prot · G40956 · 1980-12-31 00:00:00 — Det menar jag är ett i och för sig mycket äventyrligt beslut,och ett sådant beslut kräver faktiskt att man kan ge ett nattvardsvin som äralkoholfritt. Utskottets hemställan bifölls. 15 § Elevers och föräldrars medinflytande i skolan Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1980/81:9 omelevers och föräldrars medinflytande i skolan (prop. 1979/80:182). 49INGA (vpk): Det som står i proposition 1979/80:182 omelevers och föräldrars medinflytande i skolan tycker jag man kan betrakta somett frieri utan förpliktelser. Efter många års tal om hur viktigt det är medföräldrainflytande och elevmedverkan i skolan kommer den här mycket urvattnadeproposifionen. Inte mer fyllig blir frågan genom utskottets behandling av den. I proposifionen föreslås aft rektor skall samråda medrepresentanter för elever och föräldrar innan beslut fattas i vissa frågor.Samrådet kan också utvidgasfill en skolkonferens, där företrädare för annan personal i skolan deltar.Frågor som det kan samrådas om är fördelningen av medel inom skolan,schemaläggningen, ufforniningen av de fria aktiviteterna ochfriluftsverksamheten, ordningsföreskrifter, lokalanvändning och inköp avböcker, inventarier och annat utbildningsmaterial. För låg- och mellanstadiets elever skall samrådet baragälla föräldrarna, om inte föräldrarna kräver atf eleverna skall vara med.Samråden skall bara vara fyra gånger per är, och rektor äger ingen skyldighetatt kalla till samråd i ärenden som det är bråttom med. Detsamma skall gälla,om föräldrarna eller eleverna av olika skäl inte vill använda sin samrådsrätt.Då blir det alltså ingenting. I utredningen och vuxna slås det fast hur vikfigt detär att föräldrarna får verklig möjlighet att medverka i skolan. Man säger iutredningen: Familjens betydelse för barnefs skolframgång framgår av en radolika undersökningar, både i och i andra länder. Man har funnit ett så starkt samband mellan hembakgrundoch skolframgång atf man talar om direkta samband. Vidare säger man: Till bakgrundsfaktorerna hör ävenföräldraaktiviteten i klasserna. Barnomsorgsgruppen anser att en metodiskt genomfördföräldrasamver-kan,som innebär föräldradeltagande i skolan, skulle bidra tillaft föräldrarna blir ett stöd, defta under förutsättning att föräldrasamverkanutformas så att alla föräldrar blir delaktiga. Föräldrasamverkan får infe bliett ytteriigare instrument för medel- och överklassen att stärka sinapositioner. Detta säger alltså utredningen och vuxna. Man slår också fastatf de kontakter som äger rum mellan hem och skola näsfan uteslutandesker på skolans villkor. Föräldrarna kallas, föräldrarna informeras ochföräldrarna får besked om vilka beslut som fattats. Hindren för föräldrar aft delta i skolans arbete är mänga.En förutsättning för att man skall komma någonsfans, om man verkligen menar attalla föräldrar skall ges möjlighet att delta i sina barns skolgång, anges ocksåav denna utredning, nämligen att det är viktigt atf koppla samman de ökademöjligheterna att delta i samhällsverksamheter, som berör barnen, med rätt tillledighet från arbete och rätt fill ersättning för förlorad arbetsförtjänst. I en annan utredning. Hem och skola - eller kanske heterdet utredda sä och utredningen kontakter mellan hem och skola -säger man så här: Utredningen anser att föräldramedverkan i skolan skall varaen rättighet för alla föräldrar och föreslär därför en lagfäst rätt tillledighet frän arbetet för föräldrar/vårdnadshavare till barn i . Ser man sedan på proposifionen blir man mycket besviken. Iproposifionen förklaras infe hur samrådsförfarande skall gä till i praktiken,inte heller om det skall ske eller . Däremot är regeringen snabbatt säga aft förslaget infe får innebära ökade utgifter för stat och kommun.Och därmed har mycket gått förlorat i den långa debatten om hur viktigt det ärhur föräldrar och elever delfar i skolan pä ett annat sätt än . De frågorsom många i skolorna ställer sig är: Hur skall även defta mycket Elevers och föräldrars medinflytande i skolan Elevers och föräldrars medinflytande i skolan begränsadesamrädsförfarande gå till i praktiken? Varför har inte regeringen redovisatnågra kostnader-det måste ju ändå få kosta något för någon part? Man må ocksåfråga sig; Vad får föräldrar, elever eller skolpersonal ut av detta urvattnadeförslag? Vad leder proposifionens förslag till? Dessa frågor har jag mött påsenare tid i mitt arbete i Hem och skola i . På min skola förstår maninfe hur ens propositionens blygsamma förslag skall kunna genomföras. Jag menar, för det första, att det är orimligt att ha somutgångspunkt att förslaget infe skall få kosta något. Om samråd skall ske underdagtid och föräldrarna måste fa ledigt från sitt arbete, så måste kompensafionför utebliven lön kunna utgå. Vi vet hur det ser ut pä mänga skolor när detgäller föräldrarnas praktiska möjligheter att kunna engagera sig för barnen.Det finns en mängd hinder för defta engagemang. Vi vet också vilka det är somtill följd av dessa hinder oftast engagerar sig. Det är viktigt atf alla föräldrardras in i skolarbetet. Jag menar atf det är ytterst nödvändigt att kompensationför lön skall kunna utgå för atf alla föräldrar skall ha denna möjlighet ochäven rättighet aft delta. För det andra menar jag atf det är mycket tveksamt omdetta förslag kommer att innebära ett ökat medinflytande för elever ochföräldrar. Samråden bör utvidgas och omfatta också eleverna på låg- ochmellanstadiet. Samråden måste också ske oftare, minst en gång , om deskall få någon effekt. Då skulle det i vart fall finnas förutsättningar för ettmera meningsfullt och aktivt deltagande från elevernas och föräldrarnas sidakring de frågor som berör skolans vardag. För det tredje menar jag atf möjligheten för rektorn attkringgå hela samrådsförfarandet måste tas bort. Rektorn skall vara skyldig fillsamråd, utan möjligheter aft kringgå det. Elever och föräldrar bör i stället,menar vi i vpk, garanteras rätten eller skyldigheten till en aktiv medverkan iskolans arbete. Därför måste defta också skrivas in i skollagen. Det är intesäkert att det blir ett garanterat bra och meningsfullt inflytande, men i vartfall tillföräkras elever och föräldrar ett formellt inflytande. Vid utskottets behandling av denna fråga har vpk;s förslagavstyrkts av utskottet. När det gäller den begränsade skyldigheten aft samrådahänvisar utskottet till att det finns komplicerade frågor som infe lämpar sigför samråd. Att utsträcka samrådet såsom vpk föreslår vore alltför långtgående.Det är en krystad undanflykt. När det gäller den ekonomiska ersättningen tillföräldrarna hänvisar utskottet till det statsfinansiella läget. Men i andrasammanhang har man -det har vi kunnat konstatera - råd atf slösa bort pengar. Jag yrkar bifall till vpk-motionen 22. Sedan vill jag bara göra den noteringen att ordförandenför Hem och skola, som är ledamot av denna kammare, inte finns i salen när videbatterar denna fråga, som är mycket vikfig för hela Hem och skola-rörelsen. Anf, 50YLVA (): Under ganska läng fid har frågan om eleversoch föräldrars medinflytande i skolan varit ett vikfigt inslag i skoldebatten.I motsats till andra länder har vi i näsfan inga traditioner alls närdet gäller föräldrars och elevers möjligheter att påverka och göra sinasynpunkter gällande i skolverksamheten. I takt med atf arbetslivet demokratiserats har föräldrarfått uppleva tillfredsställelsen av att kunna påverka och fa ansvar för sinarbetsplats. Motsvarande möjligheter har emellertid inte givits på skolansområde, trots att skolan är den arbetsplats där deras barn i de flesta falltillbringar tolv av sina mest formbara år, I skollagen slås fast atf skolan i samarbete med hemmenskall främja elevernas utveckling fill harmoniska människor och dugliga ochansvarskännande samhällsmedlemmar. I Mål och riktlinjer Läroplan för grundskolansägs också att skolan har rätt aft förvänta att föräldrarna stöder dess arbete. Om man vill att människor skall engagera sig i och lägganer kraft och tid pä en fråga måste man också ge dessa människor insyn iverksamheten och möjligheter att påverka det som de förväntas känna ansvar för. I proposition 182 lägger regeringen fram förslag som högstväsentligt förbättrar både elevernas och föräldrarnas medinflytande i skolan.Man föreslär samrådsskyldighet för rektorn gentemot företrädare för elever ochföräldrar i frågor som har betydelse för eleverna. Likaså innebär förslagen atfrektor skall ha skyldighet atf fortlöpande informera elev- ochföräldraföre-trädarna om skolverksamheten. kan det naturligtvis vara av stort värde atfpersonal, elever och föräldrar har möjlighet atf gemensamt med rektor diskuteraolika frågor. I propositionen föreslås att en skolkonferens inkallas för sådanaöverläggningar. Samrådsskyldigheten för rektor avser eleverna pågrundskolans högstadium och gymnasieskolan samt föräldrarna till elever pägrundskolans samtliga stadier. Propositionens förslag innebär vidare aft antaletsamrådstillfällen skall vara fyra per termin. kommunisterna kräver i sin motion attsamrådsskyldighe-fen skall omfatta också eleverna på låg- och mellanstadiet.Utskottet pekar i sitt betänkande på aft åtskilliga frågor är mycketkomplicerade och att samrådet måste kunna framstå som meningsfullt för alla.Att då föreskriva samrådsskyldighet för rektor gentemot företrädare för låg-och mellanstadieelever menar utskottet är alltför långtgående. Detta innebär ingalunda att de här eleverna är utestängdafrån möjlighet att påverka. Propositionen säger klart ifrån aft elever mycketväl kan delta i samråd då rektor och föräldrarepresentanfer så finner lämpligtoch att det är viktigt att eleverna stegvis får växa in i sin roll somdemokratiska representanter. Läg- och mellanstadieeleverna har dessutommöjligheter att t. ex. i klassråd föra fram sina synpunkter. Elevers och föräldrars medinflytande i skolan Elevers och föräldrars medinflytande i skolan 1 vpk-motionen kräver man också atf rektor skall varaskyldig atf samråda minst en gång . Utskottet har funnit attpropositionens förslag om fyra gånger per termin är väl avvägt. Yrkande 2 i vpk-motionen, där man kräver att hosregeringen skall hemställa om en plan för hur elevers och föräldrars samverkani skolan i praktiken skall genomföras, illustrerar på ett beklämmande sättvänsterpartiet kommunisternas förakt för den enskilda människans förmåga afttänka själv och ta ansvar. Nej, vpk anser atf det är regeringen som skall tänkaför alla människor och tala om hur de skall göra. Proposifion 182 - liksom SIA-beslufen och den nyaläroplanen - tar helt avstånd frän ett sådant synsätt. Föredraganden betonarvikten av atf man lokalt bestämmer i vilka former kontakterna skall ske så attsamråden kan anpassas efter de olika förhållanden som råder i landets kommuner.Utskottet har fullt förtroende för elevers och föräldrars förmåga atttillsammans med rektor utforma regler för samråden och yrkar därför avslag pävpk-motionen. Mofionerna 21 och 23 tar upp frågan om föräldrarsmöjligheter aft påverka valet av läromedel, speciellt i avseende på attupprätthålla ett vårdat språkbruk. Utskottet framhåller att det är styrelsenför skolan som beslutar om antagande av läromedel efter förslag från rektor.Denne skall avge sitt förslag efter hörande av berörda lärare och företrädareför eleverna. Propositionen föreslår ingen ändring av detta förhållande.Utskottet erinrar också om möjligheten aft diskutera val av läromedel påklassmöte. Likaså uppmärksammas i betänkandet föräldrarnas möjlighet att påpolitisk väg påverka läromedelsvalen, eftersom det är styrelsen för skolan somfatfar beslut om antagande av läromedel. Utskottet uttalar emellertid aft detär angeläget aft såväl alla som arbetar i skolan - lärare, övrig personal ochelever-som föräldrar medverkar till goda umgängesformer i skolan. Härtill hörockså ett vårdat språkbruk. Jag ber att få yrka bifall fill utskottetshemställan på alla punkter. 51INGA (vpk): . Jag kan inte hålla med närhon säger attdet här förslaget väsentligt förbättrar för elever och föräldrarnär det gäller inflytandet i skolan. Det finns många hakar i förslaget sommotverkar ett sådant inflytande. För det första utestänger man låg- ochmellanstadieeleverna från samrådet. För det andra behöver skolan inte samrådaom inte elever eller föräldrar vill utnyttja sin rätt. För det tredje fårföräldrar som medverkar i skolan ingen lönekompensation, och då vet vi averfarenhet vilka föräldrar det är som har möjlighet att delta i det härarbetet. Det har ju ändå gjorts utredningar på det här området.Barnomsorgsgruppen säger att det är viktigt att man kopplar ihop de härfrågorna så aft föräldrar får rätt.till ledighet från arbete och ocksåersättning för förlorad arbetsförtjänst, och en annan utredning med YlvaAnnerstedt själv som ensamutredare säger atf föräldramedverkan i skolan skallvara en rättighet Men hur skall man uppnå det, om man bortser frän en mycket viktigdel av den här frågan, nämligen lönekompensationen för dem som är borta frånarbetet. Det finns heller inga praktiska anvisningar alls om hur det ökademedinflytandet skall kunna förverkligas. Jag tycker förslaget är dåligt. Jag har fio års erfarenhetav atf arbeta inom Hem och skola-rörelsen, där många av oss har frågat: Hurskall defta i praktiken kunna leda oss framåt? Det har varit en angelägen frågaför Hem och skola-rörelsen aft använda föräldrarna som en resurs i skolan påolika sätt, men man måste konstatera att förslaget är väldigt futtigt.Visserligen kan man, om man vill vara snäll, se det som ett steg i rättriktning, men det är myrsteg som tas här. Jag förstår inte hur detta skall få någon praktisk effektpå det arbete som vi bedriver i min Hem och skola-förening. Vad man i ställetskulle göra är att som vpk föreslår garantera rätten fill inflytande för eleveroch föräldrar. Det kan man göra genom att bifalla vpk-motionen. Men med det härförslaget -jag tänker både på propositionens förslag och på utskottetsskrivning - förs inte frågan väsentligen framåt. Elevers och föräldrars medinflytande i skolan 52YLVA (); Nej, , det är inte så att låg- ochmellanstadiets elever utestängs från möjligheter till inflytande. Det sägsklart ifrån i propositionen att dessa elever skall kunna fa del i samråd närföräldrar och rektor sä finner lämpligt. Och nog måste väl hålla medom att det kan finnas frågor där sjuåringar infe har sä stor möjlighet aftdelta pä lika villkor i ett samrådsförfarande. Vidare säger att skolan inte är skyldig attkalla till samråd om ingen begär det. Men det är väl ändå så aft man inte kantvinga människor att samråda om någonting. Skall man samverka måste detta byggapå förhållandet att bägge parter önskar ett samrådsförfarande - det tycker jagär är ganska självklart. tar också upp rätten till ledighet och fillersättning. Det kan inte vara okänt för att båda de utredningar honrefererade till är ute på remiss och att man efter remissomgångens avslutandeöverväger remissvaren Och därefter lägger fram förslag. Det är ju infe så, attden här propositionens förslag och utredningarnas förslag på något sättutesluter varandra. Tvärtom kompletterar de varandra. sade vidare att det inte finns någraanvisningar. Nej, och det är inte heller meningen attdet skall finnas någraanvisningarför hur det skall gå till. Förhållandena är ändå mycket olika i kommunerna.Regeringen överlåter åt parterna - elever, föräldrar och rektor - atf självabestämma utformningen. Både regeringen och utskottet har fullt förtroende föratt dessa representanter på ett ansvarsfullt sätt kan utforma reglerna, så aftde bäst passar just de ifrågavarande förhållandena. sade sedan att det här förslaget inte kommeratt få någon praktisk effekt. Jag förstår infe att hon över huvud taget kantala pä det sättet, eftersom det är en väsentlig förbättring för såväl eleversom föräldrar Elevers och föräldrars medinflytande i skolan att pådetta sätt få möjlighet och rätfighet till ett samråd om skolfrågorna. Ipropositionen tas ju de frågor upp som skall omfattas av samrådsskyldigheten,och det gäller verkligen frågor som är mycket vitala i skolans verksamhet:budgetförslaget till styrelsen för skolan, fördelningen av medel som anvisasrektorsområdet, schemaläggningen, utformningen av de fria aktiviteterna,anordnandet av gemensamma samlingar, ordningsföreskrifter,friluftsverksamhetens innehåll, formerna för kontakter mellan hem och skola,åtgärder för jämställdhet mellan könen och samverkan mellan skolan ochnärsamhällef. Detta är ju mycket vikfiga frågor i skolans verksamhet, och de äralltså underkastade kravet på samråd. Hur kan säga att detta intefår någon praktisk effekt är, som sagt, mycket märkligt. De mest vitala delarnaav skolans verksamhet, förutom undervisningen, är ju på detta sätt underkastadesamrådsskyldigheten. 53 INGA (vpk); För aft man skall kunna ta upp de frågor somYlva nämnde får det ju inte finnas något kryphål, så att det går attundvika att samråda. 1 det föreliggande förslaget finns det kryphål. Rektornkan underlåta atf kalla till samråd, och har ju skolan dikterat hurföräldrainflyfandef skall vara beskaffat. Jag trodde att man skulle kommalängre i den här frågan, att man skulle fa medinflytandet för elever ochföräldrar mer på allvar. Då tror jag att det är nödvändigt aft bifalla deaft-satser som vpk tar upp i motionen: atf rektor skall vara skyldig atfsamråda med representanter för elever och föräldrar minst en gäng ,att låg- och mellanstadiets elever bör vara representerade vid samråden ochväxa in i det här, atf en förälder skall ha möjlighet att få ekonomiskersättning för förlorad arbetsförtjänst vid medverkan i skolan och aft det görsupp en plan för hur det hela skall genomföras i praktiken. 54YLVA (): Efter inlägg försfär jag att honverkligen inte har särskilt stort förtroende för skolans rektorer. Hon menaratt rektorerna har möjlighet att krypa undan sitt ansvar. Jag tror faktisktinte att våra rektorer är sä ansvarslösa, när det kommer ett riksdagsförslag omökat medinflytande för föräldrar och elever. Snarare är det så, atf rektorernai våra skolor pä ett mycket ansvarsfullt sätt är medvetna om aft det gär mycketlättare att arbeta tillsammans med elever, lärare och föräldrar än mot dem.Rektorerna är nog mycket tacksamma mot de föräldrar och elever som ställer uppför atf ta ansvar för skolverksamheten. Sedan vill jag beröra kravet på bifall till yrkandet omatt sammanträden skall ske minst en gång . Det är faktiskt så attförslaget i proposifionen, åtminstone vad gäller höstterminen, tillgodoser detkravet. Vi har på höstterminen, och propositionen föreslår fyratillfällen per termin. Inga Lantzupprepar kravet på atf låg- och mellansfadieeleverna skall Jag kan bara upprepa ytterligare en gång att de inte ärutestängda. Tvärtom påpekar proposifionen att läg- och mellanstadieelevernaskall beredas möjlighet att delta i samråd när rektor och föräldrar så finnerlämpligt. använde t. o. m. propositionens formuleringar när honsäger att det är viktigt att eleverna växer in i sin roll. Det är precis detsom föredraganden anför i proposifionen: Jag vill särskilt peka på vikten avatt man låter eleverna stegvis växa in i den roll som tillkommer dem när deblir högstadieelever. - Det är precis det som propositionen stryker under. Sedan upprepar aft det måste finnas tvinganderegler för hur man skall samverka. Jag tycker återigen aft det är att visa ettförakt för och en nedlåtenhet mot de föräldrar och elever som - enligtpropositionen och utskottets betänkande - själva kan utforma detta. Jag tyckerdet finns all anledning att ha förtroende för människors förmåga att utforma dehär samrådsformerna. Och att uttala sig för tvingande centrala regler äråterigen eft uttryck för vpk:s önskan att centralstyra. När det gäller rätten till ledighet och eventuellamöjligheter till ersättning kan jag återigen peka på att det infe är vår vanaatt föregripa en remissomgång och de eventuella synpunkter som lämnas avremissinstanserna. Utredningarnas förslag och propositionen utesluter, som jagsade tidigare, inte alls varandra utan kompletterar varandra. Elevs rätt att förbättra betyg Utskottets hemställan bifölls med 310 röster mot 17 förutskottets hemsfällan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 22 av m. fl. i motsvarande del. Utskottefs hemställan bifölls med 310 röster mot 17 förmofion 22 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. 16 § Elevs rätt att förbättra betyg Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1980/81:10 omgrundskolan m. m. 55BIRGITTA RYDLE (m): I utbildningsutskottets betänkande 1980/81:10behandlas ett antal motioner rörande , vilka väcktes under denallmänna motionstiden. Jag tänker kommentera två av de moderata motionerna. Under /77 väckte och jag enmotion där vi yrkade på en utredning av förutsättningarna för en sänkt Elevs rätt att förbättra betyg skolpliktsålder.Då fann utskottet och att fiden inte var mogen aft ta upp frågan. Manskulle avvakta resultatet av pågående försöksverksamhet med samverkan mellanförskola och lågstadium. I läroplanspropositionen 1978/79:180, som behandlades ikammaren , uttalades att en särskild utredning bör tillkallasför atf göra en samlad utvärdering av den bedrivna försöksverksamheten. Iproposifionen sägs också att det är angeläget att komma fram till en helhetssynpå verksamheten i förskola och skola. I motion 1690 under innevarande riksmöteåterkommer och jag med värt yrkande om utredning avförutsättningarna för en sänkt skolpliktsålder och att defta uppdrag skall ingåsom ett led i den aviserade utredningens arbete. Glädjande nog sluter ett enigt utskott upp bakom vårtyrkande och anför: "Utskottet ser det som naturligt att denna utredningförutsättningslöst prövar de för- och nackdelar som är förknippade med sänktskolplikfsålder. Utskottet föreslår att med anledning av motion1979/80:1690 som sin mening ger denna uppfattning fill känna förregeringen." Jag yrkar bifall fill denna hemställan. När proposifionen om den nya läroplanen antogs fattadesockså beslut om att nytt slutbetyg frän skulle få utfärdas förvuxenstuderande inom och statlig vuxenutbildning men med denbegränsningen, att måste ha gått efter det att det ursprungligaslutbetyget gavs. För den som har beviljats utbildningsbidrag enligt bestämmelsernaför arbetsmarknadsutbildning eller särskilt vuxensfudiestöd för studier pågrundskolenivå gäller aft nytt slutbetyg får ges redan tidigare än efter femår. Dessa bestämmelser innebär att möjligheterna attkomplettera grundskolebetygen har förbättrats i förhällande fill dem somtidigare rått, men bara för vissa kategorier studerande. I den moderata motionen 1979/80:1301 framhåller vi aftdetta system är orättvist. Det är orättvist mot de ungdomar som villkomplettera sina betyg utan vare sig utbildningsbidrag eller vuxenstudiestöd. Iverkligheten - och det är den vi måste hålla oss till - är det ju så, att mängaungdomar efter det att de slutat får nyväcktstudieinfresse eller inser att de behöver utbilda sig vidare och finner aftderas betyg infe räcker till för den utbildning de eftersträvar. Vi anser dethelt fel atf ungdomar som har ambifioner atf utbilda sig vidare skall hindrasatf förbättra sina betyg av förbud och konstlade tidsgränser. I stället bordesamhället vara positivt till att fa fill vara allt studieinfresse - det mågälla i lika hög grad för studier på såväl gymnasie- som grundskolenivå. Kompetensbestämmelserna vid intagning fill olikautbildningsvägar skall naturligtvis utgå från de kunskaper man måste ha för attklara utbildningen; sedan är det ovidkommande vid vilket tillfälle eller påvilket sätt de kunskaperna har inhämtats. Det finns mänga möjligheter aftkomplettera sina betyg utan att delta i eller statlig vuxenutbildning. Från moderat håll vill vi alltså hävda att alla ungdomarskall ges rätt att utan någon nedre tidsgräns genom kompletterande studierförbättra sina betyg. Vi har inte vunnit gehör för vår motion hos majoriteten iutskottet. Därför anför vi reservation på denna punkt. Jag yrkar bifall till reservationen undermom. 6 och i övrigt till utskottets betänkande. I detta anförande instämde (). 56 ():