prot · G40911 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:11 Bordläggningav yrkandet om misstroendeförklaring Anmälanom kompletterings val till utskott 1§ Bordläggning av yrkandet om misstroendeförklaring Omröstningenom det bordlagda yrkandet om misstroendeförklaring kan författningsenligt ägarum antingen vid dagens sammanträde eller . Efter överenskommelsemellan samtliga riksdagspartier föreslår jag att yrkandet bordläggs ännuen gång, varigenom omröstningen kommer att ske vid början av sammanträdet , . Kammaren beslöt att på nytt bordlägga yrkandet ommisstroendeförklaring mot statsministern . 2§ Anmälan om kompletteringsval till utskott Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i social- och civilutskotten under BirgittaDahls ledighet anmält hennes ersättare . Socialdemokratiskariksdagsgruppen har vidare som suppleant i utbildnings- ocharbetsmarknadsutskotten under ledighet anmält hennes ersättareBerit . suppleanti socialutskottet () suppleanti utbildningsutskottet () Meddelande om svar på interpellation 1980181:9 Meddelande om svar på interpellation 1980181:3 Om reglerna för intagning till gymnasieskolan suppleanti arbetsmarknadsutskottet () suppleant i civilutskottet () 3 § Meddelande om svar på interpellation 1980/81:9 har interpellerat om detstatliga stödet till kommun för omhändertagande av assyriska ochsyrianska invandrare. Då interpellanten inte kan ta emot svaret har jagför avsikt att besvara interpellationen . 4 § Meddelande om svar på interpellation 1980/81:3 Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap.1 § får jag meddela att jag på grund av tidsbrist inte är i tillfälle att inomföreskriven tid besvara interpellation om ökad tillgång påutbildade klass- och ämneslärare. Jag avser att besvara interpellationen den 7november. 5 § Svar på fråga 1980/81:21 om reglerna för intagningtill gymnasieskolan har frågat mig huruvida jag ärberedd att föreslå regeringen att fatta beslut i frågan om intagning tillgymnasieskolan på grundval av höstterminsbetyget i årskurs 9 i så god tid attintagningen till /83 kan ske på höstterminsbetyget 1981. När utbildningsutskottet behandlade frågan om intagningtill gymnasieskolan på grundval av höstterminsbetyget i årskurs 9 - vilketskedde i samband med riksdagsbehandlingen av proposition 1978/79:180 omläroplan för m. m. - uttalade utskottet (UbU 1978/79:45) dels attreformen borde genomföras , dels att riktpunkten borde varaatt intagningen till /83 gjordes på höstterminsbetyget 1981, delsäven att det vore synnerligen angeläget med en så bred försöksverksamhet sommöjligt. I syfte att bredda den redan pågående försöksverksamhetenbeslöt regeringen att ändra den tidigare förordningen omförsöksverksamheten så, att ett visst villkor för att kommun skulle kunna deltai försöket togs bort. redovisaförsöksverksamheten så snart erfarenheter vunnits. Regeringen avser att fatta beslut om reguljär intagningtill gymnasieskolan på grundval av höstterminsbetyget i årskurs 9 så snarterfarenheterna av den nu pågående försöksverksamheten redovisats. Reformen kan därför knappast genomföras förrän senareän vad angivit som riktpunkt. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Om reglerna för intagning till gymnasieskolan 6 (): Jag ber att få tacka för svaret på frågan. Skälet till att jag har ställt den framgår av frågansformulering. Det har alltså uppstått en stor osäkerhet ute i landet omtolkningen av detta riksdagsbeslut. Det är ett exempel på att ett till synesklart riksdagsbeslut, som ganska bestämt fastslår vissa saker, ändå kan geupphov till en lång rad olika tolkningar och osäkerhet om vad som skall ske ochvid vilken tidpunkt det skall ske. Därför är det bra att man kan få sådana beskedsom i det här svaret. Man har sannerligen inte behov av nya tolkningar, utanman har behov av dessa klara besked, och det av många skäl. Det krävs t. ex. en ganska god framförhållning när detgäller planering av skolverksamheten, och alldeles speciellt i detta avseende.Det krävs att man tidigarelägger informationen till föräldrarna när det gällerelevernas valmöjligheter. Det krävs också att man tidigarelägger desyo-insatser som måste till för att eleverna skall ha dessa möjligheter attgöra sina val. Om man då tidigarelägger intagningen krävs det att helaplaneringen görs om, så att även åtgärderna kommer tidigare. Det krävs vidareett förändrat arbetssätt i skolan, och framför allt undervårterminen i årskurs 9. Om vi skall kunna åstadkomma detta krävs det också idet avseendet planeringsinsatser. Det är också bra - och jag antar att detursprungligen var tankegången - om man kan samordna de informationsinsatser somkrävs för genomförandet med de informationsinsatser som ju pågår och som ärhelt nödvändiga för genomförandet av den nya läroplanen inför / 83. Jag tackar alltså för svaret, och jag tolkar det som ettklart besked, även om jag hade önskat att den sista meningen inte skulle hainnehållit ordet "knappast" utan ett klart konstaterande att reformeninte kan genomföras förrän än vad angivit som tidpunkt.Men jag hoppas att det inte av den anledningen skall uppstå nyatolkningssvårigheter. Det kanske vore bra om man från departementets sida såg tillatt det till skolorna kom ordentlig information om hur läget är nu och att detär vad man har att planera efter . Jag hade inte räknat med att också ordet"knappast" skulle medföra tolkningssvårigheter. Vad det handlar om ärnaturligtvis att beslutet Om kursplanerna för skolundervisningen kommer attbli beroende av utvärderingen av erfarenheterna. Det vore okonstitutionellt omjag sade att vi oavsett vilka erfarenheter vi gör kommer att fatta ett beslutom att genomföra detta. Det är den lilla osäkerheten som ligger i ordet"knappast". 6 § Svar på fråga 1980/81:26 om kursplanerna förskolundervisningen har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser vidta för att förankra regeringens kursplaner i bredareskolkretsar. Regeringen fastställde de kursplaner som ingåri läroplan för . Till grund för såväl regeringsbeslutet somdet förslag till kursplaner som () utarbetat på regeringensuppdrag har legat läroplansbeslut . SÖ:s förslag har före beslutet på sedvanligt sätt berettsinom . Utgångspunkt vid denna beredning har varit attkursplanerna språkligt skall vara så enkelt utformade att alla utan svårighetskall kunna ta del av dem - såväl personal och elever inom skolan, som har attarbeta efter kursplanerna, som föräldrar eller andra som i övrigt ärintresserade. Jag har vidare ansett det önskvärt, likaså i enkelhetensintresse, att undvika upprepningar i förhållande till vad som står i Mål ochriktlinjer i Lgr 80. Jag är övertygad om att båda dessa utgångspunkter redanhar en bred förankring såväl i skolkretsar som i samhället utanför skolan. Minuppfattning i detta avseende styrks av att samtliga lärarorganisationer heltstår bakom de nu beslutade kursplanerna. 9 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. förslag till kursplaner var mycket välförankrat. En lång rad grupper med företrädare för olika organisationer ochintressenter följde och påverkade utformningen av de nya kursplanerna. Arbetetbedrevs under en osedvanligt stor öppenhet. blev det känt att departementetförberedde avsevärda förändringar i förslag. Enkelt kan manuttrycka det så, att förändringarna var av rent partipolitisk natur.Självfallet utlöste dessa moderata försök en våldsam reaktion. I en mängdprotester från så gott som hela Skolsverige kom ett samfällt ogillande avhanteringen till uttryck. Tydligen tog strategerna i intryck avden massiva kritiken. I det slutliga förslag som presenterats är många av demoderata försöken att göra förändringar i förslaget inte fullföljda. Ånnu återstår dock i de av regeringen fastställda kursplanerna avsnitt somavsevärt skiljer sig från väl förankrade förslag. Låt mig tatvå olika exempel. För det första: För att andan i Mål och riktlinjer skallgenomsyra kursplanerna bör de övergripande målen upprepas i anslutning tillvarje kursplan. För detta finns stöd i aktuell läroplansforskning. Vidare sägeralla erfarenheter från Lgr 69 att om inte Mål och riktlinjer integreras medkursplanerna, så tränger de inte ut i det dagliga arbetet med kursplanernasomsättning i undervisning- alla har till leda hört talet om poesidelen i den nugällande läroplanen. I folkpartiregeringens proposition framhölls mot dennabakgrund vikten av utförliga skrivningar i kursplanerna. Det har alltså funnitsett bestämt pedagogiskt och politiskt syfte med dessa utförliga skrivningar.Detta är också starkt förankrat i forskningen. Statsrådet påstår nu att hongjort nedskärningar i dessa avsnitt för att hon vill undvika upprepningar, ochdet står naturligtvis henne fritt att säga så, men hon struntar då i alla deväl dokumenterade erfarenheter som krävt just dessa upprepningar. För det andra: var mycket tydligt isina skrivningar när det gällde vikten av att frågan om resurshushållning komtill uttryck i den nya läroplanen. I utskottets betänkande citerades t. o. m.en bit av målbeskrivningen i SÖ:s förslag till den nya läroplanen avseendeämnet hemkunskap där just detta framhölls, men i de av regeringen nufastställda kursplanerna har ämnet hemkunskap givits en snävt privatekonomiskinriktning. Detta står alltså inte i samklang med de tydliga skrivningar somutskottet gjorde. Jag kunde ta motsvarande exempel från ämnet bild. Mot denna bakgrund är det förvånande att statsrådet svaret beskriver de förändringar som gjorts i kursplanerna som förändringarsom är redaktionella. Det är dock uppenbart att de är av principiellnatur. Jag vill därför fråga statsrådet: dessa dimridåer, ?Varför inte säga att det är fråga om förändringar av rent politisk natur? : Med tanke på den goda förankring som SÖ:sförslag haft vore det också intressant att höra vilket stöd förslagtill förändringar har i exempelvis aktuell läroplansforskning. hävdar att här har förelegatprotester från ett så gott som enigt skolsamhälle. I ett replikskifte med mig iden allmänpolitiska debatten lät förstå att han varunderrättad om vad som skett i förhandlingsrådet, och jag förmodar att han harvidarebefordrat vad han vet till . Också ansåg sigkunna avslöja att det förekommit moderata attacker och att jag nu har fåttretirera. Jag har här en förteckning över de yrkanden somframställdes i förhandlingsrådet, vilka har tillgodosetts. Det förtjänar kanskeatt nämnas i sammanhanget att det största lärarförbundet, , inte framförde några egna förslag till ändringar. I sakframfördes det tio ändringsförslag. När det gäller hemkunskap har det frånbörjan oföränderligt stått så här under rubriken mål: Eleverna skall skaffa sigkunskaper om begränsningar och den ojämna fördelningen av jordens resurser. Nuvill jag veta, : Är det tillägget i ämnet barnkunskap att "undervis- Om kursplanerna för skolundervisningen Om kursplanerna för skolundervisningen ningen skall leda till att eleverna vidgar och fördjuparsina kunskaper om sig själva" som föranleder de här påståendena om snöpligreträtt? Eller är det tillägget i ämnet bild att man skall motverkavandalisering, eller i ämnet hemkunskap att eleverna skall skaffa sig en bättrehelhetsbild när det gäller betydelsen av friskvård, eller i samma ämne att deskall få ökad insikt i fråga om klädvalets betydelse för hälsa som är orsaken,eller föranleds trumpetstötarna av tillägget i ämnet idrott, där det idepartementets förslag stod: "förstå och aktivt ta ställning till olikaproblem i det tekniskt komplicerade samhälle vi lever i", medan det i dennu fastställda kursplanen står "förstå, kritiskt granska och aktivt taställning"? Eller är det kanske så, att Perssonvill slå vakt om sådana här formuleringar i SÖ:s förslag:" böranvändas som ett glädjeväckande internationellt kommunikationsmedel mellanmänniskor"? tycker jag faktiskt att det är dags för en reträtt förGöran . Även en ursäkt är faktiskt på sin plats. 11GÖRAN (): är synbarligen irriterad över denhär debatten, och jag förstår hennes irritation. Debatten är säkert besvärligför henne, och medvetet försöker hon göra den än mer förvirrad genom att talaom det sista förslaget till kursplaner, som jag sade är avsevärt bättre än detursprungliga. Det var ju de ursprungliga kursplanerna som jag riktade minstarkaste kritik emot, och det var ju också beträffande dem som jag påstod attregeringen fått retirera efter en omfattande debatt, som drogs i gång ute ilandet sedan det hade blivit känt vilka planer som smiddes i departementet. Vemi denna kammare inbillar sig att eller hennes tjänstemän i departementetskulle ha avstått från de ursprungliga ändringsförslag som förbereddes, om intepressen hade tagit upp den här diskussionen och om inte reaktionen hade blivitså våldsam? Jag tror att skall vara medveten om att samtliga är pådet klara med att det här förelåg en risk för att skulle ställasinför ett fullbordat faktum. Det var mot denna bakgrund som den stora debattendrogs i gång. Inte blev det bättre för att i anslutning till dennadebatt i pressen gick ut och sade att hon var klåfingrig och gärna lade sig ioch försökte att på så sätt påverka utformningen av de här läroplanerna. Jagtycker att detta skall sägas. Om ville kommentera den andra delen av mittinlägg, det som rörde de övergripande målens betydelse för kursplanerna, vorejag tacksam. Om då också ville säga var i läroplansforskningen honhar stöd för det synsätt som kommer till uttryck, vore det bra. Om vi ickeåterigen skall hamna i läget att vi får en läroplan som liknar den gamla beträffandevilken det ibland något föraktfullt talades om poesidelen, behövs enintegrering av de övergripande målen och kursplanerna. Detta är alla överensom, särskilt de som sysslar med läroplansforskning. delar inte denuppfattningen - varför? Jag kan bara konstatera att sakdebatt inteligger för . I övrigt vill jag inskränka mig till att säga att jagtycker att det är pinsamt att för skolpolitiskt verksamma riksdagsmän gång pågång behöva upprepa att hela läroplanen utgör tvingande bestämmelser förskolans verksamhet. Det är alltså inte möjligt för någon som arbetar i skolanatt säga att han inte bryr sig om mål och riktlinjer. Det är tvingandebestämmelser i samma utsträckning som kursplaner och timplaner. 13 (): Vad säger är formellt settalldeles riktigt. Men min fråga lydde: Var i läroplansforskningen har fruMogård stöd för bortrensning av de övergripande målen och riktlinjerna frånkursplanerna? En entydig läroplansforskning ger vid handen att dessaövergripande mål och riktlinjer, om de skall slå igenom i skolvardagen, måstefinnas med i kursplanernas utformning. Jag har inte fått svar på min fråga påden punkten. Möjligen har den uppfattningen om mig att jag inte villföra någon sakdebatt, men om nu vill göra det är jag tacksam om honkan svara på min fråga. Om behandlingen av kursplaneförslag i skoldelegationen 7 § Svar på fråga 1980/81:31 om behandlingen avkursplaneförslag i skoldelegationen har frågat mig varför densocialdemokratiska begäran om att få behandla de ändrade kursplaneförslagen iskoldelegationen avslagits. När den parlamentariskaskoldelegationen tillkallades angavs i delegationensdirektiv att dess uppgift är att medverka i uppföljningen av den nyaläroplanen. Avsikten var aldrig att delegationen skulle ta aktiv del i självabeslutsprocessen med en ny läroplan för . När delegationen iår informerades om förslag till kursplaner och gavstillfälle att ställa frågor, var delegationens ledamöter och sakkunniga ocksåöverens om att ej i sak behandla kursplaneförslagen. Anf.15 (): Jag ber förstatt få tacka statsrådet för svaret. Det var ju så att utbildningsutskottet fattade ett beslutom att man skulle tillsätta en delegation eller något annat organ - namnetangav man inte - som skulle följa reformarbetet i anslutning till beslutenavseende både och den nya kursplanen. Det arbetet skulle ske under parlamentariskmedverkan. I utbildningsutskottet anfördes att uppföljningsarbetetbör ske under parlamentarisk medverkan, och i direktiven till delegationensades, att en av uppgifterna för delegationen blir att på motsvarande sätt ta del av Om behandlingen av kursplaneförslag i skoldelegationen uppföljningenav den nya läroplanen. Ordet uppföljning kan möjligen tolkas på litet olika sätt,och man kan fundera över om det är uppföljning av beslut elleruppföljning av regeringens beslut som det är fråga om. Det är tydligenuppföljning av regeringsbesluten som delegationen skall syssla med, inteuppföljning av riksdagsbesluten. Jag tycker att det är att hårdraformuleringen. Om fattat ett beslut om uppföljning av vissareformer och begärt tillsättande av en parlamentarisk delegation - ochregeringen tillsätter en sådan delegation - borde den delegationen få ta del ihela uppföljningsarbetet, alltså ända från riksdagsbeslutet och framöver. Detmenar uppenbarligen inte statsrådet , utan hon menar att delegationensuppgift blir att börja arbetet från den tidpunkt då regeringen fattade sittbeslut och sedan möjligen gå in i den följande processen. Jag tycker att det ären snäv tolkning av uppföljningsbegreppet, men jag förmodar att det inte ärmycket att göra åt, om statsrådet nu gjort den tolkningen. Den enda slutsatssom kan dras är att vi, vid kommande beslut i i liknande situationer,får vara mer noggranna med formuleringarna, så att exempelvis en uppföljningkan gälla hela processen, från riksdagsbeslutet och framåt. Men alldeles oavsett detta, som man kan ha delade meningarom, kunde väl delegationen ha sammankallats för att åtminstone bli informerad,eftersom den principen gällt tidigare. Man informerade om SÖ:s första förslag.Varför gavs inte motsvarande information när det gällde nästa led i processen?Det kunde vara intressant att få ytterligare en kommentar till det. Jag tror att vi kan lämnatolkningsfrågorna därhän. Jag kan bara upprepa vad jag sade i mitt svar.Delegationen diskuterade denna fråga . Man var utan reservationer frånnågot håll överens om att delegationen inte skulle begära att få delta iarbetet med kursplanerna. Jag vill också tillägga att det inte på något sätt framgårav det brev som de två socialdemokratiska ledamöterna skickade tilldelegationen för att begära att få behandla kursplanerna, en knapp vecka föreavhoppet, att de övervägde att lämna delegationen om de inte fick som de villedå. Inte heller hade man den inställningen. Jag kan bara konstatera att man tog till brösttonernaförst sedan en upprörd pressdebatt gav vid handen att här fanns poäng attplocka hem. Det brukar kallas opportunism. 17 (): Min fråga gällde inte om desocialdemokratiska ledamöterna hade lämnat delegationen eller inte. Det är enfråga för sig. Den har jag inte tagit upp. Jag tänker inte gå in på dendebatten. Därför tycker jag det var onödigtatt tog upp den. Den går ju att föra inför andra fora. När man ändå hade gått så långt i denna delegation, hade informerat om SÖ;s första förslag, borde man åtminstone kunna ocksåinformera om de följande leden i denna process. Det hade väl ändå inte varitorimligt. Det var den informationen de här ledamöterna ville ha. Jag förstårinte varför de förnekades den. Det var det jag ville ha svar på av BrittMogård, inte på frågan om de socialdemokratiska ledamöterna hade hoppat aveller inte. Om behandlingen av kursplaneförslag i skoldelegationen Jag vill erinra om att framställningen frånde två socialdemokratiska ledamöterna kom i allra sista slutfasen av beredningsarbetet.De begärde inte alls att få bli informerade. De begärde att få delta isakbehandlingen. Det var det som avvisades av skoldelegationens ordförande. 19 (): Om nu framställningen kom i sista stund,kunde man väl ändå ha varit tillmötesgående och lämnat denna information. Detger, tycker jag, ett underligt intryck när man är beredd att ge information påen viss punkt i processen, men sedan inte är beredd att ge information på enannan punkt i processen. Jag lämnar frågan öppen varför de socialdemokratiskaledamöterna inte tidigare begärde information. Men när de nu gjorde det, varförkunde man då inte tillmötesgå denna begäran? Det var det frågan gällde. Först erbjuder vi delegationen att få varamed och diskutera hela förslaget på vårkanten, och man svarar: Nehej, det villvi inte. Men sedan, när det blir en upprörd pressdebatt, vill de vara med,ungefär som förslaget är färdigt för MBL-förhandlingar. Hur iall sin dar skall vi kunna fullgöra vårt arbete, om det skall gå till på detviset? Menar verkligen vad han säger? 21 (): Det kan möjligen förhålla sig på det sättet,statsrådet , att det var därför att det blev en upprörd pressdebatt somde socialdemokratiska ledamöterna ville ha information. Om de först skall få bli informerade om ett förslag ochsedan inte hör någonting utan via pressen får veta att det blir storaförändringar, är det då underiigt att de vill ha information i ett senareskede? Att statsrådet står och gör sig lustig över detta tycker jag är rättbeklämmande. Pressdebatten, om något, borde ha gett anledning till attinformera i denna fråga. Så sjukt var det väl ändå inte? Meddelande om svar på interpellationerna 19801 81:2 och10 Om fortsatt drift vid i 8 §Meddelande om svar på interpellationerna 1980/81:2 och 10 På grund av utlandsresa kommer jag ej attinom föreskriven tid besvara interpellationen 1980/81:2 av iHallstahammar om den malmbaserade specialstålsproduktionen och interpellationennr 10 av om stålindustripolitiken. Efter överenskommelse med interpellanterna kommer jag attbesvara båda interpellationerna . Jag avser attsamtidigt även besvara frågan nr 14 av om sysselsättningen iBergslagen. § 9 Svar på fråga 1980/81:22 om fortsatt drift vid i har frågat mig om jag är bereddatt medverka till att en grupp anställda får möjlighet att förvärva sågför en köpeskilling som gör det möjligt att driva sågverket utan alltför storakapitalkostnader och därmed ge arbete åt 35 av det 70-tal anställda som drabbasav ett nedläggningsbeslut för sågverket. Styrelsen för ()beslutade att på grund av råvarubrist och dålig lönsamhet inledaförhandlingar om att avveckla verksamheten vid såg. Sågverketsysselsatte då ca 110 personer. Sågverksamheten i upphörde den 1 oktoberi år. Något beslut inom NCB om försäljning av anläggningstillgångarna vid sågenhar dock ännu inte fattats. Enligt uppgift har bl. a. en grupp av anställda vidkontakter med företaget visat ett intresse av att utreda förutsättningarna förfortsatt drift i reducerad omfattning vid sågverket. Enligt vad jag erfaritundersöker även utvecklingsfonden i ett alternativ avseendeen begränsad verksamhet med ny produktionsinriktning vid sågverket. Jag kan inte ingripa i eventuellapågående kontakter mellan NCB och skilda intressenter av anläggningarna iRamvik. Det åvilar företagsledningen att med beaktande av bl. a. företagetsframtida råvaruförsörjningsläge och ekonomiska utveckling besluta om huravvecklingen av företagets verksamhet i skall ske. Jag utgår från attföretaget i sina överväganden även bedömer skilda alternativ mot bakgrund avbl. a. möjligheterna till framtida sysselsättning för de anställda vidsågverket. Anf.24 (): Jag tackar industriministern för svaret på min fråga, menjag vill inledningsvis säga att jag tycker att det är mycket svagt och vagtformulerat. Min frågavar, om industriministern som företrädare för de intressen som finns iNCB - där staten också är intressent - är villig att medverka till att deanställda får möjlighet att överta såg för en sådan köpesumma attkapitalkostnaderna inte blir för dryga. Jag har inte begärt att industriministernskall ingripa i de pågående kontakterna. Men en önskan från min sida, och jagtror också en önskan från de anställdas sida, är ett rakt och klart besked omhuruvida staten såsom delägare i NCB är beredd att medverka till att deanställda kan förvärva anläggningen och att de ges möjligheter att driva denvidare med olika intressenter i bakgrunden utan att kapitalkostnaderna bliralltför höga. Det har ju cirkulerat sifferuppgifter om att det kostar 21milj. att lägga ner driften vid det här sågverket och uppgifter om att ett35-tal anställda skall erbjudas ny anställning i , som ägs avSCA.