prot · G409148 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:148 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 § Kommunalekonomiska frågor Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1980/81:32 omkommunalekonomiska frågor (prop. 1980/81:116). AnL 75LENNART (); betänkande 1980/81:32behandlar de delar av proposition 1980/81:116 om kommunalekonomiska frågorinför som hänvisats till utbildningsutskottet jämte den socialdemokratiskamotionen 2047. I den nämnda propositionen föreslår regeringen attstatsbidrag till kommunerna på ca 50 milj. kr. Av detta beloppavser ca 30 milj. kr. statsbidrag till avlöningskostnader för s. k. pedagogiskstödpersonal i gymnasieskolan, dvs, bibliotekspersonal, biträden åt lärare samtinstitutionstekniker. Bidraget föreslås upphöra fr. o. m. den 1 januari 1982.Genom detta förslag kommer de statliga riktlinjerna för tillgången på nämndapersonal vid bibliotek och institutioner att upphöra. I den socialdemokratiska motionen 2047 redogörs förmotiven för införandet av statsbidraget och den stora betydelse som detta dåtillmättes. Vi delar den uppfattningen att statsbidraget var och är till gagnför skolan och utbildningen i stort. Man kunde pä ett bättre sätt utnyttjabibliotek och institutioner. Detta kom de studerande och utbildningen tillnytta. I motionen 2047 redogörs även för sammankopplingen med denreducering av lärarledda timmar i gymnasieskolan som tidigare föreslagits iproposition 1980/81:20 och i samband med detta vad vi tidigare framfört,nämligen att en minskad lärartäthet ännu mer motiverar stödpersonal av olikaslag. För vårdel anser vi det nödvändigt att statsbidraget till pedagogisk stödpersonali gymnasieskolan och minskningen av de lärarledda lektionerna i gymnasieskolanbehandlas i ett sammanhang, i likhet med vad som skedde när bidraget infördes.Vi är således inte beredda att på det redovisade beslutsunderlaget ta ställningtill de nu föreslagna sparåtgärderna. Vi föreslår därför att inte nufattar beslut om en avveckling av statsbidraget till pedagogisk stödpersonal,som föreslås i propositionen och av utskottsmajoriteten, utan att fråganbehandlas i samband med ställningstagandet till kommande förslag omförändringar i gymnasieskolans timplaner. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen vid detta betänkande. AnL 76 (): Vi i utskottsmajoriteten anser _att detspecialdestinerade statsbidraget till avlöningskostnader för s. k. pedagogiskstödpersonal bör upphöra fr. o. m, , Det är icke statligtlönereglerad personal - bibliotekspersonal, biträden åt lärare ochinstitutionstekniker -som här avses. Utskottet har den uppfattningen att ensådan förenkling av skolans statsbidragssystem och inordnandet av vissaspecialdestinerade statsbidrag i annan statlig bidragsgivning - främstskatteutjämningssystemet - inte bara innebär rent administrativa fördelar utanäven ger möjligheter till ett ökat lokalt ansvarstagande. Det av oss förordadeförslaget är kopplat till frågan om skatteutjämning och skall alltså inte, somreservanterna tycks göra, betraktas som ett separat besparingsförslag, I skolförordningen är det också reglerat att det skallfinnas bibliotek och annan utrustning som behövs för en tidsenlig utbildningvid skolenheter som gymnasium och grundskola. Den bestämmelsen upphävs inte, Igrundskolan finns dessutom inte någon reglering av tillgången på skolbibliotekspersonal.Jag har inte kunnat konstatera att frånvaron av en sådan reglering lett tillatt kommunerna låter skolbiblioteken vara obemannade. Tror inte reservanternaatt kommunerna känner samma ansvar för gymnasieskolan? Det finns ingenanledning att tro att kommunerna skulle dra in skolbibliotekspersonal igymnasieskolan enbart på grund av att det specialdestinerade statsbidragetförsvinner och att de båda skolformerna grundskola och gymnasieskola jämställsi detta avseende. Det rör sig f. ö, också om mycket litet pengar för denenskilda kommunens budget. Vi i majoriteten utgår självfallet ifrån att kommunernakommer att känna samma ansvar för gymnasieskolan som för . Med detta, herr talman, yrkar jagbifall till utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 32, AnL 77LENNART (): Det finns mycket att säga om detta, men om nudet kommunala ansvarstagandet är så stort som säger - och det trorjag att det är - kan man bara helt kallt konstatera att detta i korta draginnebär att 30 miljoner i ökade kostnader läggs på kommunerna. Till dettakommer alltså alla andra kostnader som regeringen lagt på kommunerna Det finns mycket mer att tillägga, men jag skall inte orda mera omdetta just . Vi vidhåller att när man skall ändra på sådana här saker, börman göra det i ett sammanhang, så att kommunerna vet vad de har att räkna medtotalt. Man bör inte plocka bort miljonbelopp genom att ändra på det enaområdet efter det andra. Det är inte riktigt just, tycker vi, AnL78 (): tycks bortse från det faktum att förslaget om avvecklingav dessa specialdestinerade bidrag för pedagogisk stödpersonal framläggs ipropositionen om kommunalekonomiska frågor , Förslaget ärspeciellt kopplat till frågan om skatteutjämning. Det är alltså inte någotspeciellt besparingsförslag, som försöker hävda. Somjag tidigare nämnde handlar det om en mycket liten del av den kommunalabudgeten. Från majoritetens sida förutsätter vi att kommunerna kommer att kännaexakt samma ansvar för gymnasieskolan som de gör redan nu för . Det är, som sagt, fråga omen förenkling av de olika statsbidragssyste- Mom1 (bidrag till kostnader för pedagogisk stödpersonal) Utskottets hemställanbifölls med 154 röster mot 152 för reservationen av m. fl. 1980/81:29 med förslag till lag om vissa avgifter iallmän hamn m,m, (prop, 1980/81:132) betänkande 1980/81:57 om torrbatteriproduktionen. AnL 79 (): inköptes Torrbatterifabriken i av A/S Hellesens iDanmark, Förhandlingar om förvärvet bedrevs med industridepartementet. Manupprättade en plan, som syftade fill att hålla sysselsättningen på en vissnivå och till att Hellesens samlade produktion av vissa 7 protokod 1980/81:147-149 batterier skulle äga rum i . Planen gällde t. o.m. I ett följebrev upphöjde bolaget planen till att få ställning somavtal. Därmed blev överenskommelsen enligt vår mening giltig tills preskriptioninträder, , I planen antyds ingen neddragning eller hemtagning tillDanmark av viss produktion. Det kan således inte påstås att parterna skulle havarit införstådda med en sådan utveckling, så länge avtalet gäller. avser Hellesens dock att överföra produktionen iÄngelholm till , trots att den är lönsam - eller kanske just därför,eftersom bolagets verksamhet i går med förlust. mening är det här fråga om ett avtalsbrott. Regeringen börhävda avtalet. Så långt är utskottet enigt. Utöver vadutskottsmajoriteten anför anvisar reservanterna en bestämd linje att handlaefter för att rädda verksamheten i : anläggningen bör övertas avstaten. Jag skall till detta foga en personlig synpunkt. Eftersom verksamheten är lönsam bör den enligt min meningutan annan belastning än följderna av själva omläggningen kunna övertas av t,ex. Skälen för att Statsföretag skulle överta verksamheten ärtvå. Ett är att torrbatterier av den här typen spelar en stor roll förförsvaret och civilförsvaret - som försvarsutskottet anger, dock utan att,menar jag, dra den måhända mest logiska slutsatsen därav. Som exempel på hurviktiga dessa torrbatterier är kan anföras att de gasskydd som planeras förbarn drivs med dylika torrbatterier. Det är således högst äventyrligt attproduktionen av denna svåriagrade vara sker i ett NATO-land. Beredskapsaspektengör det därför lämpligt att staten driver tillverkningen - och gör det redan ifredstid. Ett annat skäl för att Statsföretag skulle överta den härverksamheten är att man genom statsägda , och redan har distributionsapparaten sä väl uppbyggd attdistributionen av dessa torrbatterier till handeln kan ske till endast enmarginell kostnad. Enligt reservanternas mening bör regeringen omgåendeinleda förhandlingar för att hävda avtalet genom att överta fabriken iÄngelholm. Riktpunkt för priset bör vara verkliga värdet för Hellesens, varvidavvecklingskostnaden i har en avgörande tyngd. Reservationen går längre än utskottet - och ävenförsvarsutskottet - och begär genom tillkännagivande snara åtgärder för atttrygga den svenska produktionen av torrbatterier inom landet. Jag yrkar bifall till reservationen. AnL80 PER (); Jag skallfatta mig tämligen kort i detta ärende. Till att börja med vill jag notera attförsvarsutskottet i sitt yttrande nr 5 y till näringsutskottet över motionen ifråga har varit enhälligt. har i sin skrivning fört vidareförsvarsutskottets argumentation. socialdemokratiskaförsvarsutskottsledamöternas åsikt omfattas alltså av näringsutskottetsmajoritetsskrivning. Vihävdar att det är överstyrelsen för ekonomiskt försvar som i första.hand skallbevaka intressena när det gäller torrbatteriproduktionen i . Vidareframhåller vi att vi skall hävda avtalet gentemot A/S Hellesens när det gällerföretagets skyldigheter i fråga om tillverkning och eventuell framtidaberedskapsJagring i . Vianser inte att det är näringsutskottets sak att lägga sig i hur överstyrelsenför ekonomiskt försvar skall tillvarata beredskapsintressen inom . Dettaär en fråga som försvarsutskottet kan aktualisera. Imotion 785 av begärs även att tillverkningssorfimentet vid torrbatteriproduktioneni skall breddas och att man skall få ett snabbt avgörande. Vi tyckeratt även detta är en sak för överstyrelsen för ekonomiskt försvar - att avgöravad som är rimligt ur beredskapssynvinkel. Med dessa få ord ber jag att få yrka bifall till näringsutskottetshemställan i dess helhet. AnL 81 () replik: Jag kan hålla med Per om att beredskapssynpunkten ärförsvarsutskottets avdelning. Men hur ett avtal med klar näringspolitiskinnebörd hävdas i industridepartementet, det är en fråga för näringsutskottet.Och när det gäller den frågan år det här ärendet minst lika viktigt som andra. AnL82 PER () replik: Att vi skall hävda avtalet är vi enigaom - såväl reservanter som företrädare för majoritetsskrivningen. När detdäremot gäller hur överstyrelsen för ekonomiskt försvar skall klaraberedskapssynvinkeln är vi oeniga. Reservanterna vill binda överstyrelsen förekonomiskt försvar vid någon form av övertagande av produktionsresurserna. AnL 83 (); Med anledning av näringsutskottets behandling av motionen 1980/81:785vill jag som motionär framföra följande. År1974-1975 köptes dåvarande AB Tudor, nuvarande AB TorrbatterifabrikenÄngelholm, av A/S Hellesens, . I samband med köpet gjorde Hellesens"avtalsmässiga utfästelser" - detta enligt deras egen terminologi -till industridepartementet, bl. a. om att allproduktion av vissa specificerade batterityper skulle förläggas till , bemanningen1979 skulle innefatta 200 kollektivanställda och 47 tjänstemän. Ingenav de avtalsmässiga utfästelserna hölls, och håller Torrbatterifabrikenpå att läggas ned. I vad gäller Hellesens efterlevnad av ;suppföranderegler för och deklaration om multinafionella företag är detmin uppfattning att Hellesens på flera punkter brufit mot både reglerna ochdeklarationen. Avbakgrundsbeskrivningen framgår det klart att marknadssituationen för batterierredan tidigt pekade mot en koncentration av produktionen ibranschen. Själva fusionen mellan bekräftade dennautveckling, liksom andra fusioner och nedläggningar, bl. a. sådana som Tudoroch Hellesens medverkade i. Genomatt plocka bort produkter och försäljningsorganisation från Torrbatterifabrikensamt genom att inte låta Torrbatterifabriken dra fördel av att den varitHellesens mest effektiva produktionsanläggning har Hellesens brutit mot , dess Allmänna principer, punkt 5. 1 denna punkt står attläsa: Medgekoncernens enheter frihet att utveckla sin verksamhet och att begagna sig avsina konkurrensfördelar på inhemska och utländska marknader, i förenlighet medbehovet av specialisering av sund affärspraxis. Dethar understrukits att Hellesens inte medverkat till att ge Torrbatterifabrikennågon ersättningsverksamhet som tryggade dess framtid i stället för det somfråntagits fabriken. Sådanersättningsverksamhet har upprepade gånger krävts av de fackliga organisationernai Torrbatterifabriken . Genomatt inte från fusionens början och sedan efter hand som läget stått klartinformera om den förväntade och planerade utvecklingen har Hellesens brutit motOECD:s uppföranderegler. Sysselsättning och arbetsmarknadsfrågor, punkt 3, ochILO-deklarationens § 17. Hellesensvägrade t. o. m. att ge information trots att de fackliga organisationerna medhänvisning till begärde detta så sent som . Information om nedläggningengavs först /81. Genomatt inte planera för ersättningsproduktion i ochgenom att direkt vägra att medverka till att skaffaersättningsproduktion trots upprepade fackliga krav på sådan har Hellesens brutitmot . Sysselsättnings- och arbetsmarknadsfrågor, punkt6, samt ILO-deklarafionen §§ 17 och 26. Hellesensagerande skall ses mot bakgrund av att de fackliga organisationerna vidupprepade tillfällen begärt information och åtgärder från Hellesens. Enligtmin mening innebär ;s uppföranderegler och ;s dekla-rafion ommultinationella företag, bl, a, genom de nämnda paragraferna, att demultinationella företagen fortlöpande skall hålla de anställda informerade omde näraliggande och mer långsiktiga utvecklingsperspektiven samt företagensöverväganden och planer. Demultinationella företagen skall även aktivt och i samarbete med deanställda verka för att skaffa ersättningsproduktion till de dotterbolag somdrabbas av strukturförändringar, såsom exemplifierats med fallet Hellesens i det sagda. I annat fall lever företagen inteupp till ;s och normer. Jag kan alltså inte inse att Hellesens har levt upp filldet avtal man slöt och finner detta anmärkningsvärt och beklagligt. Beredskapsaspekten i vad gäller försörjning av batterier ihändelse av krig skall jag inte ta upp, eftersom talat om dettaoch då jag ju tagit upp denna aspekt i både frågor och motion. Däremot någraord om de berörda anställda vid : Jag vet att de är djuptoroade och tycker sig ha upplevt en lång rad av besvikelser - besvikelse på AGAsom sålde Tudor till ett utländskt bolag, besvikelse över att Hellesens intehållit avtalet med staten att investera eller ordna annan tillverkning,besvikelse även på staten därför att man inte följt upp avtalet. Jag vill gärnaatt kammaren skall veta att om människor är på väg att bli arbetslösa iÄngelholm, och om de dessutom till äventyrs är kvinnor, då år läget långtifrånljust. Två av tre arbetslösa är kvinnor. var arbetet slut för de elva som haftanställning på Ängelholms-tvätten - således tio kvinnor utan jobb. Från majfill september har syfabriken tvådagarsvecka - drygt 100 kvinnor utansysselsättning . Om det sedan går illa för Torrbatterifabriken, kommer ioktober, ytterligare hundratalet kvinnor att stå arbetslösa. För de arbetslösa männen är det inte uppmuntrande - för dearbetslösa kvinnorna mycket nedslående i . Om ledamöter nu följer reservanternas förslag,innebär det att förhandlingar mycket snart kommer till stånd mellan regeringenoch de danska ägarna av företaget. Goda förutsättningar bör finnas till attsysselsättningen för de anställda vid i kantryggas och därmed också beredskapsaspekterna tillgodoses. Så vill jag då, herr talman, avsluta med att säga attsåväl majoritets- som minoritetsskrivningarna i näringsutskottets betänkandeför mig framstår som positiva. Dock påvisar minoritetsskrivningen en direktanvisning till en handlingslinje, vilket gör att jag, herr talman, ber att fåyrka bifall till den socialdemokratiska reservationen. Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 152 förreservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 1980/81:25om anslag på filläggsbudget III (prop. 1980/81:125) Avveckling av statens bestånd av uthyrningsbostäder 1980/81:34 om fastighetsreglering isamband med ändring av m. m. 1980/81:168) Vad utskotten hemställt bifölls. 5 § Avveckling av statens bestånd av uthyrningsbostäder Föredrogs civilutskottetsbetänkande /81:35 om avveckling av statens bestånd av uthyrningsbostäder m.m. (prop. 1980/81:158). AnL 84KERSTIN (); betänkande nr 35 gällerriktlinjerna för avveckling av statens bestånd av uthyrningsbostäder. Bland dehus som enligt propositionen blir aktuella för försäljning finns en delflerfamiljshus. Föredragande statsrådet understryker ipropositionen vikten av att hyresgästerna ges möjligheter att bildabostadsrättsföreningar, innan ett flerfamiljshus erbjuds kommunen eller - omkommunen saknar intresse för ett förvärv - bjuds ut på den allmänna marknaden. Propositionensförslag ansluter här till utredningsförslaget. Regeringensuppfattning sammanfaller helt med . Om staten skall sälja ett hyreshus, bör det höra till godton mot hyresgästerna att man först frågar dessa om de är intresserade av attta över huset och förvalta det i vanliga kooperativa former, dvs. Det har inte kommit några tyngre protester mot regeringensförslag. De allmännyttiga bostadsföretagens organisation spelar självfallet sinroll i remisskådespelet och framför invändningar. I en kommunistisk motion sägsatt kommunerna skall vara de som står först i tur att få frågan om förvärv avfastigheten. När man tror sig känna till de tre icke-socialistiskapartiernas inställning till bostadsrätt tycker man att regeringens förslag lättborde passerat utskottet och kammaren. vill emellertid inte allsgöra den prioritering av kooperativ förvaltning som regeringen vill göra. Någrasådana ställningstaganden vill man inte göra förrän bostadsrättskommittén ärklar med sitt arbete. Utskottet har vidare en motivering som lyder: "Utskottet har för sin del inte ansett det nödvändigtatt genom ett riksdagsbeslut begränsa regeringens handlingsfrihet vidförsäljning av flerbostadshus." Vi folkpartister tycker, precis som regeringen, med dessdåvarande tre partier, att det är både riktigt och rimligt att det finns enklar riktlinje, som innebär att kooperativ förvaltning skall väljas i förstahand i de fall där hyresgästerna är intresserade. Vi måste vara medvetna om att det finns kommuner här ilandet där intresset för kooperativ förvaltning är begränsat och där manensidigt framhållerden kommunala hyreshusförvaltningen på den kooperativa förvaltningensbekostnad. Kommunerna har ett huvudansvar för bostadsförsörjningen,men det är inte motiv nog för att hindra hyresgäster som vill köpa sina hus iden här uppkomna situationen. Detta kan bli fallet om kommunen har förtur tillförvärvet och sedan inte har något större intresse av att vidareförsälja husettill hyresgästerna. Vi kan heller inte förstå att det skulle vara ett sådjärvt och vådligt ställningstagande att ha bostadsrätt som första alternativ,så djärvt att man måste invänta bostadsrättskommitténs arbete, innan man tarställning. Den kommittén har direktiv att underlätta en övergång tillbostadsrätt. Men det bör ju inte tolkas som att övergång till bostadsrätt skallanstå till dess kommittén är klar. Då vänder man syftena med regeringensbostadspolitik ut och in. Jag tror att vi alla i utskottet är på detklara med att det antal fall är förhållandevis litet där det beslut riksdagenhär fattar kommer att ha avgörande praktisk betydelse. Alla hyresgäster ärförmodligen inte intresserade av bostadsrätt. I en del fall där de inte är detkommer man säkert att kunna lösa frågan även med utskottsmajoritetensskrivning. Men vi skall ta hänsyn till de situationer som kan uppståäven där hyresgästerna genom utskottsmajoritetens beslut undandras möjlighetenatt förvärva sin fastighet. Vi vill från sida reagera mot detförsiktiga tassande som uppstår så snart det blir fråga om kooperativt ägandeav hus. Som annan kooperation bygger bostadsrättsformen, en avFolkrörelsesveriges främsta skapelser, på en kombination av enskilt ägande ochgemensam förvaltning i demokratiska former. Det stora inslaget av enskiltägande i bostadsrättsinstitutet, en nödvändighet för all fungerandekooperation, stöter allfid de renlärigaste av de renläriga för pannan, för därvill man bara se det kollektiva, trots att kooperation är något som bygger påen kombination av enskilt ägande och kollektiv förvaltning. går utskottsmajoriteten runt frågan i en ganska vidlov. Man vill ge regeringen en handlingsfrihet som regeringen här inte har bettom. Jag tycker det vore bättre om vi gick rakt på sak ochkunde votera efter den enklare skiljelinjen att de som verkligen förordarkooperativ förvaltning, byggd på de bästa traditionerna i Folkrörelsesverige,ställde sig på ena sidan, och de som känner sådan olust inför det enskildaägandet att de inte vill medverka till detta ställde sig på den andra sidan. får vi inte någon sådan klar votering.Utskottsmajoriteten består förmodligen av människor med de mest spriddauppfattningar i denna huvudfråga. Likväl är det för oss i klart att vi stöderdet förslag som framlagts av och alla de tre partierna i dendåvarande regeringen. Därför hemställer jag, herr talman, att kammaren undermom. 1 bifaller reservationen och under mom. 2 bifaller utskottets hemställan. Avveckling av statens bestånd av uthyrningsbostäder Avveckling av statens bestånd av uthyrningsbostäder AnL 85TORE (vpk): I den vpk-motion som behandlas i dettabetänkande har vi motionärer i princip accepterat en försäljning av detstatliga bostadsbeståndet, bl. a. med hänsyn till att det kan innebärafördelar från bostadsförvaltningssynpunkt och att i första hand kommunerna,som har ansvaret för sina invånares bostadsförsörjning, skall kunna förvärvasådana fastigheter som avser permanentboende. Oavsett möjligheterna att kringgåden kommunala förköpsrätten förutsätter vi då att staten erbjuder i första handkommunerna att få köpa fastigheterna. Vi förutsätter att kommunerna ser som sin uppgift att frånstaten förvärva bostadsfastigheter som kan erbjudas kommuninnevånarna och attkommunerna sedan tar hänsyn till de boendes intressen då det gäller boinflytandet,Fasfigheterna bör förbehållas kommunerna också av den anledningen att markenkan behövas för samhällsbyggnadsändamål. Vi har föreslagit att vid försäljningav staten tillhöriga permanenta bostäder i första hand vederbörande kommunerskall erbjudas att köpa fastigheterna och i andra hand hyresgästerna, I motionen föreslår vi också att skall uttalasig för att samtliga staten tillhöriga fritidsbostäder skall överföras tilldomänverket och även fortsättningsvis uthyras till allmänheten. Vi anser detmycket angeläget att behålla de möjligheter för allmänheten som finns atthyra fritidsbostäder. Både ekonomiska och andra erfarenheter talar för att denuthyrningsverksamhet som sker inte skall begränsas utan i stället bevaras ochom möjligt utökas. Det är väl bekant att efterfrågan på fritidshus att hyra ärmycket stor och att uthyrningsverksamheten fyller ett stort och viktigtsamhällsbehov. Vid en utförsäljning av fritidsbostäder skulle månganuvarande hyresgäster inte klara de ekonomiska uppoffringar det skulleinnebära att köpa dem och de skulle tvingas lämna sina fritidsbostäder, somofta också stora familjer, släktingar och vänner har glädje av. Enutförsäljning av olika statliga verks fritidsbostäder skulle direkt motverkaden målsättning samtliga riksdagspartier säger sig vilja verka för, nämligenatt bereda flera människor möjlighet till meningsfull fritid och rekreafion.Särskilt låginkomsttagare skulle få ökade svårigheter i stället för de ökademöjligheter till meningsfull fritid som det måste vara hela samhälletsangelägenhet att medverka till. Mot en utförsäljning av fritidsbostäder och för enfortsatt uthyrning talar också det förhållandet att det är angeläget att sökamotverka den spekulation och osunda utveckling som förekommit och förekommer dådet gäller privata intressen, bl. a. i form av andelshus och liknande. Olikaproblem kan också komma att uppstå då det gäller den mark som fritidshusen ärbelägna på och de markområden som omger fritidsbostäderna. Även problemen med attfritidshus görs om för permanentboende och de därav följande problemen förkommunerna med service talar emot propositions- och utskottsförslagetoch för vårt motionsförslag.