Då har man tagit en bit till. Detta beslut är för mig en gåta, mot bakgrund avriksdagens beslut. Iårets budgetproposition har några medel inte tagits upp för tunnelbanestumpentill . Det tycker vi moderater på Sfockholmslänsbänken i är bra.Vi har i en motion uttryckt vår tillfredsställelse med det och menar attRoslagsbanan är en väl fungerande trafikapparat, som kan bevaras också iframtiden. Men detta tyckte infe trafikutskottet om. Visserligen föreslås inga direkta medel till tunnelbanan -och det ärbra - men utskottet ansluter sig fill vad som sägs i motioner frånsocialdemokraterna och om atf bidrag till byggande av tunnelbanorskall kunna utgå. Visstkan bidrag utgå och omfördelningar göras om man regionalt vill göra så, menutskottet nöjer sig inte med detta - om man ändå hade gjort def! -utan skriver:"Utskottet förutsätter vidare att därest medel för byggande av tunnelbanaskulle erfordras sådana medel utgår inom ramen förmedelstilldelningen för regionen." Och man säger att detta av riksdagenbör ges regeringen till känna. Det är, som jag ser det, en klar beställning avmedel fill tunnelbanan, trots att inte något anslag föreslagits. Jag är glad omjag skulle ha fattat fel i detta avseende, men jag tror inte det. centermotion begärs, liksom vi gjorde , överläggningarmellan staten och landsfing i frågan. Men det finner utskottetinte påkallat utan avstyrker motionen. gör man sig inte ens besväret atthänvisa till den utredning som man skyllde på . Vihar känt oss svikna . Sveket mot folk när det gällerRoslagsbanan har pågått under lång fid och i många faser och skepnader.Men vi ger inte upp kampen för , trots att denna är stympad.Trafiken på , oljepriserna, investeringskostnaderna ochfolkökningen i Roslagskommunerna - allt talar till förmån. Ochden kan absolut inte ersättas med en kort stump tunnelbana till . Motett enhälligt utskott är det knappast någon mening att yrka bifall till vårmotion, och därför avstår jag från det. Men det betyder ingalunda att vi iRoslagen kommer att böja oss för dumma beslut. Kampen för en bevarad ochupprustad, väl fungerande Roslagsbana kommer att fortsätta. Anslagtill vägväsendet m. m. 38 (); I trafikutskottets betänkande 1980/81:16 behandlas bl. a. motion 1505av mig och några medmotionärer från . I yrkandet hemstäHs att statensvägverk ges i uppdrag att vid fördelning av anslag beakta behovet avvägförbättringar och utbyggnader i . Bristerna är speciellt stora på demindre vägarna i de mellersta och sydöstra delarna av landskapet. Underen lång följd av år har vägbyggnadsanslag varit i underkant, trotsvikande sysselsättning. Det är allmänt bekant att har ett av de svårastesysselsättningslägena i landet. Mot den bakgrunden bör en omfördelning avväganslagen ske till de båda fördel. Också en annan faktor börvägas in i sammanhanget, nämHgen det underskott som uppkommit på grund av detvå svåra vintrar som fått uppleva. Detta är någonting som man ej har kunnatförutse vid anslagsberedningen, och det borde därför rätfas till i efterhand.Om inte en omfördelning av väganslagen sker eller extra medel tillförs ,kommer detta underskott, som uppstått på grund av naturkrafterna, att belastaunderhållet och förbättringen av vägarna i landskapet. Det skulle innebära enkapitalförstöring som vi inte anser vara riktig. Trafikutskottethar inte haft förståelse för detta. Utskottet hänvisar till de planeringar somsker, och man pekar på att planeringsmyndigheferna har att göra flerårs- ochlångtidsplaner. Vi motionärer har full förståelse för detta, mentrafikutskottet har tydligen inte riktigt satt sig in i de problem som uppstårdå vädrets makter drabbar . Om flera svåra vintrar drabbade , skullemestadelen av de vägunderhållsmedel som anslagits behöva användas förvinterbruk. Det eftersatta underhåll som då uppkommer innebär enkapitalförstöring, något som jag anser att utskottet borde ha satt sig bättrein i innan man avstyrkte motionen och därmed förslaget att ge merapengar till vägarbetena. Attlåta bli att underhålla vägarna innebär som vi ser det inte bara enkapitalförstöring. Det försvårar också framkomligheten för människorna. Som vihar pekat på i motionen strävar vi efter att skapa "ett rundareSkåne". Vi vill med andra ord försöka förkorta restiderna mellan olikaorter för att därmed öka rörligheten på arbetsmarknaden och möjliggöra en ökadsysselsättning inom området. har tydligen inte förståelse föratt en god vägstandard är av betydelse för att detta skall kunna förverkligas. Anslag till vägväsendet m. m. Svårigheterna för människornakommer att öka och vägstandarden kommer att försämras genom den borgerligaregeringens neddragning av vägbudgeten med i förhållande tillden programnivå som anbefalldes trafikpolitiska beslut. Utskottetsskrivning och regeringens proposition innebär med andra ord att svårigheternaatt ta sig fram på de mindre skånska vägarna blir allt större. Som framhålls iden socialdemokratiska reservationen nr 10 borde anslaget ligga på en annannivå, så att man kan upprätthålla en hygglig vägstandard och så att kapitalförstöringeninte förvärras för som går. Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationerna. 39SVEN-GÖSTA (); Så sent som avslogriksdagens borgerliga majoritet en motion angående byggande av enbroförbindelse över Brosundet mellan Brosunden och Rosendala. Visocialdemokrater i , som stod bakom den nämnda motionen, anserdock att denna fråga är så väsentlig för vårt län att vi nu återkommit med enliknande motion. Jag kan inte underlåta att framföra ett beklagande överatt den borgerliga majoriteten avslog vår motion. Som mest beklagansvärt serjag att ingen av de borgerhga representanterna från vårt län ställde upp föratt stödja vår motion, alldenstund de ändock borde vara klara över aft dettahade varit till stort gagn för läns vidkommande. Jag ser nu till min glädje att vår länsbänk har begåvatsmed en cenferpartistisk suppleant, som vid gårdagens frågestund deklareradesitt stora intresse för landsbygdsvägarna i .