prot · G409110 · 1980-12-31 00:00:00 — Utskottet skriver att det delar motionärernas uppfattning.Det kan från rättvisesynpunkt inte anses tillfredsställande att den som driverrörelse i aktiebolagsform och som följaktligen är anställd i företaget skall harätt till avdrag för egen hälsovård, medan egenföretagaren inte har någon sådanavdragsrätt. Utskottet tillstyrker därför bifall till motionen. Som motionärernaframhåller bör avdragsrätten gälla för egenföretagare som är ansluten tillföretagshälsovård. Beträffande ikraftträdande av detta beslut finns intenågot särskilt angivet. Det skulle innebära att denna punkt inte trädde i kraftförrän vid taxeringen 1984. Jag vill därför föreslå att detta beslut träder ikraft så att det kan tillämpas vid taxering. Jag framställer dettaförslag efter att ha överlagt och fått instämmande från övriga i utskottet representeradepartier. Utskottet har också med anledning av motionen 1144 avLennart Brunander och angående investeringsavdraget beslutatföreslå vissa ändringar: Som motionärerna framhåller har vissa svårigheter uppståttbeträffande tolkningen av vad som skall anses vara släpfordon. 1 syfte att imöjligaste mån undanröja oklarheter förslår utskottet att släpvagnar som drasav traktor eller motorredskap och som uteslutande används på det sätt som angesi vägtrafikskattelagen i fråga om traktor klass II, dvs. i huvudsak lantbrukstraktorer, skall undantasfrån sådana inventarier för vilka särskilda investeringsavdrag inte kan medges. Genom utskottets ställningstagande, som föranleder ändringav 4 § lagen om särskilt investeringsavdrag för inventarieanskaffning, kommeralla i jordbruket förekommande släpvagnar att omfattas av rätt tillinvesteringsavdrag, förutsatt att de levererats eller kommer att levererasunder tiden till . Till utskottsbetänkandet har, som nyssframförde, fogats två reservationer av de socialdemokratiskautskottsledamöterna. Reservation 1 berör forskning och utveckling. Ireservationen yrkar man ökade statliga insatser för att stimulera forskning ochteknisk utveckling. föreslås att det inkomstbortfall som uppstårskall täckas genom höjning av bolagsskatten. Jag kan försäkra reservanterna att ocksåutskottsmajoriteten är medveten om behovet av att stimulera forskning ochteknisk utveckling. Men f. n. prövas av regeringen ett betänkande med förslagom forskningsstöd i form av skattefria bidrag. Att i ett sådant läge besluta omändrade regler skulle strida helt emot den praxis som tillämpas i ochsom också tillämpas av socialdemokraterna i regeringsställning. Vi bördärför, som utskottet framhåller, avvakta regeringens förslag. I den andra reservationen vill socialdemokraterna upphävariksdagsbeslutet angående avsättningar till investeringsreserv. Undermitten av fördes en intensiv debatt om företagsbeskattning och omåtgärder för att åstadkomma något så när likvärdiga regler för mindreföretagare i jämförelse med de stora företagen. Detförvånar mig att socialdemokraterna inte kan acceptera denna grundsyn. Villsocialdemokraterna i praktiken ge de mindre företagarna likvärdiga möjligheter,då är det verkligen motstridande att yrka på ett upphävande av riksdagsbeslutetom investeringsreserv. Inteminst har vi kunnat konstatera småföretagensmotståndskraft i fråga om lågkonjunktur, deras smidighet och förmåga tillanpassning och strukturförändring och deras uthållighet, utbildningsförmåga ochnyskapande. Att med detta som bakgrund nu försämra deras möjligheter tillkonsolidering måste enligt min uppfattning vara helt felaktigt. ErikWärnberg sade i sitt inlägg att en av anledningarna till att socialdemokraternakräver ett upphävande av detta beslut är att fysiska personer beskattas efteren progressiv skala, medan juridiska personer beskattas efter en proportionellskala. Det anser jag är ytterligare ett skäl till att ge egenföretagen sammamöjligheter till utjämning som storföretagen har. I annat fall kommer de attännu hårdare drabbas av den olikhet i beskattningen som fanns tidigare och somvi skulle få tillbaka om vi biföll den reservation som socialdemokraterna harfogat vid betänkandet. Med det anförda yrkar jag avslag på reservationerna och bifall tillutskottets hemställan utom beträffande ikraftträdandet, punkterna 21-24, därjag föreslår att beslutet träder i kraft så att det kan tillämpas vid 1982 årstaxering enligt det särskilda yrkande som delas ut till kammarens ledamöteroch som har följande lydelse: "attriksdagen med bifall till motion 1979/80:1092 beslutar anta den i mom. 24 A föreslagna ändringen i kommunalskattelagen, dock med den avvikelsen attikraftträdandebestämmelserna får följande lydelse: Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1984 årstaxering om inte annat följer av punkterna 1-6 nedan Den nya------ års taxering. Fysisk person----- är företagsledare. De nya---------- . Sista meningen----- . De nya bestämmelserna i punkt 2 tredje stycket av anvisningarnatill 22 § och punkt 9 fjärde stycket av anvisningarna till 29 § tillämpasförsta gången vid taxering. Genom den nya lagen upphävs med verkan fr. o. m.1984 års taxering dels punkt 6 av övergångsbestämmelserna till lagen (1969:363)om ändring i kommunalskaftelagen (1928:370), dels 9 § tredje stycket lagen(1972:742) om ikraftträdande av lagen (1972:741) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370)." Ändraderegler för beskattning av företag Ändraderegler för beskattning av företag Anf.37 () replik: Jag ber först att få tillstyrka det förslag av som underöverläggningen har delats ut i kammaren. Denmöjlighet till avsättning till en allmän investeringsreserv som egenföretagarnahar innebär att de har bra mycket större förmåner än storföretagen har.Aktiebolags och ekonomiska föreningars avsättningar tillkonjunkturinvesteringsfonder är styrda på ett helt annat sätt. De skall intesläppas fria förrän vid en konjunkturavmattning. De skall användas för attstyra konjunkturerna, medan det för den allmänna investeringsreserven intefinns sådana bestämmelser. Dessa medel kan i stället användas för att styraprivatekonomin - man avsätter medel till den när man har stora inkomster ochlåter bli att göra det när man har små inkomster. Det är alltså fråga om en renutjämningsmöjlighet. Däri skiljer sig den allmänna investeringsreservenavsevärt från aktiebolags och ekonomiska föreningars konjunkturinvesteringsfonder. Vihar i vår reservation framhållit att vi vill ha konjunkturinvesteringsfonderockså för egenföretagare. Dessa fonder skall vara likvärdiga med storföretagensinvesteringsfonder. Deras syfte skall inte vara inkomstutjäm-nande utan iförsta hand konjunkturstyrande. Anf.38 () replik: Reglerna för användningen av investeringsreserven är ganska hårda.Använder man inte medlen till investeringar utan till någonting annat beläggsdet uttagna beloppet med en extra skatt. Den erfarenhet som jag har från den korta tid dåreglerna har tillämpats är den att förelagarna är ganska försiktiga när detgäller avsättning till detta ändamål just med tanke på att man måste göradirekta investeringar. Reglerna har inte tillämpats - vi är nuinne på -och jag anser för min del att det är oerhört angelägetatt ge egenföretagare denna chans att utvecklas. Det skulle enligt min meninginnebära en stor orättvisa om man nu ändrade dessa bestämmelser. 39 ()replik: Jag vill påpeka att man kan använda medlen i investeringsreservenunder innan de återförs till beskattning. Mellan det andra och detnionde året får företagaren fritt disponera dessa pengar -visserligen tillinvesteringar eller investeringsliknande ändamål, men eftersom man får användadem fill reparationer och underhåll är det fråga om en utjämningsfond ochingenting annat. Föratt återgå till den första punkten, forsknings- och utvecklingsarbete, vill jagframhålla att vi kommer att tappa om vi skall invänta denutredning som majoriteten har åberopat. Lagen kommer aldrig att kunna träda ikraft , och vårt förslag omfattar bara 1982. Alltså tappar man etthelt år, och det anser vi är synnerligen allvarligt i dagens situation. 40 ()replik: När det gäller tolkningen av bestämmelserna angåendeinvesteringsreserven anser jag - och det gör nog de flesta som har möjlighetatt utnyttja den - att avsättningen är ganska hårt bunden till investeringar. Vadsedan beträffar forskningsavdragen vill jag till bara sägaföljande. Under de år som jag suttit i har det nära nog alltid varitpraxis att man när det har pågått ett utredningsarbete - speciellt när det ärså långt kommet att det sker en överarbetning i departementet - har avvaktatförslag från regeringen. Det är den linjen vi från majoritetens sida har följt. Ändraderegler för beskattning av företag 41 (): Det finns ca 15 000 grönsaksodlare i detta land som bedriver sin näringyrkesmässigt. Till dessa kan läggas ytterligare ett par tusen lantbrukare somhar s. k. fältmässiga grönsaksodlingar. Denna näringsgren saknar helt skydd.Det finns inget skördeskadeskydd som omfattar detta område. Med anledning häravhar jag och väckt en motion, mofion nr 506, där vi anhåller omen utredning för att undesöka möjligheterna att införa s. k. odlingskonto förde här näringsidkarna. Utskottethar - naturligtvis, höll jag på att säga - avstyrkt motionen och hänvisar tillutredningen om skördeskadeskydd, SOU 1979:53, som blev klar . Utskottethänvisar också till den proposition som man väntar att jordbruksministern skallarbeta fram . Detär för mig och många andra intresserade en ganska märklig motivering, eftersomdet som skördeskadeskyddsutredningen har sysslat med inte alls berör dettaområde. Det finns i hela denna tjocka utredning inte ett enda ord om grönsakereller skydd för dessa. Utredningens betänkande handlar enbart om konventionellajordbruksgrödor. En andra anmärkning kan riktas mot utskottets motivering attdet inte är berett att införa något skydd. Vi har inte begärt att man skallinföra något skydd. Vi har begärt att man skall utreda möjligheterna att införaett sådant - och det är onekligen en ganska stor skillnad. Motionenborde också enligt min mening ha remitterats till jordbruksutskottet. Dit harövriga motioner om skördeskadeskydd skickats. Jag vet inte varför det i dettafall har gjorts ett undantag. Utskottetpåpekar också att anslog 8 miljoner till trädgårdsskador inordvästra och hänvisar till de allmänna investeringsreserverna, somjust har varit uppe till debatt. Utskottet anför att investeringsreserverna gerbra möjligheter att utjämna inkomster mellan goda och dåliga år. Av den debattsom ägde rum före mitt anförande framgick att det råder stort tvivel om huruvidadet verkligen finns en sådan möjlighet till utjämning. Det är också värt attnotera att skördeskadeskyddsutredningen när det gäller rena jordbruksgrödoravvisar denna form av avsättning som ett mycket sämre alternativ än ettspeciellt skördeskadekon-to. Ändrade regler för beskattning av företag Det har gjorts framställningar från näringsidkare ochderas organisationer samt från LRF om att man på något sätt skall skyddagrönsaksodlarna. Det kommer också nya sådana framställningar. Lösningen med ensärskild kontoavsättning skulle vara den billigaste formen både för samhälletoch för odlarna, vilka nu helt saknar skydd. har enligt min uppfattningavstyrkt motionen på felaktiga premisser. Utskottet har varken tagit hänsyntill den avsedda odlingsinriktningen eller motionens hemställan. Jag har ingetsärskilt yrkande , utan jag avvaktar den proposition om ettnyttskördeskadeskydd som är utlovad. Jag återkommer då i ärendet. 42STIG JOSEFSON (c): När det gäller frågan om ett skydd förgrönsaksodlingen kan jag instämma i vad har sagt, nämligen att detär angeläget att skapa ett sådant skydd. Jag har på olika sätt agerat i dennakammare för att åstadkomma förbättringar för denna näringsgren, som ju vidmånga tillfällen blir väldigt hårt utsatt, både för vädrets makter, som underförra året, och när det gäller importen. För att återgå till den direkta motionen så har föreslagit två alternativ. Alternativ 1 innebär att belopp som stått innepå konto skattefritt får användas för investeringar i byggnadereller maskiner, men då skall avskrivningsunderlaget för objektet minskas imotsvarande grad. Jag anser för min del att detta praktiskt taget heltöverensstämmer med innebörden av den investeringsreserv som varit uppei debatten. Där får man avsätta av vinsten. Tiden för denna överensstämmerockså rätt väl med vad anfört i alternativ 1. Alternativ 2 är ett förslag som mera liknar ettskogskonto. Vi har i betänkandet understrukit att skördeskadeutredningen harlagt fram sitt förslag, och att skall komma med enproposition i ärendet . Dessutom pågår f. n. en översyn av förslageti departementet, och med detta som bakgrund har vi ansett att man bör avvaktainnan man vidtar ytterligare åtgärder. Det är riktigt att det är särskilda problem i samband medgrönsaksodlingen. Men vet vi att det inom jordbruket finnsspecialodlingar som det också är ett särskilt problem att få med iskördeskadeskyddet. Det har förts en ganska intensiv debatt om hur man skallklara detta skydd för odlingarna. Detta är argument för att vi i första hand skall avvaktavad man kommer fram till vid behandlingen av skördeskadeutredningens förslag.Sven Munke skall nog inte se utskottets skrivning som negativ. Vi har påpekatvilka möjligheter till resultatutjämning som finns. Jag behöver inte upprepadetta, eftersom tog upp både det som gäller investeringsreservenoch det som gäller den utjämning som kan ske med hänsyn till de arbetskostnaderman haft . Vi menaratt när skördeskadepropositionen väl har lämnats så har vi bättre möjligheteratt bedöma huruvida det behövs ytterligare åtgärder för att skapa ett skydd motde problem som trädgårdsnäringen ofta möts av. 43 (): tar upp ett par punkter som jaghar tagit som exempel i motionen. Det är ju vanligt att man motiverar sinaönskningar på det sättet. Men det är också vanligt att det är hemställan imotionen som utskottet skall ta ställning till. Jag anser att utskottet intehar gjort det utan rider på ungefär samma argumentering som nuframfört. Jag har begärt en utredning, och det finns ingen utredningpå detta område. I utskottsbetänkandet hänvisar man tillskördeskadeutredningen, och i den står det inte ett enda ord om grönsaker. Detstår om några andra mindre grödor, bl. a. bruna bönor, för vilka man föreslårett skydd. Men det står ingenting om grönsaksodlingen. Den är, som håller med om, mycketbetydelsefull. Den är också i mycket större utsträckning än lantbruket utsattför svängningar. Odlarna kan få väldigt bra skörd , och det kan blimycket dåligt ett annat år. Det kan också följa flera dåliga år efter varandraosv. Därför har man från näringens sida uttryckt ett önskemålom möjlighet att göra avsättningar på konto, eftersom den möjligheten intefinns . Även om vi nu talar om de här allmänna investeringsreserverna,finns det inte någon möjlighet för en odlare att avsätta medel för att kunnakompensera sig under ett dåligt år. Det är detta vi försöker komma till rättamed, och det är därför den här motionen har kommit till. Jag är alltså missnöjd med motiveringarna. Om man iutskottet hade läst motionen rätt, borde man ha kunnat lämna en annanmotivering och avvisa den på ett annat sätt. Jag har i varje fall velat fästakammarens uppmärksamhet på hur angeläget detta spörsmål är. Vi får kanske. StigJosefson, komma tillbaka när propositionen ligger på bord. Det skallbli intressant att se om man i den kommer att behandla de här frågorna, för definns inte nämnda någonstans vare sig i utskottsbetänkandet eller på någotannat ställe. Ändrade regler för beskattning av företag 44STIG JOSEFSON (c): har ju intefrånsagt sig möjligheten att ta med i behandlingen även andra odlingar än demsom nu finns med, och därför står frågan så till vida öppen. Men jag vill - för att vända mig direkt till -också säga att det är väl inte bara en utredning som man vill ha i motionen,utan också åtgärder som skall lösa problemen. I motionen lämnas två alternativaförslag till åtgärder. Det ena alternativet är redan tillgodosett, och detandra har så nära anknytning till den fråga som ligger för prövning ijordbruksdepartementet att vi har ansett det vara riktigt att avvaktadepartementets beslut innan ytterligare åtgärder vidtas. Mom.11 (forskning och utveckling m. Vidvotering genom rösträkning avgavs 154 röster för utskottets hemställan och 154röster för reservation 1 av i m. fl. Kammarenbeslöt med 154 röster att betänkandet i dess helhet skulle återförvisas tillutskottet. 154 röster avgavs för att momentet skulle avgöras genom lottning. 13§ Föredrogs betänkande 1980/81:28 om villabeskattningen 14 § Anslag tillvägväsendet Föredrogs trafikutskottets betänkande 1980/81:26med anledning av förnyad behandling av proposition 1980/81:100 i vad avseranslag till Vägväsende m. m. Anf.45 (): hade vi en mycket lång och omfattande debatt medanledning av trafikutskottets betänkande nr 16 om anslag till vägväsendet m.m. I denna debatt gavs en mycket övertygande argumentering för desocialdemokrafiska reservationer som är fogade fill detta betänkande. Jag bermed hänvisning till den debatten att få yrka bifall till de socialdemokratiskareservationer som är fogade till trafikutskottets betänkande nr 26. Anf.46 (): Med hänvisning till den debatt som fördes när vi behandladetrafikutskottets betänkande nr 16 i denna fråga vill jag yrka bifall tillreservationen 2 vid detta betänkande. Anf.47 (vpk): Jag ber att få yrka bifall till de kommunistiska motionerna1980/81:1096, yrkande 2, och 1731 samt den socialdemokratiska motionen 1744,yrkande 11, såvitt avser mom. 7 b i trafikutskottets betänkande nr 16. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. Anf.48 (): Jag ber att få yrka bifall till vad trafikutskottet hemställt i sinabetänkanden nr 16 och 26. Utskottetshemställan återfanns i betänkande nr 16. Mom.1 (revidering av flerårsplaner) Utskottetshemställan bifölls med 155 röster mot 154 för reservation 1 av . Mom.2 (omfördelning av väganslagen) Utskottetshemställan bifölls med 256 röster mot 53 för reservafion 2 av m.fl. Mom.5 b (drift av statliga vägar) förberedande votering biträddes reservation 3 av m. fl.med 140 röster mot 15 för motion 1096 av m. fl. 153 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 155 röster mot 154 förreservation 3 av m. fl. Mom. 6 a (bro över Brosundet) Utskottetshemställan bifölls med 155 röster mot 154 för reservation 4 av BertilZachrisson m. fl. i motsvarande del. Mom. 6 b (broförbindelse mellan Sundet och Hasselöni kommun) Reservafion4 av m. fl. i motsvarande del bifölls med 155 röster mot 153för utskottets hemställan. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 c (broar mellan och Klädesholmensamt mellan och Hamburgö) Utskottetshemställan bifölls med 155 röster mot 154 för reservation 4 av BertilZachrisson m. fl. i motsvarande del. Mom.6 d (bro vid Bjursundsström) Utskottetshemställan bifölls med 155 röster mot 154 för reservation 4 av BertilZachrisson m. fl. i motsvarande del. Mom.6 e (bro över Liljedalssundet) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot154 för reservation 4 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 6f (bro mellanEkhammar och Björsund) Utskottetshemställan bifölls med 155 röster mot 154 för reservation 4 av BerfilZachrisson m. fl. i motsvarande del. Nr 110 Mom. (anslag för byggande av broar) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservation 4 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 7 b (byggande av statliga vägar) I en förberedande votering biträddes reservation 5 avBertil m. fl. med 148 röster mot 15 för det av underöverläggningen framställda yrkandet. 145 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 155röster mot 154 för reservation 5 av m. fl. Mom. 8 (bidrag till drift av kommunala vägar och gator)Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 15 för motion 1096 av SvenHenricsson m. fl. i motsvarande del. Mom. 9 a (bidrag till cykelvägar) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservation 6 av m. fl. Mom. 10a (bidrag till spårtrafikanläggningar m. )Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 för reservation 7 avBertil m. fl. Mom. 11 (prioritering avkollektivtrafikinvesteringar på lånemarknaden) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservation 8 av m. fl. Mom. 12 (bidrag till byggande av kommunala vägar ochgator) I enförberedande votering biträddes reservation 9 av m. fl. med146 röster mot 16 för motion 1096 av m. fl. 146 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 155 röster mot 154 för reservation9 av m. fl. Mom. 13 (bidrag till drift av enskilda vägar m. )Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 16 för motion 1096 av SvenHenricsson m. fl. i motsvarande del. Mom. 19 (vissa väg- och brobyggnader) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 155 röster mot 154 för utskottets hemställan med denändring i motiveringen som föreslagits i reservation 10 av m.fl. Övriga moment 32 Utskottets hemställan bifölls. 1980/81:40om beskattning av realisafionsvinst vid avyttring av del av fastighet och beräkning av substansminskningsavdrag (prop. Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1980/81:29 omtraktamentsbeskattning m. m. 49RUNE (): Privata arbetsgivare måste för sina anställdalämna uppgifter om uppburna traktamenten samt under hur stort antal dygn dylikatraktamenten uppburits. Det skall också specificeras huruvida traktamentenaavser s. k. korttids-, långtids-eller endagsförrättningar. Dessa uppgifter äravgörande för att taxeringsnämnderna skall kunna bilda sig en uppfattning omhuruvida avdragsrätt skall föreligga för de uppburna traktamentena eller inte.De privata arbetsgivarna skall också redovisa utbetalade reseersättningar. Statliga och kommunala arbetsgivare är däremot befriadefrån att lämna angivna uppgifter. Bakgrunden till denna befrielse ärnaturligtvis att man har räknat med att statliga och kommunala myndigheter inteskulle betala ut något annat än vad som enligt gällande traktamentsbestämmelserär rätt och riktigt. I anvisningar fastslås att traktamentenär avdragsgilla endast i den mån arbetet har varit förlagt utanför denegentliga verksamhetsorten. Detsamma gäller avdragsmöjligheter vad avseruppburna reseersättningar. har det emellertid efter hand visat sig att allt flerfackföreningar träffar avtal med arbetsgivarna om att s. k. smörgåstraktamentenskall uppbäras även vid arbete på den ordinarie verksamhetsorten. I de falltaxeringsnämnderna observerar detta förhållande nekar de regelmässigt samtycketill sådana avdrag, vilket innebär att de uppburna traktamentena blirbeskattade som vanlig inkomst. Efter liknande avtal betalas det i vissa fall utreseersättningar efter schablon, oavsett om resor i tjänsten förekommit ellerinte. Sådana här taxeringsmål blir allt vanligare inorri såvältaxeringsnämnder som olika överordnade prövningsinstanser, som exempelvislänsskatterätterna. Låt mig återge vad en skattskyldig anförde när han blevföremål för eftertaxering, eftersom de ersättningar han uppburit inte vartraktamenten i skattelagstiftningens mening: "Jaghar förlitat mig på att träffade överenskommelser mellan min 3 protokoll 1980/81:110-111 arbetsgivare ( ) och avdelningen avseende reseersättningar legat i samklang medskattemyndigheternas bestämmelser. Avdrag har därför gjorts med samma beloppsom utbetalats av arbetsgivaren för resor till och från anställningsorten. Jagvill nu yrka avdrag för faktiska resor som förekommit." Tyvärrledde den skatteskyldiges missuppfattning till att vederbörande drabbades avganska betungande skattetillägg i relation till undanhållen skatt. Motdenna bakgrund finner jag det angeläget att nuvarande redovisningsrutinerbeträffande upprättande av kontrolluppgift - oavsett om det gäller privata,si:atliga eller kommunala arbetsgivare - ändras på sådant sätt att såsomtraktamente resp. reseersättning bara får upptas belopp som uppburits enligt degrunder som finns angivna i anvisningar.