prot · G409138 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är ju just därför som har fastställt de kulturpolitiskamålen om alt man skall motverka kommersialismens negativa verkningar inomkulturområdet. Statlig finansiering är en del av detta, ett försök attmotverka de negafiva verkningarna på området. Mot kommersialismen, dvs. aft man endast producerar detsäljbara och lönsamma, finns infe någon motvikt, som kan bulla upp sådanaresurser att klassamhällets moderata vakthundar behöver vara nervösa. Jagtycker att den här mofionen ger uttryck för en stark viljeinriktning, som vifår passa noga på . Det är glädjande att utskottet har enats omavslag på motionen - om än i ganska sirliga och eleganta ordalag. Jag tyckeratt den här motionen från faktiskt hade varit värd ett generalangreppfrån utskottet. Från kommunisternas sida är vi anhängare av en bra ochmångsidig kultur. De kvaliteter som finns måste skyddas, försvaras och gesutrymme alt växa och förökas. Kulluren måste försvaras mot den utarmningkapitalismen åstadkommer- i den mån del går. Den frihet som härtalar om finns inte när kapitalets vilja och värderingar och bestämmandeekonomiska 5 begränsningar skall svara för kulfuren. Därför har vi från vpklagt fram förslag till årets riksdag om att staten skall ge stöd tilllagerhållning av svenska klassiker inom litteraturen, som av förklarliga skälinte har något utrymme atf jobba inom, inget utrymme för överlevnad under ensnöd kapitalism. Av samma skäl har vi föreslagit aft små kvalitetsinriktadeförlag skall ges stöd genom möjlighet fill femåriga avskrivningslån fill ettbelopp om 3 milj. kr. Den svenska litteraturufgivningen tenderar inte bara atfbli relativt smal -utan också kort. Jag använder ordet kort som beskrivning,därför aff när en liten utgåva är slut i bokhandeln - och det är denganska snabbt - finns den infe heller på förlaget, och i värsta fall inteheller på biblioteken, därför att de också får sina anslag nedskurna och köperallt mindre. Bokpriserna ökar och anslagen räcker inte för att man skall kunnahänga med. Alltså finns en bok inte längre alt få tag i när den gått ut, ochman kan säga aft def är en "kort" utgivning. Kvalitefslitteraturen har problem, def må gälla svenskaklassiker eller allmän utgivning. Vi kommunister vill värna om dessautgivningar och har därför föreslagit ekonomiskt stöd för dem. Rätten till vårhistoria, till vår kultur och till en bred litteratur måste garanteras. mofionen måste kontakten med äldre tiders tankar och medandra ideologier eller med andra kulturers budskap göras möjlig för alla i vårtland - och på svenska naturligtvis. Mycket av den litteratur som ärintressant finns, men arbetarklassen läser inte t. ex. franska i någon störreomfattning. Vi vill att man skall kunna ge ut böcker på svenska. Det fordrasekonomiskt stöd för aft man skall kunna fullföjja den målsättningen. Jag nämnde bibliotekens situafion. Och det sfäralltmer klart - hur man än försöker argumentera mot vpk - af t en bibliotekslagär av nöden. Vpk begär aft skall uttala sig för enbibliofekslagsfiftning och att biblioteksutredningen skall få filläggsdirektivaff behandla frågan om bibliotekslag. Mot dessa våra argument brukar framhållas aff vi, om ettsådant förslag genomförs, får en minimilag, som försämrar den nuvarandesituationen. Man brukar också säga att det infe är statens sak atf styra påkulturområdet, utan det måste lämnas öppet för kommunala initiativ. Vårövertygelse är aft en rimlig lagstiftning på området säkert skulle höja nivån ide flesta fall, och det är en helt annan utveckling än den som är för handen- då man från kommunernas centrala instanser ålägger de flesta förvaltningaratt spara - i regel är def . Vår idé om bibliotekslag bör ställas mot den nuvarandesituationen, där man sparar och drar nedskärningarna jämnt över en kam, vilketdrabbar också dem som har en outvecklad biblioteksverksamhet.Och det drabbar främst utåtriktad verksamhet, bokinköp och öppefhållandetider.Vi har fidigare haft en debatt om detta i kammaren, som väl har belystproblemen. Argumenten mot en utredning om lagstiftning pä området ärganska tunna. Vidare kännetecknas utskottsbetänkandel av skrivningar som göraff man tror att utskottet inte vet vilket ben man skall stå på - eller är detså alt sakfrågan får vika för glädjen att avslå en kommunistmotion? I betänkandet skrivs nämligen att man inte är beredd attgodta vår motion därför att tanken på bibliotekslag tidigare avvisats idirektiven till den sittande biblioteksutredningen - men atf man räknar med aftden sittande utredningen skall analysera effekterna av bibliotekslagen iDanmark. Hur skall utskottet ha det? Vad tror utskottet och vad vill utskottet,förutom att avslå vår motion? Def vore bra aft få ett klargörande svar på defrågorna. Och ännu mer splittrad uppfattning om utskottet får man då man harhört Lars-lngvar , som ställer upp till försvar för vårt krav på enbibliotekslag. Def är bra. Vi är facksamma för det, och vi hoppas att den idésom han har skall sprida sig inom det socialdemokrafiska partiet, så aff vitill sist får en majoritet i för en bibliotekslag. Jag är mycketfacksam för de ord han yttrade i sitt anförande, men jag vill ha ettklargörande från utskottets talesman hur utskottet ser på frågan. Medan vi är inne på biblioteksområdet skall jag berörafrågan om biblioteksersättningen. Vi föreslår att man skall räkna uppersättningen med för de vanliga lånen i förhållande fill vad regeringenföreslår - ett mycket försiktigt förslag, tycker vi. Om man skulle ha räknat upp ersättningeni takt med arbefskostnadsindex skulle ersättningen Nr 138nämligen ha varit , och det aren skillnad mellan dagensersättning den och som ligger på . Jag vet infe omBerfil har svårt att 3 fpg, || förstå vadde här pengarna betyder för författarna. Man kan ju göra en jämförelsemed egen lön. Om man skulle ta bort på Anslae tillkultur riksdagsmannaarvodet - vilket väl skulle röra sig om . ellerlitet till - ändarnål kanske han skulle förstå vad skillnaden mellanutvecklingen av arbefskostnadsindex och den faktiska ersättningen innebär. Vitycker aft är en försiktigt beräknad ersättning. Till denna svaga utveckling på ersättningsområdet kommerockså en vikande lånefrekvens och minskade inköp till biblioteken, som på siktkommer att återverka på författarnas inkomster. Det är helt klart: Om det blirfärre böcker och färre lån, då blir def lägre ersättning. Vi är eff litet folk med ett litet språkområde. Vår kulturoch vårt land kan inte utvecklas utan författare och översättare. Mångfalden päområdet, yttrandefriheten - och i dess förlängning det rika kulturlivet - har ettpris. det kan vi inte komma ifrån. Det kan infe prutas hur långt som helst. Detär bara att inse det. Priset måste betalas, annars får vi inga författare ochöversättare. En fråga som tangerar författarnas ersättningar är fråganom konstnärs-kooperativ på bildkonstens och konsthantverkefs område. Det harlänge saknats möjligheter aff ge dessa yrkesgrupper stöd på samma sätt som manhar gett stöd till fria teatergrupper. Men har i sina äskandenbegärt drygt 1,8 milj. kr. från regeringen för att kunna få pengar aft fördelaför det här ändamålet. Men enligt regeringens förslag får O kr. Vpkhar krävt all skall avsätta de här 1,8 miljonerna för ändamålet. Aft göra bildkonst och konsthantverk till var mans egendomeller ge fler möjlighet att fa del av konstnärernas budskap måste vara vikfigtoch samfidigt är def en förutsättning för att konstnärerna skall kunna leva,och leva hyggligt. Jag skall citera litet om hur kulturen rent ekonomiskt kanbefraktas. Jag skall läsa ur . Socialdemokraterna ikammaren blev litet nervösa när jag fog fram den. Det finns nämligen en bilddär som visar socialdemokraternas kulturpolitik, uppsatt på dass. Men jag skallinte läsa om det avsnittet. Jag skall bara citera vad taxeringsmyndigheternasäger till en kulturarbetare angående förlust i dennes verksamhet.Taxeringsnämnden anhåller om vissa uppgifter, på riksskafteverkefs blankett:"Rörelsen (dvs. den konstnärliga verksamheten) synes under hagått med underskott." Därefter frågar nämnden: "Vad är anledningentill att ni fortsätter?" Så kan man givetvis se på kulturen, ufifrån striktekonomiska synpunkter. Man konstaterar: Det här går med förlust, det äringenting att hälla på med. -Det är i den situationen som vi måste se statensmöjligheter och uppgift atf stödja konstnärer på olika områden, hjälpa dem afffå fill stånd en levande kultur, där de kan fortsätta med sin verksamhet. I samband med utställningenKonsthantverk 80 publicerades en undersökning som gjorts bland 151konsthantverkare, varvid man frågat om vad de levde av och en hel del andraintressanta saker. Naturligtvis kan man inte gå för djupt in i en sådan härbegränsad undersökning utan aff analysera frågeställningar, urval osv., men detvisade sig i alla fall aft de flesta av dessa konsthantverkare hade extraknäckför atf kunna leva på sitt konstnärliga arbete. De var T-baneförare,portvakter, cirkelledare osv. 20 av de 151 kunde försörja sig påkonstverksamheten. Man undersökte också vilken bakgrund dessa konstnärer hade,under vilka förhållanden de hade växt upp. Def visade sig aft 100 av dem hademedelklassbakgrund, alltså relativt välbärgade föräldrar och en ganskavälbärgad hemmiljö. Visserligen rör det sig här om en begränsad undersökning,men den visar ändå att det finns en fara för att det blir medelklassen och devälbärgade som köper av medelklassens och de välbärgades egna konstnärer. Var finns den stora majoriteten när det gäller bådekonsumenterna och producenterna av kultur? Jag tycker att det finns anledningatt gå vidare och se på vad det är som ligger bakom den här undersökningen. På är de inhemska konstnärerna väl representerade ihemmen och på andra ställen - det vet kulturutskottets ledamöter, för de harvarit där. Men det beror nog inte på att man på har varit specielltiränglande efter konst, även om vissa nafionella känslor nafuriigtvis kanfinnas med i bilden - man värnar ju mycket om den egna kulturen och def egnaspråket. Jag tror aft konsfinnehavet där till största delen beror på aff manhaft en våldsam inflation, uppåt . Aff satsa påkonst har varit ett bra sätt att återförsäkra värdet av pengarna. Också i vårt land har vi trenden aff konst blirinvesteringsobjekt, aft konst betraktas som en inflafionssäker investering ochinte köps för sitt egentliga värde. Man brukar skämtsamt uttrycka det så, aftbra konst i bankfacksformat är något som går aft sälja. Det ligger mycket idetta. Jag tycker att det beskriver ganska bra dagens kulturpolitik ochkonstnärernas roll i samhället. Det måste vara angeläget aft sprida verken fill en bredareallmänhet, atf göra dem mer tillgängliga liksom aft se till atf människor kanleva på sitt konstnärliga arbete. Bildkonsten måste göras mera fillgänglig.Konstnärerna måste kunna leva pä sitt arbete. Stödet till konsfnärskooperativär ju bara en liten del av de hjälpmedel som behövs för aff viskall kunna nådessa mål, men def är ändå något. Vi hade hoppats att utskottet skulle hatillstyrkt def anslag vi föreslagit för aff åstadkomma ett ökat stöd. I vårtmassproducerande maskinsamhälle blir både handens och hjärnans arbete ochhandens och hjärnans produkter lyx- och spekulationsvaror. Vi måste försökakomma fillbaka till verkligheten, herr talman. Bifallsyrkandena har framförts av . Nufattas bara rösterna för en bättre kulturpolitik. 29 (): i frågar varutskottet egentligen står när del gäller frågan om en bibliotekslag eller infe.Def är så enkelt aft utskottet har föreslagit avslag på den kommunistiskamotionen, som kräver aft skall uttala sig för en bibliotekslag. Situationen är ju den, aft vi har en biblioteksutredning iarbete. Den har fått i uppdrag att studera biblioteksförhållandena i andraländer. Enligt uppgift har den därvid ägnat sig ganska mycket åt att studerasituafionen i , det socialdemokratiskt styrda nordiska land som har haftoch har att kämpa med myckel svåra ekonomiska problem. Särskilt som motionärerna menar atf det är bibliotekslagensom har skyddat det danska biblioteksväsendel under dessa svåra tider är detintressant att få den saken belyst genom en sakkunnig och objektiv redovisning.En sådan får vi i samband med biblioteksutredningens kommande belänkande, ochdå finns det anledning att ta upp frågan på nytt. Jag förmodar aftkommunisterna kommer aff resa kravet också då, och det kan hända aftremissinstanserna gör det. All righf - vi skall sakligt och objektivt granska dettaproblem i ljuset av de erfarenheter som kommer att finnas redovisade ibiblioteksutredningens betänkande. 30HANS i (vpk): Herrfalman! Det är ju verkligen atf krypabakom ett ställningstagande att säga att trots atf utredningen inte har fåttnågra direktiv om afi studera bibliotekslagens verkningar, så skall den se pähur förhållandena är i - i det här avseendet. Visserligen anser man iDanmark - i varje fall gör socialdemokratiska kulturministrar det - atfbibliotekslagen innebär atf en mycket viktig reform har genomförts, men defvore lämpligt att ge utredningen direktiv om att studera hur en bibliotekslagskulle fungera i . Det tycker jag vore mer intressant som underlag förett ställningstagande. Jag kan inte finna annat än att utskottets skrivning iårets betänkande -man säger aff det inte finns anledning att göra någonutredning i fråga om en bibliotekslag i men aff utredningen skallstudera förhållandena i - egenfligen innebär atf man ansluter sig tillvåra ståndpunkter. Men man vill inte gärna tillstyrka en kommunistisk motion pådet här området, för det vore ju verkligen att falla. Eller hur, BerfilHans.son? 31 (): Det är den svenska situationen som i sistaomgången skall vara avgörande för hur vi ställer oss i denna fråga, infe dendanska. Men vi kan genom denna utredning få ett värdefullt material som belyseren allmän kultursituation. 4 protokoll 1980/81:136-139 32 HANS i (vpk): I så fall hade det verkligen varit rimligt aff ge utredningen direktiv om alt studera hur en bibliotekslag skulle kunna fungera i Mom. 2(bidrag fill särskilda kulturella ändamål) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 155 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från aff rösta. Mom. 1 (parlamentarisk utredning om kommersialismensnegativa verkningar på kulturområdet) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 16 förmotion 378 av m. fl. 2 ledamöter avstod från atf rösta. Mom. 2-4 (utredning omkommersialismens verkningar, m. Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 154 förreservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 och 7 (medelsanvisning fillutvecklingsarbete avseende barn och kultur, m. Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 155 förreservation 3 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1 (ökat bidrag till centrumbildningarna) I en förberedande votering biträddes reservation 5 avGeorg m. fl. i motsvarande del med 151 röster mot 17 för motion 1275av m. fl. i motsvarande del. 145 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 157röster mot 155 för reservation 5 av m. fl. i motsvarande del. 1ledamot avstod från aft rösta. Mom. 2-4 (ökat bidrag till m. Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 155för reservation 5 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamotavstod från atf Mom. 5 (särskilda medel fillkulturverksamhet bland språkliga minoriteter) Utskottels hemställan bifölls med 296 röster mot 16 förmotion 959 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Punkt 6 Nr 138 Mom. 1 och 2 (biblioleksersättningens grundbelopp, m. Utskottetshemsfällan bifölls med 295 röster mot 16 för motion 960 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 3(ersättningen till kulturarbetare för utnyttjande av deras verk) I en förberedandevotering biträddes reservafion 7 av m. fl. med147 röster mot 16 för utskottets hemsfällan med den ändring däri somföranleddes av bifall fill mofion 960 av m. fl. 150ledamöter avstod från atf rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottefs hemställan med 157 röster mot 155 för reservation7 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Punkt 7 (bidrag till ) Utskottets hemsfällan bifölls med 157 röster mot 155 förreservation 8 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 1(anslag fill Rikskonsertverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 155 förreservation 10 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstodfrån aft rösta. Punkt 10 (anslag till Regionmusiken) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 155 förreservafion 10 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 1 och2 (teater för barn och ungdom) Utskottets hemsfällan bifölls med 157 röster mot 155 förreservafion 8 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 1(bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper) I en förberedande voteringbiträddes reservafion 8 av m. fl. i motsvarande del med 147röster mot 16 för mofion 1275 av m. fl. i motsvarande del. 147ledamöter avstod från aft rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottefs hemställan med 157röster mot 155 för reservation 8 av m. fl. i motsvarande del. 1(ökat bidrag fill arrangerande musikföreningar) Utskottets hemställan biföllsmed 294 röster mot 16 för motion 1664 av m. fl. Nr 138 Mom. 2 (ökat bidrag fill Teater-och musikorganisationer m. Onsdaeenden Utskottets hemställan bifölls med156 röster mot 155 för reservation 11 av 13 mai1981 m. fl. 1 ledamotavstod från att rösta. Mom. 4 (organisationen för icke-kommersiellkultur) Utskottets hemsfällan bifölls med 295 röster mot 16 för mofion 1664 avEva m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från atf rösta. Mom. 2(anslaget fill Filmstöd) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 155 förreservafion 13 av m. fl. 1 ledamot avstod från aff rösta. Mom. 2(stöd till kulturtidskrifter) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 155 förreservation 14 av m. fl. 1 ledamot avstod från aff rösta. Mom. 3 (ökad medelsanvisning fill Utgivningsstöd) \ Utskottets hemställan bifölls med156 röster mot 155 för reservation 15 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (bidrag till utgivning och lagerhållning avklassisk litteratur) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 16 förmofion 1265 av och i motsvarande del. ledamöteravstod från att rösta. Mom. 4(avskrivningslån till kvalitetsinriktade mindre förlag) Utskottets hemsfällanbifölls med 294 röster mot 16 för motion 730 av m. fl. 1 ledamotavstod från att rösta. Mom. 2(bidrag fill regional biblioteksverksamhet) Utskottetshemställan bifölls med 156 röster mot 155 för reservation 17 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att Mom. 1(bidrag till folkbibliotek) Utskottets hemsfällan bifölls med 156 röster mot 155 förreservation 17 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstodfrän att rösta. Mom. 2(bibliofekslagsfiftning) Nr 138 Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 16 förmofion 443 av den m. fl. Mom. 1 (ökatbidrag till Konstfrämjandets verksamhet för barn) Utskottets hemsfällan biföllsmed 156 röster mot 155 för reservafion 18 av m. fl. Mom. 2 (särskilda medel till konstnärskooperativ) 1 en förberedande votering biträddes reservation 19 avGeorg m. fl. med 155 röster mot 16 för motion 952 av . i motsvarande del. 138 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 156röster mot 155 för reservation 19 av m. fl. Punkt 32 (anslag till ) Utskottefs hemställan bifölls med 156 röster mot 155 förreservation 21 av m. fl. i motsvarande del. Punkt 36 (anslag fill ) Utskottefs hemsfällan, som ställdes mot reservation 21 avGeorg m. fl. i motsvarande del, bifölls genom votering medelstuppresning. Punkt 39 (bidrag till ) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 155 förreservafion 21 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 (bidrag till regionala museer) Vid votering genom rösträkning avgavs 155 röster förutskottets hemställan och 155 röster för reservafion 21 av m.fl. i motsvarande del. Kammaren beslöt med 157 röster atf punkt 42 skulleåterförvisas till utskottet. 154 röster avgavs för att mom. 2 skulle avgörasomedelbart genom lottning. Punkt 43 (anslag till Riksutställningar) Utskottels hemställan bifölls med 156 röster mot 155 förreservation 21 av m. fl. i motsvarande del. Nr 138 Övriga punkter och moment r\ A Ao Utskottets hemställan bifölls. Stöd tillidrotten § töd till idrotten betänkande 1980/81:29 med anledning av förnyad behandling avanslaget Stöd fill idrotten (prop. 1980/81:100). Anf.33 HANS (); Med hänvisning till debatten här i kammaren rörandeidrottsstödet ber jag att få yrka bifall till den socialdemokratiskareservationen i kulfurufskoftets betänkande 24. Reservafionsförslagef innebärett rättmätigt och angeläget stöd fill den samlade idrottsrörelsen. 34 (vpk): Med hänvisning till vad jag anförde i debatten yrkar jagbifall till vpk-motionen 1276 i samfliga delar. 35 (): Med hänvisning fill den debatt som fördes här i kammaren vidbehandlingen av kulturutskottets betänkande nr 24 vill jag i denna fråga förmin del yrka bifall till utskottets hemställan. Utskottefs hemställan återfanns i kulturutskottetsbetänkande /81:24, punkt 1. Mom.1 (höjning av anslaget Stöd fill idrotten) förberedande votering biträddes reservation 1 av m. fl. med144 röster mot 17 för modon 1276 av m. fl. i motsvarande del. 151ledamöter avstod från atf rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottefs hemsfällan med 156 röster mot 155 förreservafion 1 av m. fl. Ändradebidragsregler (yrkandena 2 och 6) Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 17 för motion 1276 av m. fl.i motsvarande del. Tillsättandeav en parlamentarisk utredning (yrkande 3) Utskottets hemställan bifölls med295 röster mot 17 för mofion 1276 av m. fl. i motsvarande del. Internationellaidrottsevenemang i (yrkandena 4 och 5) Utskottets hemställan biföllsmed 293 röster mot 17 för mofion 1276 av m. fl. i motsvarande del. 1980/81:43om mineralpolidk (prop. 1980/81:100 och 1980/81:130) och 1980/81:48 om vissa företag inom (prop. Näringsutskotfets betänkanden 43 och 48 debatteras i effsammanhang och yrkanden beträffande båda dessa betänkanden får framställasunder den gemensamma överläggningen. 37 (): För de flesta människor är ett landdär gruvbrytning och järnframställning är betydande näringar. Detta är heltnaturligt mot bakgrund av vår historia. Vi har i många århundraden baserat enväsentlig del av våra exportinkomster och en stor del av vår sysselsättningjust på gruvnäringen. När Karlfeldf skall skildra sina kopparbergska förfädergör han det bl. a. med orden: Ja,här i def gamla järnbärarland de bröfo åker på och malm ur gruvanbredvid. . . Ja, det gamla järnbärarland! Det var en stor del avMellansverige, Bergslagen, där gruvnäringen sedan urminnes tider har varitbetydande. Så har def också varit på andra håll i vårt land. I harförsöken atf utvinna de rika malmfyndigheterna varit intensiva ända sedandrottning och fid, när man trodde sig kunna baseraen stor del av kostnaderna för krig och stormaktsdrömmar på silvret frånNasafjälls gruva. många försök att utvinnarikedomarna i våra lappländska malmfält fram till detta århundrades enorma expansiongenom , då järnvägen gjorde transporterna möjliga och gav näringen ettkraftigt uppsving, har gruvnäringen gett jobb åt många människor, varit enhuvudnäring i bygden. Hur tar vi då till vara arvet från våra förfäder när detgäller gruvhante-ringen? Ja, det är förvånande hur vi har försummat det, hurnonchalant vi behandlar en av våra allra viktigaste näringar. Så har vi t. ex.inte i vårt avancerade gruvland en ordentlig markkartering. Nr 138 geologiska kartor. De flestahärstammar och är Onsdaeenden naturligtvis inte tillförlitligaför dagens moderna gruvhantering och prospek- 13 mai1981 teringsverksamhet. Vi vetöversiktligt att vi i har stora tillgångar på legeringsmetaller i olika, inte ordentligt undersökta, fyndigheter. Mineralnolitik fortsätter helt tanklöst att årefter år importera legeringsmetaller för hundratalsmiljoner från utlandet. Vi importerar stora mängder skrot till , ettskrot som def sedan är ett kiv och ett slit om mellan de olika järnbruken.