prot · G409122 · 1980-12-31 00:00:00 — Det år hellerinte fråga om att skall peta i varje SJ-offert - vi vet att SJ:sredovisningssystem är praktiskt taget hermetiskt tillslutet - men vi måstekunna begära att SJ skall tillämpa en fraktprissättning på sina egnagodstransporter som gör att verksamheten går ihop. är det i stället precistvärtom: förlusterna ökar år . När så SJ nu börjar konkurrera med sådanagodstransporter som naturligen skall gå sjöledes, får man lätt den misstankenatt SJ här inte för en riktig taxepolitik. Som exempel kan vi ta oljetransporterna från tillVästerås, som har gått sjöledes . Men helt plötsligt lägger SJ inofferter som blir konkurrensdugliga. Vi som har hållit på med trafikpolitikunder en del år vet att all sakkunskap hävdar att .sjöfrakter är det billigastetransportsättet på långa avstånd, men det är i första hand på de långaavstånden som SJ nu går in och konkurrerar. Jag har ingenting emot att SJkonkurrerar på riktiga villkor med landsvägstransporter, och heller inte medsjötransporter, men som läget nu har blivit tror jag att någonting har gåttsnett. ytterligare något om verkstadsrörelsen. Det ärriktigt att man nu håller på med utredningen ,;men där har ju redan slagitsfast att nyanställning av personaiför att minska behovet av utläggning avarbeten innebär en kostnadsminskning för SJ. Därför tycker jag inte att detfinns någon anledning att vänta tills hela den utredningen blir färdig, utanjag anser att man bör passa på tillfället att använda de resurser somveterligen finns. Jag kan ån en gång exemplifiera detta med Bollnäsverkstaden,som har varit en av SJ:s största driftsverkstäder men som år efter århar nedrustats. Detta kan inte vara riktigt med tanke på alla de trasigagodsvagnar, lok osv. som står uppställda. Jag fårvidare konstatera att jag ännu inte har fått något svar på min fråga omkommunikationsministern delar utskottsmajoritetens uppfattning när det gällerSJ:s verkstadsrörelse. 44SVEN (vpk) replik; Det skulle vara frestande att ta tiden ianspråk för att diskutera subventionerna till SJ, som också varinne på. Det är ett intressant område. Praktiskt taget allting är ju numera mereller mindre subventionerat: varven, jordbruket, skogsindustrin,textilindustrin, gruvorna, hamnarna osv. Det sker ju i själva verket enintegration mellan sociala funktioner och rent affärsmässiga funktioner, ochdet samhällsekonomiska betraktelsesättet blir mer och mer intressant, SL fickt, ex, 1,2 miljarder i subventioner. Föreställer sig någon här attSL skulle kunna finansiera sin verksamhet helt och hållet genom att ta uppavgifter för resorna, tror jag att man är orealistisk. Trafiken måste betraktassom en social funktion. Därför är det icke anmärkningsvärt att densubventioneras med skattemedel. Jag tycker att man måste ha den synen också påstatens järnvägar,som för investeringar får ungefär lika mycket som SL för hela verksamheten. Iår får man t. ex. 1,6 miljarder för dessa. Sånågot intressant beträffande Husumspåret. Det är ändå så som kommunikationsministernsade att vi har fått preliminära kontrakt på 110 vagnar per dag tack var den litet omstridda upprustningen av Forsmo-Hoting-banan. Dessa kontraktbekräftar att stora timmermassor kommer att gå med järnväg året om. Det gör attHusumspåret - jag är tacksam för att kommunikationsministern ville kommenteraden saken -verkligen är aktuellt. Vid ligger nämligen en av Sverigesstörsta industrier, men man saknar spåranslutning med . gjorde SJ på uppdrag av regeringen enutredning om de ekonomiska och driftsmässiga förutsättningarna för att anläggaifrågavarande spår. Man har också kommit fram tillatt nära hälften av inomÅngermanälvens flodområde möjliga avverkningar av massaved konsumeras i det härområdet. När man nu börjat arbeta efter den idé som kommunikationsministernsäger sig förespråka, nämligen att transportera timmer på järnväg, är detangeläget att man är konsekvent och prövar även det förslag som vi lagt fram omatt satsa på en sådan här investering. Detär också fråga om arbetsmöjligheter i en hårt drabbad region. Jag vill erinraom att NCB står inför en kris, som mycket väl kan leda till att 1 000arbetstillfällen försvinner i . I ett sådant läge vore dettacksamt att kunna satsa på t. ex. byggandet av Husumspåret. Anslagtill , m. m. 45 ()replik: Jag delar kommunikationsministerns uppfattning att arbete i egen regiinte alltid är lönsammast. Det är helt riktigt. Jag är också av denuppfattningen att SJ bör lägga ut viss del av sitfjobb på entreprenad. Men denomfattning som detta har är alldeles för stor enligt mittsätt att se; Detär klart belagt efter 15 månaders undersökningar att SJ får betala enöverkostnad på i runt tal . för entreprenadjobben mot omarbetena hade utförts i egen regi. Jag tycker att kommunikationsministern, somhar ett gammalt förflutet som finansman, skulle ha klart för sig vad det skullebetyda med en offensiv satsning inom verkstadsregionen. Jagtycker också att kommunikationsministern borde ha klart för sig vad det betyderför SJ om man genom en ökad kapacitet kan minska avställningstiden för sina lokoch vagnar. Det borde inte råda några som helst delade meningar på den punkten. Mensedan blev jag inte klok på kommunikationsministerns agerande . Först slårhan fast att vi måste spara och att vi måste prioritera och sätta in vårainsatser där de är ekonomiskt riktiga och ger det bästa ekonomiska utbytet. Mensamtidigt har inte kommunikationsministern någon som helst uppfattning omverkstadsregionerna, trots att vi på punkt efter punkt har visat var det ärekonomiskt riktigt att sätta in insatserna där. Trots att en utredning pågårinom SJ måste man ha en uppfattning om detta. Om jag inte vore en så försynt person skulle jag kanske våga påstå attkommunikationsministern uppträtt som den perfekte politiske hybriden. Anslagtill , m. m. Man får i den politiska debatten höra att man är både det ena och detandra. Jag har av fått höra - jag bortser från RuneJohansson som ju inte sade vad han egentHgen sade, för han var ju så försynt -att jag är litet för död och en aning för byråkratisk. Herrarnas partiledarehar dessutom kallat mig för Hawaiibrud. Det finns således en hygglig spännviddmellan å ena sidan den döda byråkraten och å andra sidan Hawaiibruden. Det ärskönt att även från ett så stort parti som socialdemokraterna få höra att manhar ett brett register. Detär klart att vi kan anlägga många synpunkter på det här medverkstadsregionerna, men är det ju så-att SJ precis håller på med sin storaöversyn. Jag erkänner villigt att jag säkert kommer att anlägga mångasynpunkter i det avseendet. Men jag tycker ändå att SJ skall få en rimlig chansatt lägga fram det här förslaget, som man ju inte precis lägger sista, men välnäst sista, handen vid tillsammans med alla grupperna i VO 80. Därefter skallvi ta ett rejält tag i frågan och återkomma till . Jagvill inte utesluta att det kan visa sig att vad säger ärriktigt. Vi brukar ju skylla på utredningar, och i det här.fallet tar jag tilldet knepet. I varje fall i egenskap av ansvarigt statsråd vill jag inte baranågon månad innan SJ är klar med sin stora översyn, som man gör tillsammans medpersonal och ledning, gå in och säga hur saker och ting bör vara. Beträffande spåret vill jagsäga att vi skall taen titt på den saken återigen. Det kan emellertid alltid vara ett problem omman binder sig vid en industri. Då får SJ väldigt liten flexibilitet senare.Har man gjort en stor investering förutsätter vi nämligen att det också blirett långvarigt kontrakt, så att det kan bli någon ränta på det hela. BeträffandeSJ:s förräntning totalt sett vill jag säga: Ja, vi kan naturligtvis diskuteraden saken, men i princip är det så, , att i enlighet med denstrukturplan som har antagit skall SJ gå ihop . Det äralltså den linje vi driver. Sedan får SJ inom de ramar som fastställtse till att det verkligen också går ihop. Alla skall vi försöka se till att manklarar det. Jagkänner inte exakt till förhållandena beträffande oljefrakterna mellan Göteborgoch . Men trots allt är det ju så att där järnvägen går ända fram tillfabriken - vilket den ofta gör - har järnvägen samma fördel i förhållande tillbåten som lastbilen kan ha i förhållande till tåget. visar det sig såledesatt terminalkostnaden blir mycket lägre om man använder sig av järnvägen,därför att man då slipper en omlastning. Det kan vara på det sättet, men jagkänner som sagt inte exakt till de geografiska förhållandena i . Låtmig slutligen, herr talman, till säga att vår bedömning harvarit att vi skall fastställa en ram för SJ som innebär att man får ungefär 5 %i påslag . På det sättet får man tid på sig närdel gäller att planera långsiktigt. Sedan skall vi göra en översyn.Ibland kan det bli något mer, ibland något mindre. Som jag sade till herrHenricsson vet vi ju inte i förväg hur stor inflationen blir. man i någon mån korrigera i efterhand. Men SJ skall alltså veta att man där under en femårsperiodtotalt sett kan räkna med ett femprocentigt påslag i reala termer. Efter de femåren skall vi ha en kontrollstation och se hur vi skall göra inför nästafemårsperiod. Det är alltså ett försök att se till att SJ får en ordentligframförhållning. Vi kan självfallet ha olika uppfattningar om huruvida det härär det rätta sättet eller inte. Men det är i varje fall gjort i bästavälmening, i all byråkratisk "dödhet". Anslag till , m. m. 47TORE (vpk): I likhet med föregående år har vi från vpk iår återkommit med förslag till förbättrad kollektivtrafik i Storstockholms- ochSödertäljeregionen, med igångsättning av dubbelspårsutbyggnad på sträckanÄlv-sjö-Flemingsberg och pendeltågsstation vid , med upprustning avSödertälje södra stafion och utökad pendeltågstrafik från södra tillNykvarn. En av de viktigaste trafikpolitiska åtgärderna äratt främja kollektivtrafiken och att minska privatbilismen i de storatätorterna. Samhällsekonomiska, energipolitiska, miljömässiga och socialasynpunkter kan bara tillgodoses genom en ökad satsning på den kollektivatrafiken i allmänhet och på pendeltågstrafiken i synnerhet då det gällerStockholmsregionen. Våra olika förslag i motionerna 567 och 983 har inteheller lett till några bifallsyrkanden från utskottsmajoriteten.Skrivningarna är i och för sig välvilliga, men i sak har utskottet yrkat avslagi stort sett utan närmare motiveringar. Genom utskottsmajoritetensställningstagande har man också tagit ytterligare ett steg bort från tidigareriksdagars beslut och uttalanden beträffande inriktning och anslag av medel föratt komma i gång med konkreta åtgärder. kommunisterna ochsocialdemokraterna står fast vid tidigare ställningstaganden om att anvisa demedel som behövs för att nu starta de nödvändiga förstärkningarna ochförbättringarna. Dubbelspårsutbyggnaden, i första hand mellan ochFlemingsberg, och en pendeltågsstation i borde redan tidigare hakommit till stånd mot bakgrund av de stora trafikproblem som finns sedan fleraår tillbaka. Det är självfallet ännu mer angeläget , efter det att ett ökatantal människor bosatt sig i området och antalet pafienter vid sjukhuskraftigt har ökat. Under hela planeringen och byggandet av områdetFlemingsberg i med sjukhuset och andra arbetsplatser har detförutsatts att de människor som bor och arbetar i Flemingsbergsområdet skullefå en egen pendeltågsståtion. Trots att området nu funnits utbyggt i flera årär frågan om dubbelspår för att klara den ökade trafikbelastningen på sträckanSödertälje-Stockholm och en pendeltågsstation vid fortfarandeolöst. En folkpartimotion tar även upp frågan och vill att man skallskapa' utrymme för en ny station vid och ett nytt dubbelspår påsträckan . 3 protokoll 1980/81:122-123 Anslag till , m. m. Utskottsmajoriteten avstyrkermotionerna, medan den socialdemokratiska reservationen nr 1 innebär etttillstyrkande av motionsförslagen. Det borde då rimligtvis bli så att vi får enmajoritet i för att sätta i gång byggandet av dubbelspår mellanÄlvsjö och och en pendeltågsstation i . För det kanväl inte vara så illa att folkpartimotionärerna även tänker springa ifrånsitt motionsförslag med något slags krystade motiveringar om omprioriteringar,nya utredningar eller liknande undanflykter? Då vore det äriigare att låta bliatt motionera eller att inför den lokala opinionen och hundratusentalspendeltågsresenärer tala om att man bara motionerar på låtsas, för det är judet det handlar om. Utskottsmajoriteten menar att man skall utgå från att SJoch SL noggrant följer utvecklingen och beaktartrafiktillväxten i . Man talar också om en hög beredskap fören snabb byggstart, om så erfordras. Det är, herr talman, egentligen häpnadsväckandeatt det har kunnat undgå utskottsmajoriteten att situationen nu närmast ärakut, att den kraftiga ökning som skett av både SJ- och SL-trafiken på denaktuella bandelen och att trafiksituationen i övrigt är sådan att det är högtid att nu börja förbättringarna genom en utbyggnad. En utbyggnad nu ärnödvändig för att förhindra en ytterligare försämring av förhållandena förkollektivtrafiken och för att inte motverka de i största enighet uttaladesyftena att förbättra kollektivtrafiken. Lika väl som tiotusentals människor bosatta i , anställda och patienter vid och anställda vid olikaindustrier i området direkt berörs av Flemingsbergsstatiopen, berörstiotusentals människor i direkt av rådande olägenheter vidSödertälje södra station. Det är ett gammalt problem, ja visst, men det blirdärför inte mindre angeläget. Förhållandena vid södra är i stortsett desamma som för , trots den mångdubbHng av persontrafikensom skett. som går utan att en omfattande upprustningoch ombyggnad kommer till stånd förvärras och försvåras förhållandena för mångaresande. Särskilt behovet av upprustning och handikappanpassning avförbindelserna till och från perrongerna kräver åtgärder snabbt. Olika förslagoch utredningar har visat att de flesta problemen går att lösaoch att betydande förbättringar kan åstadkommas med relativt enkla lösningar.Fortfarande synes det emellertid vara så att och StorstockholmsLokaltrafik inte kan enas om olika praktiska, tekniska och framför alltekonomiska frågor. Därför skjuter man den här frågan framför sig. "Södraeländet" gäller främst pendeltågstrafikenmed åftiotalet pendeltågsturer men även övrig trafik med express- och snälltågtill och från , , osv. Det är helt otillfredsställandeaft över 50 tågbyten med omstigningar måste ske genom att resenärerna tvingasgå ned i en tunnel, som förbinder olika plattformar genom smala, branta och halatrappor, där trängseln bHr olidlig ibland och där riskerna för skador är stora,särskilt . Det gäller alltså över 50 sådana De förslag som ställs i vpk-motionen 983 ochs-motionen 451 aktualiserar ånyo frågan om en genomgripande upprustning ochombyggnad av södra, och det är nu att någonting händer. Utskottsmajoriteten redovisar även att man delarmotionärernas uppfattning i principfrågan om nödvändigheten av upprustning ochombyggnad men finner ändå ingen särskild åtgärd påkallad. Denborgerliga utskottsmajoriteten redovisar alltså samma uppfattning ;men år inteberedd att göra något konkret ställningstagande för att snabbt börja avhjälpabristerna. Samma "Södraelände" skall t. v. finnas kvar- det år baradet att eländet tilltar i takt med ökat antal resande! tvingas mångamänniskor, främst barnfamiljer, äldre och rörelsehindrade, att avstå från attanvända kollektivtrafiken - på grund av de urusla förhållandena på . I vpk-motionen 983 tas också andra viktiga frågor upp, somberör främst kommuns invånare. Det gäller möjligheten att utökapendeltågstrafiken med lokaltågstrafik på SJ:s järnvägslinjeSödertälje-Eskilstuna och förbättringar av nuvarande förbindelserSödertälje-Järna-Mölnbo-Gnesta. Linjen är mycket litetutnyttjad, och en pendel mellan och borde inte stöta pånågra hinder av den anledningen att det inte skulle finnas plats på linjen.Tvärtom skulle därigenom linjen kunna utnyttjas betydligt rationellare än vadsom nu sker. I motionen pekas på en rad fördelar som en sådanförbindelse skulle medföra för tiotusentals Södertäljebor, som är bosatta efterdenna sträckning, bl. a. för kommunikationerna till 1 och ,men framför allt för alla arbetsresor till olika delar av regionen. I motionenföreslås att skall uttala att överläggningar mellan statensjärnvägar, och kommun skallupptas i syfte att åstadkomma en utökning av pendeltågstrafiken med enförbindelse mellan södra och . Vad säger då utskottet om detta? Jo, följande;"Utskottet avstyrker vidare yrkandet i motion 983." Det är vadutskoftet säger. Möjligt är att motiven för avslaget skall kunna utläsas urmotiven för avslag på förslaget om upprustning av södra, men detsägs inte. Man måste fråga sig: Vad kan utskottsinajoriteten ha emot sådanaöverläggningar som föreslås i motionen? Jag yrkar bifall till reservation 1 iutskottsbetänkandet och till motionerna 983 och 451. Anslag titi , m. m. 48ARNE i (s): I I proposition 1978/79:99 angav dåvaranderegeringen bl. a. att en del järnvägslinjer skulle hänföras till ett s. k.riksbanenät. Andra åter skulle bli föremål för utredning och överväganden närdet gällde den framtida klassificeringen. I anslutning till den nämnda trafikpolitiska propositionenmotionerade bl. a. jag om att järnvägslinjen Bjärka/skullehänföras till det s. k. riksbanenätet. Anslagtill , m. m. I anslutning till årets budgetproposition har jagtillsammans med ledamöter från samtliga partigrupper utom påKalmarlänsbänken motionerat om att järnvägslinjen Bjärka/skallhänföras till det s. k. riksbanenätet. En liknande motion har väckts avledamöterna på Östgötabänken, med samtliga partier representerade. Vilka är då skälen tillmotionerna? Ja, skälen är många. Fördet första måste den starkt ökade resandefrekvensen på de kollektivatrafikmedlen och de positiva tendenser som finns för framtiden ytterligare ökaunderlaget för och därmed behovet av att landets järnvägslinjer erhållerlikvärdiga förutsättningar att klara trafikservicen. Fördet andra har fastlagt den regionalpolitiska inriktningen i landet.Inom regionerna är bl. a. järnvägslinjerna upptagna som viktiga delar iregionens framtida utveckHng. Fördet tredje medför systemet med s. k. riksbaneklassning av en del järnvägslinjeratt de ekonomiskt svaga områdena i landet får ytterligare problem, om intejärnvägslinjerna inom regionen hänförs till det s. k. riksbanenätet. Det finns ännu flera vägande skäl för de tidigare nämnda motionerna,men jag har faktiskt svårt att egentligen finna tungt vägande skäl för attutesluta ett antal järnvägslinjer från det s. k. riksbanenätet. Utskottsmajoritetenföreslår att avslå motionerna 449, 463 och 751. I reservation 6, mom. 17 a och c, har hemställts att motionerna måtte bifallas. Jag yrkar således bifall till reservation 6, mom. 17 a och c. I övrigt yrkar jag bifall till de socialdemokratiska reservationerna. 49 (vpk); Det är med tillfredsställelse som vi i kommunisterna nukan se att resandefrekvensen har ökat på de svenska järnvägarna. Ävengodstrafiken har ökat, men jag skall framför allt uppehålla mig vidpersontrafiken. Vihar pläderat för och arbetat för ökat tågresande, men inte förrän nuhar det varit klimat för att vidta åtgärder som visat järnvägarnas betydelse.Den ökade resandefrekvensen medför emellertid att det måste ställas större kravpå trafikföretaget, , och vi har i en motion tagit upp några punkter som vihar giyit huvudrubriken . Det är mycketangelägna förbättringar vi föreslår med tanke på den stora ökning av trafikensom skett, speciellt på vissa linjer. Bl.a. har vi framhållit betydelsen av att järnvägsstationerna rustas upp till enbättre standard. Det är anmärkningsvärt vid en jämförelse med vad som påt. ex. flygterminaler hur litet som satsas på den stora resandeström sompasserar många av järnvägsstationerna. Det skulle i och för sig inte behövassärskilt stora insatser för att åstadkomma önskvärda förbättringar. motion som gäller län har jag pekat på järnvägsstationen i Uppsalasom troligen är en av de mest belastade i landet, möjligtvis frånsett storstäderna.Vid passerar 10 000 resenärer . Stationsbyggnaden är oerhörtnedsliten och ger inte på långt när den service som skulle behövas. Det är ettexempel på en station som skulle behövas rustas upp - det finns många andra. Vihar också tagit upp åtgärder som vi anser borde genomföras på själva tågen. Ifråga om servering på tåg Hgger vi internationellt sett oerhört långt efter.Det har varit jämmerligt på våra tåg, och det skulle behöva göras rejälainsatser för att den stora resandeströmmen skall få möjlighet att intaförtäring på ett smidigare och trevligare sätt - på många tåg finns det f. ö.inte alls några serveringsmöjligheter. Ettannat område som vi har berört gäller personalförstärkningar. Det är uppenbartatt det behövs mera folk på tågen för att klara av den ökade resandeströmmen.På många sträckor, där belastningen är stor, hinner tågpersonalen inte ge denservice som egenfiigen skall finnas på tågen. Därför behövs det alltsåpersonalförstärkningar. Påmånga långlinjer finns det uppenbara problem med att det förtärs alkohol påtågen, vilket medför olägenheter för många passagerare. Enda sättet att få buktmed det problemet är naturligtvis mera personal på tågen så att övervakningenkan bli bättre. Slutligenhar vi påpekat att det har skett en försämring av servicen för allergiskapersoner. Dels har antalet allergiker ökat, och det ökar ständigt, dels harrättigheten att ta med pälsdjur, framför allt hundar, vidgats så att de nu kanfå tas in i samtliga kupéer utom i sovvagnar och liggvagnar. Det är enbetydande olägenhet för den stora grupp människor som lider av allergiskabesvär. Vihar ansett att det borde vara enkelt att ordna speciella kupéer för allergiker.Vi har tagit fram exempel från SL. På pendeltågen finns det särskilt uppmärktakupéer, avsedda för allergiker, där man inte får ta in husdjur. Det skulle varaganska enkelt och i och för sig inte kosta något extra, om man kunde införa ensådan ordning också på SJ, Allade krav som vi har fört fram i vår motion har utskottet i stort sett ställt sigväldigt välvilligt fill. Man säger att det är riktigt, det är bra, det börgenomföras osv,, men hänvisar man till att det bör genomföras inomSJ:s ram, det är saker som SJ får ta itu med, det pågår utvärderingar ochsådana saker. Problemet är att för att man skall kunna genomföra förbättringarmåste man få resurser, och det är därför vi anser att detta är någonting somriksdagen borde ta ställning till. Det räcker inte med några välvilligaskrivningar i utskottsbetänkanden, utan det måste satsas pengar, om de härserviceförbättringarna på tågen skall kunna genomföras. Jag ber med detta, herrtalman, att få yrka bifall till motion 999. Jagskall nu helt kort beröra några lokala problem som gäller järnvägstrafiken iUppland. För tredje året i följd har jag tagit upp den ur trafik tagna bananEnköping-Uppsala, som avskars av motorvägsbygget vid och sedan dessinte har tagits i trafik igen. Denhär bandelen är ett typiskt exempel på hur man har behandlat järnvägssträckor idet här landet - långt ifrån det enda men ett mycket Anslagtill , m. m. Anslag till , m. m. ändrade man mycketradikaltpå turerna så att det helt enkelt blev omöjligt för folk att använda järnvägen.Då sjönk naturligtvis resandefrekvensen, och sedan kunde SJ lägga framutredningar som visade ett väldigt lågt utnyttjande. Det är en politik som hargenomförts på många andra håll i landet, och detta är ytterligare ett exempel. Lokaltrafik, som fick gå in medremissvar när banan skulle läggas ner, visade just på att tidtabellerna var sålagda att folk inte hade någon möjlighet att använda rälsbussarna, som då gick,för några arbetsresor. När Lokaltrafik sedan satte in sina bussar ochgjorde en vettig tidtabell fick man en oerhört ökande resandeström på dekollektiva färdmedlen mellan de här två städerna. Hade detta inträffat någottidigare, hade säkert också den här banan kunnat hållas vid liv. Härflnnsnämligen ett underlag för trafiken, och det har just resandeströmmen vidUpplands Lokaltrafik visat.