prot · G40961 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:61 1 §Svar på fråga 1980/81:173 om lantmäteriverkets kartunderlag har, under åberopande av aftlantmäteriverket enligt tidningsuppgifter försäljer karfunderlag fill främmandemakter, frågat mig om jag anser att detta är förenligt med svenskasäkerhetsintressen och vår neutralitetspolitik och alliansfria politik. Svenska topografiska kartor kan vem som helst inhandla ibokhandeln. Varje karta grundar sig pä eft antal s. k. deloriginal. Vart ochett av dessa ger information om landskapet i något visst begränsat avseende.Dessa deloriginal förvaras hos lantmäteriverket. De är allmänna handlingar. Vemsom helst kan beställa fram dem och få kopior mot betalning. Något hinder motatt sälja kartorna eller kopior av deloriginalen till utländska beställarefinns inte. Både karforna och deloriginalen har självfallet rensatsfrån försvarshemligheter i enlighet med gällande sekretessbestämmelser. 2 (vpk): Jag börjar med aft tacka för svaret. Bakgrunden till min fräga är att det har avslöjats aftlantmäteriverket säljer kartunderlag fill . Det är karfunderlag som rörSveriges nordligaste delar, området från fill Treriksrösef. Otvivelaktigtär dessa kartunderlag avsedda att underlätta militära aktiviteter över vårtterritorium. NATO :s nya kryssningsrobotar, som skall färdas på låg höjd övermarken för att undkomma radarbevakning, är mycket beroende av noggranna terrängbeskrivningar.De specialbeställda kartunderlagen från lantmäteriverket kan tjäna detta syfte.Lantmäteriverket har, utöver att distribuera själva underlagen, även medverkattill översättning av karftexter till engelska. Verket har dessutom sålttryckräftigheferna på upp till 200 000 exemplar. försöker utrikesministern förringa affären medkartunderlagen. Mot hans och regeringens sätt atf ta lätt pä denna fräga ståruppgifter och 7 protokoll 1980/81:57-61 uttalanden från chefen förlantmäteriverket, som ställer frågan om vi inte måste skärpa bestämmelserna.Men det allvarligaste är att utrikesministern i och med detta svar avslöjar ensyn pä det säkerhetspolitiska läget i vår del av som jag anser stämmerilla med verkligheten. Häri ligger kanske det mest oroande och mestillavarslande, Sverigeoch blir mer och mer indraget i och NATO:s nya kärnvapenstrategi.Osäkerheten ökar i , Att det neutrala och alliansfria i det lägetsäljer kartunderlag som underlättar och möjliggör får anses sommycket anmärkningsvärt. Hur tror utrikesministern att t, ex, det andramilifärblocket uppfattar detta? Kryssningsrobotarnaoch den nya kärnvapensfrafegin utgör ett ökat hot mot svenska och nordiskasäkerhetsinfressen, ÖB har i sin Perspektivplan 80 skrivit: Angrepp med sådanavapen över nordiskt territorium skapar delvis nya problem. Men i ettpressmeddelande från , när debatten om kryssningsrobotarnasstationering i fördes, kunde man läsa att kryssningsrobotarna inte berörsvensk säkerhet då de kan programmeras att flyga runt på sin väg motSovjet, Dessauttalanden av ÖB och utrikesministern skiljer sig markant åt. Utrikesministerngör en radikalt annan bedömning av kryssningsrobotarnas hot mot svenska ochnordiska säkerhetsintressen än vad ÖB gör. Det förklarar naturligtvisutrikesrninisterns svar på min fråga. Jagvill avslutningsvis fråga: Har och utrikesministern sammasyn på säkerhetspolitiken som man hade ? Jag har samma syn på säkerhetspolitiken som jag hade i december1979 - för att svara på den frågan. Sedan kan jag försäkra att vi gör alltför aft värna de svenska säkerhefsintressena, men vi tänker inte gå så långt idetta nit att vi hemligstämplar kartor över . F, ö, torde det vara LarsWerner bekant att främmande makter som har intresse för detaljer i den svenskatopografin, lär kunna utnyttja andra rngtoder än att köpa karta hoslantmäteriverket. 4 (vpk): Den här debatten, , gäller ju infe enbart kartorna utan ävenförlängningen av problemet. Debatten gäller säkerhetsintressen ochvår trovärdighet och ställning som eft neutralt och alliansfritt land. Jagmenar att det är nödvändigt att vi talar så klart och tydligt som möjligt, såatt inga missförstånd sker och inga missförstånd är möjliga. Låtmig därför få fråga utrikesministern: den här kartaffären över huvud tagetdiskuterats i regeringen? Har ni från regeringens sida gett tillstånd fillaffären och i så fall med vilka sakskäl? Jagtycker att det svar som utrikesministern ger blottar en farlig felsyn iregeringens syn på säkerhetspolitiken i . Det är ett obestridligt faktum,vilket jag även visat med citatet av överbefälhavarens uttalande, attstormakterna alltmer ökar sitt engagemang i , Det är oroande, och det är ett hot mot vårasäkerhetsintressen, och NATO:s nya kärnvapenstrategi med de s, k,kryssningsrobotarna, som vid en väpnad konflikt är avsedda att användas och däprogrammeras mot mål i , kommer med säkerhet att gå över svensktterritorium. Den strategin, menar jag, måste mötas med protester. Men densvenska regeringen och är märkvärdigt tysta i den debatten. Attdöma av svaret här har ingen förändring skett av regeringens syn påsäkerhetspolifiken mot vad som uttalades , Omden inrikespolitiska situationen i Den här debatten utgår från den fråga som ställt, och dengäller huruvida lantmäteriverket skall få sälja karfor. Jag har svarat ja påden frågan, Anf.6 (vpk); Jag konstaterar bara att utrikesministern inte är beredd att diskuteradet som är oroande i den här kartaffären. Jag menar att själva kartaffären ärolycklig. Men den visar också, jag vill upprepa det, att regeringen har en synpå militärpolitiska och säkerhetspolitiska förhållanden i som intesvarar mot den senaste tidens utveckling. Det framgår med all tydlighet avutrikesministerns svar. Kryssningsrobotarnablir nu verklighet, och de kommer att påverka den militära balansen i Norden.Man kan naturligtvis programmera robotarna, som UD skrev i det nämndapressmeddelandet 1979, att inte kränka svenskt territorium. Men troligare äratt de i ett läge då de kommer fill användning styrs över svenskt territorium.Problemet är alltså att på grund av kryssningsrobotarnas förekomst kommer medsäkerhet neutralitet att kränkas. Oroar det icke den svenskaregeringen och den svenske utrikesministern? 2 § Svar på fråga1980/81:174 om den inrikespolitiska situationen i har frågat mig vad jag avser att göra för att protesteramot förtrycket i och därmed visa solidaritet med opposifionen ilandet, EvaHjelmström har som bakgrund fill sin fråga särskilt berört det öde som hotarden sydkoreanske opposifionspolitikern , har dömtstill döden i två instanser. Vilken dag som helst väntas högstadomstol tillkännage om den bekräftar dödsdomen eller inte. Om högsta domstolenskulle bekräfta domen, har president befogenhet atfbenåda, KimDae-Jungs namn har kommit att förknippas med hoppet om en utveckling idemokrafisk riktning i , Om den inrikespolitiska situationen i Den har pä olika vägar vädjat fill densydkoreanska regeringen att icke låta avrätta , Vi har framförtdetta budskap också tillsammans med de övriga nordiska regeringarna. Jag villerinra om det telegram de nordiska utrikesministrarna den 9 juli förra åretskickade till dåvarande president . Jag får också erinra om detbudskap jag själv tillställde utrikesminister den 17september , efter det att dödsdomen mot i första instans. Den begagnar fortfarande varjetillfälle att agera i denna sak - på det sätt vi hoppas skall vara mestverksamt, 8 (vpk): Situationen i kan närmast liknas vidsituationen i efter Pinochetjuntans maktövertagande. Som framhåller i sitt svar har , demokratins förkämpe under mångaår, dömts till döden och hotas med avrättning, trots en mycket omfattandevärldsopinion, trots Amnesty Internafionals försök aft ingripa. Men infe baraKim utan också en rad ungdomar, som protesterat mot förtrycket, hotasav dödsstraff. Den nye diktatorn hyllas i en makaberpersonkult, samfidigt som mängder av oliktänkande kastas i fängelse ellerarbetsläger. Arbetarrörelsen har systematiskt krossats och presscensuren ärtotal. har, herr talman, informationen om länge varitdålig i vårt land, och jag tycker aft ansvaret för det till stor del faller påregeringen. Alltför länge har regeringen stillatigande åsett hur förtrycket harhårdnat och hur alla demokratiska krafter kämpats ned. Man har sett mer tillhandelspolitiska än utrikespolitiska aspekter. Man har försökt sälja svenskindustri i men inte tagit upp den politiska situationen. Visst har man riktat kritik, och det gör också sitt svar. Han uttrycker även oro över öde. Men jag vill ändåmed anledning av svaret fråga - inte minst därför att andra regeringar, t. ex,den japanska, verkligen har protesterat och t, o, m, hotat med att avbrytaförbindelser - om den har några ytterligare konkreta planerpå aktioner för att visa solidaritet med inte bara utan med heladen demokratiska rörelsen. Hur kommer våra förbindelser att påverkas om dedödsstraff som hotar går i uppfyllelse? Vi följer självfallet utvecklingen iSydkorea. Vi tvekar inte att säga vad vi tycker om det politiska förtrycket.Och vi kommer, som jag sade i mitt svar, att ta varje tillfälle i akt för attförsöka förhindra atf dödsdomen mot verkställs. 10 (vpk); Det är bra. Men det är inget svar på fråganom man planerar några ytterligare konkreta akfioner, och inte heller svar påfrågan hur våra förbindelser kommer att påverkas om dödsstraffen går iuppfyllelse. 3 §Svar på interpellation 1980/81:62 om inställning till de politiskaförhållandena i har i en interpellation omSveriges inställning till de politiska förhållandena i ställtföljande frågor: Vilkaförändringar i läget på har medverkat till attändra den syn på Östra Timor-frågans behandling i FN? På vilket sätthar det humanitära elementet i resolutionen "förtunnats"? Betyderutrikesdepartementets uttalande om resolutionens polifiska karaktär att Sverigemarkerar ett avståndstagande från det portugisiska förhandlingsinitiativ sommånga andra länder välkomnat? Låt mig först sammanfatta den svenska hållningen tillÖstra Timor-frågan i FN. Vi stöder principen om självbestämmanderätt och anser attdenna rätt har förvägrats Östra Timors folk. Oavsett vad vi själva tycker, står det numera klart aft FNinfe har någon möjlighet att åstadkomma en politisk förändring på . Vi har tagit fasta på hur vi kan göra en insats, nämligengenom att ge humanitär hjälp. Jag vill understryka aft denna hållning inte är ny. Vi gavklart uttryck för den i vår röstförklaring under 1979.Att vi dä kunde stödja församlingens resolution berodde pä aft vi uppfattadeden som väsentligen humanitär. Detta var infe möjligt med motsvarande resolution underden senaste församlingen. Vid höstens omröstning underströks i en svenskröstförklaring det stora behovet av humanitärt bistånd till befolkningen ochuppmanades alla berörda till samarbete för eft ökat hjälpprogram. För att anknyta till första delfråga så ärdet alltså infe förändringar i läget på som harföranlett den ståndpunkt vi intar. Östra Timors situation under det senasteåret är framför allt ägnad att bekräfta vår uppfattning att något realistisktalternafiv fill denna faktiska situafion inte gär att se. Innebörden av det UD-uftalande åsyftar isin andra fråga är att det humanitära elementet i den senaste resolutionentunnats ut i förhällande till dess politiska inslag. Uttalandet motsäger intevår röstförklaring utan är eft annat sätt att uttrycka samma sak. Som svar på sista fråga vill jag säga attvi självfallet inte har invändningar mot det portugisiskaförhandlingsinitiativet. Det är dock ännu för fidigt att bedöma vad det kanleda till, eftersom dess närmare innehåll inte fastställts. Beträffandeskälen till den svenska hållningen i Östra Timor-frägan vill jag Om inställning till de politiska förhållandenai Om inställning till de politiska för-,hållandena i i övrigthänvisa till det svar på en fråga som jag lämnade i den 24 november1980. 12 (): Jag tackar utrikesministern för svaret på mininterpellafion. Bakgrunden till den är den tragiska massdöd där 100 000, kanskebortemot 200 000, människor har dött på sedan militärtinvaderade landet efter det att hade lämnat landet. är ett av FN;s många avkoloniseringsfall, ochdet behandlas där varje är. Det är också ett av de fä avkoloniseringsfall somsynes lösas genom folkmord. Det väckte stor förvåning hos många att den svenskaregeringen ändrade sitt ställningstagande i FN. Från att haröstat ja fill de resolutioner som ger uttryck för Östra Timors rätt fillsjälvbestämmande avstod man då frän atf rösta. Anledningen till förvåningen äratt ingenting synes ha skett på som skulle kunna motivera ettändrat ställningstagande. När det gäller befrielserörelsen aktivitet hardet gerillakrig som började föras efter den indonesiska invasionen 1977 enligtalla bedömare snarare ökat än minskat i omfattning. FRETILIN har på senare fidangripit centrala områden i huvudstaden, vilket man inte har gjort tidigare. Ioch för sig har det inte förekommit några omfattande strider, men under ingaomständigheter kan man säga att den militära aktiviteten på ön har minskat. De internationella hjälporganisationer som under detsenaste året har haft möjlighet att komma till har bekräftat deuppgifter som har lämnats tidigare, framför allt i australiensisk press, om denfruktansvärda nöden och om massmorden. Det nya är såvitt jag förstår att , den gamlakolonialmakten, nu har tagit initiativ. Man har vänt sig tillFN och till och sagt: Vi är beredda att ställa upp för att försökaåstadkomma en förhandlingslösning. Vi har kvar vårt ansvar för , -har ju aldrig accepterat den indonesiska annekteringen av landet. Att den gamla kolonialmakten tar det ansvaret är vad som ivarje fall i FN har uppfattats som det nya i situationen. Vi kan naturligtvisdiskutera hur djupgående den portugisiska viljan är, hur bestämt man kommer attdriva sina krav osv,, men detta blir i sin tur beroende av omvärldens reaktion,Just i det läget bestämmer sig för att inte längre stödja resolutionen- den är för polifisk, säger man, och avstår i stället. Jag har svårt attförstå att utrikesministerns svar skulle skapa klarhet kring Sverigesställningstagande. UD gjorde ett uttalande strax efter beslutet, somkritiserades starkt i . Där anfördes det: Förra årets resolution vartill största delen utformad med utgångspunkt i de humanitära problemen, dvs.hur man skulle kunna underlätta humanitärt stöd till befolkningen på ÖstraTimor. Den sidan av problemet har i årets resolufion tunnats ut till den gradaft det från svenskautgångspunkter nu måste vara en konsekvent linje att avstå i vad gäller åretsresolution. Och jag har tagit upp det i min interpellation: Vad är detsom har tunnats ut? De humanitära avsnitten av resolufionerna är idenfiska utompå två punkter. 1979 fanns en mening om att man skulle underlättafamiljeåterförening. Det arbetet har sedan påbörjats av FN:s flykfingkommissarie,och den passusen finns inte med. Däremot finns FN:s flykfingkommissarie nämnd.I övrigt är formuleringarna i punkt 5 identiska utöver att man , tillskillnad från , säger atf inte bara FN:s flykfingkommissarie och FN:sbarnfond utan även Programme, alltså , skallge hjälp fill . Där har man alltså utvidgat substansen i det humanitäraavsnittet genom att säga att också Programme skall delta i dethumanitära arbetet pä . I övrigt är det ingen skillnad. På vilket sätt ärdetta en uttunning? Är inte skälet i stället att de politiska elementen byggtsut kraftigt? Formuleringarna om på vilket sätt det skall bli val på , påvilket sätt FN har ett ansvar, på vilket sätt självständigheten skall utövas ärhelt entydiga med dem i förra årets resolution. Det finns inte någonupptrappning mot mer politiska element, om nu det skulle vara så farligt. Detär samma formuleringar. Det nya i resolutionen är alltså att tagit detinifiafiv jag förut refererade. Skall det vara någon konsekvens i UD:suttalanden måste det innebära att det är det portugisiska initiativet som ärdet "polifiska element" som gör det omöjligt att rösta ja frän svensksida, som gör att man måste avstå. Det måste rimligen uppfattas som en krifikfrån svensk sida, en försiktighet. Man vill inte blanda sig i en situation därden gamla kolonialmakten tar sitt ansvar. Jag har också i en delfråga frågat:Är det pä det sättet? - Nej, säger utrikesministern också på den punkten. Jag är ledsen, men jag måste uppfatta det här svaret somett goddag-yxskaft inte bara till innehållet utan också i vad gäller formen.Jag frågar på vilket sätt det humanitära elementet i resolutionen har tunnatsut. Svaret pä det blir: 'Innebörden------- äratf det humanitära elementet i den senaste resolutionentunnats ut i förhällande till dess polifiska inslag." Var och en får välsjälv dra slutsatsen hur upplysande det svaret är. Jag får alltså upprepa min fråga; På vilket sätt har dethumanitära elementet tunnats ut? Att vi kunde stödja församlingens resolution ,säger , beror på aft vi uppfattade den som väsentligen humanitär.Detta var infe möjligt i vad gäller motsvarande resolution under den senasteförsamlingen. Varför var det infe möjligt, när de humanitära inslagen ärdesamma, förutom aft man också vill ge hjälp genom Programme? Det blir väldigt svårt för mig när inte utrikesministenvill ge mer upplysningar om bakgrunden till det svenska svar som jagsannerligen inte är den ende som har ansett vara utomordentligt svårtolkat.Eftersom ingenting har skett på som skulle mofivera en förändradinställning, blir det svårt Om inställning till de politiska förhållandenai Om in-ställtiing till de politiska förhållandenai att draannan slutsats än aft det är våra relafioner med som har betingatden svenska förändrade hållningen - om det nu inte är rädsla för , ochdet säger utrikesministern att det inte är. Det blir svårt aft föreställa sigannat än atf intressen av att förbättra sina handels- och andrarelationer med har lett fill det här förändrade ställningstagandet.Det antagandet blir desto starkare befäst som den , samma årsom den ändrar sin röstning när det gäller , har ansökt om observatörsstafusi ett internafionellt biståndskonsortium för , organisafionen IGGI. ger inte bistånd till . finnsmed i andra biståndskonsortier. Det gäller länder till vilka vi ger bistånd. Avvilket skäl söker den observatörsstatus i en organisationsom är ett biständskonsorfium för ? Innebär det att iframtiden tänker ge bistånd till ? Jag föreställer mig att det intekan göra det -det förefaller alltför långsökt. Men vilken är då motiveringen?Och varför har man från UD:s sida inte velat ge offenfiighet åt denna ansökanom observatörsstafus i biståndskonsortief för , som man har ingivitsamma år som man alltså trappar ned inställningen till förmån för Östtimorssjälvständighet? har efter den behandling av Östtimorfrågan somhar förekommit! FN deklarerat att man nu anser att nödsituationenär över. Man har deklarerat att de internationella biståndsorganen och denhumanitära hjälp, som den fäster så stor vikt vid - enligtutrikesministerns svar - skall upphöra fr. o. m. ingången av detta år. Detkommer, såvitt jag förstår, i Röda korsets fall att leda fill en avtrappningfram till april, att den internafionella hjälpen sedan skall upphöra och atthjälp i fortsättningen skall kanaliseras enbart genom indonesiska organ. självt har enligt motiveratbeslutet att det humanitära bistånd, som fäster sä stor vikt vid,skall upphöra med att man inte pä vill skapa ensocialbidragsmentalitet. Det blir kanske möjligt för den atfi biståndskonsortief för föra en diskussion med den indonesiskaregeringen om vad socialbidragsmentalitet innebär i biståndssammanhang. En rad andra bedömare har-också enligt Timesuppgifter i år- i stället dragit slutsatsen atf vad nuvill göra är att dra ned en ridå helt enkelt. Man vill kunna föra kriget motFRETILIN utan den påfrestning det innebär atf ha internafionellabiståndsarbetare i landet. Den svenska, infe särskilt heroiska, åtgärden aft nutrappa ned stödet till Östra Timors självständighet faller då tyvärr in i ettmönster - drar ned ridån; några ytterligare informationer från det internationellasamfundet om läget på kommer att bli svåra att få. Jag vill fräga hur ser på Indonesiensuttalande atf det humanitära bistånd som kanaliseras internafionellt börupphöra fr. o. m. detta år. Det är riktigt att vi i riksdag brukarframföra mindre kritik mot regeringen beträffande utrikespolitiken än när detgäller inrikespolifiska frågor. Det finns ofta större överensstämmelse mellanregeringen och opposifioneni utrikespolifiska frågor än i andra frågor, och det är vikfigt för vårt land.Men när regeringen agerar rent principlösf måste vi påtala det. äringet stort land, men det gör inte principen om avkolonia-lisering mindrevikfig. Jag kan efter utrikesministerns svar infe finna annat än att det ifallet inte finns några principer bakom den svenska regeringensagerande. 13 HANS i (vpk); Jag går in i den här debatten därför att denär en direkt fortsättning på den debatt i samma ämne som hölls här i kammarenden . Jag hade då frågat utrikesministern varför hade ändratsin inställning till ockupationen på . Inställningen fill ockupationen var inte alls ändrad, sadeOla Ullsfen - det var bara så att man genom förtryckarna skulle försöka få framen utökad humanitär hjälp till det lidande folket på , det folk somjust genom ockupation och förtryck lider så svårt. Folkmord, avlövning av skogmed kemiska medel, stora läger, s, k, strategiska byar och annan känd imperialistiskterror är uteslutande eft resultat av den ockupation som nu inte villta avstånd ifrån, har visat att man kanske kan bidra fill att lösafrågan om , var ju en portugisisk koloni. Men såfort lämnade , när imperiet föll samman, passade påatt invadera. Precis när står berett att ta nya initiativ byterSverige fot i frågan. Från att fidigare ändå i försiktiga ordalag ha stöttfrågan om självständighet för östra har man nu avstått från att rösta ochställt sig på den andra sidan. Det underligaste av argumenten är att man skall lämnabistånd via förtryckarna. Det är alltså en helt ny linje i utrikespolitiken -jag har aldrig hört något liknande fidigare. vet lika väl som jagatt FRETILIN, befrielserörelsen, har begärt bistånd och sagt sig kunna fa emotsådant bistånd, om det bara lämnas. Men för regering passar detbättre atf skapa bra förbindelser med fascisferna i . Jag hävdar atfdet är därför och för atf kunna fortsätta aft öka vapenexporten fill detkrigförande som man har ändrat sitt FN-vofum. Jag anser atf denuppfattningen stärks av det faktum att nu fillsammans med ochvästländerna i övrigt finns med i en organisation som kallas for - en stödorganisation för Indonesienalltså-där , i samband med aft regeringen ändrat sin inställning tillockupationsfrågan, har sökt inträde. Mot bakgrund av detta kan man infe påstå att denborgerliga regeringen är så värst lyckad i sina försök att dölja sin vänligahållning till fascistregeringen - om regeringen ens har försökt dölja den. Jag skall infe bråka så mycket med , menjag tog chansen atf gå upp i debatten här, eftersom han efter en repliksnoppade av den förra debatten i frågan och smet ut. Jag hade mer att säga. Jag skullevilja fråga; Avser regeringen aft ta några som helst kontakter 8 protokoll 1980/81:57-61 Öm inställning till de politiska förhållandenai Om in ställning till de politiska förhållandenai Det är den rörelse som skulle kunna få fram hjälp till de delar avbefolkningen som fortfarande infe finns i de strategiska byarna, i lägren, dedelar av befolkningen som hotas genom det imperialistiska och pä vanligtsätt folkmordsliknande krig som för pä . Får jag i fem punkter försöka att besvara deinlägg som har gjorts. Vår politiskahållning när det gäller Östra Timor-frågan är, som jag säger i mitt svar,oförändrad. Vi stödjer principen om självbestämmanderätt och anser att dennarätt har förvägrats Östra Timors folk. Det är det polifiska ställningstagandet.Jag kan bara upprepa vad jag har sagt i svaret och i mitt fidigare svartill . Vi stöder ÖstraTimor också humanitärt genom direkta svenska insatser, väsentligen via olikaenskilda organisationer. Vi stöder även internationella hjälpinsatser.