prot · G40998 · 1980-12-31 00:00:00 — Socialdemokraternakan ansluta sig till dess huvudsakliga innehåll. Jag tycker fakfiskt atf det är den bästa utrikespolifiskadeklaration som den borgerliga regeringen presterat. Mot bakgrund härav och motbakgrunden av att jag har utsatt olika auditorier förtvå långa anföranden om nord-syd-dialogen och om nedrusfningsarbefet kommer jagatf begränsa mig till att fa upp vissa delar av def utrikespolifiska fältet. Inledningsvis vill jag emellertid, herr falman, riktauppmärksamheten på några punkter där vi har anledning atf framföra kritik motregeringens handlande . Den första frågan gäller en tvetydig beskrivning av svenskneutralifetspo-lifik. Det står nu i försvarsdepartementetshuvudtitel "atf vi från sida måste med fasthet uppfylla vårasäkerhetspolitiska förpliktelser i ". Vi har förpliktelser endastmot den av oss själva formade neutralitetspolitiken. Några andra krav finnsinfe. Def finns heller inget behov av att omdefiniera vär säkerhetspolitik. Jaghoppas att denna fadäs inte kommer att upprepas. kommer attytterligare belysa denna fråga i debatten. Den andra frågan gäller Telubaffären, som ju har vissautrikespolifiska anknytningar. Den politiska ansvarsfrågan här gäller i förstahand om berörda statsråd kan anföra rimliga och godtagbara skäl till att deicke talat sanning inför och konsfitufionsutskotf. Aft devilselett dessa organ är klart. gäller det om de kan anföra godtagbara skälhärför. Då skall de naturligtvis frias. Kan de inte göra det, måste de med skärpakritiseras. Jag upprepar här vårt krav om en parlamentarisk insyn i den avregeringen tillsatta enmansufredningen. Den tredje frågan gäller den dispens som regeringen gavtill ett svenskt företag för nyinvestering i . Jag kan icke här ikammaren, med de regler som gäller, diskutera tolkningen av lagen i detaktuella ärendet. Jag vill emellertid understryka att beslutet togs efter ettårs långhalning i regeringen. Beslutet togs vid ett sällsynt olämpligttillfälle, nämligen vid samma fid som torpederade fredssamtalen omNamibia i , invaderade och skärpte förtrycket i sitt eget land.Beslutet tillmättes en betydande principiell räckvidd, eftersom eft antalstatsråd med utrikesministern i spetsen vidtog den synnerligen ovanligaåtgärden atf formellt reservera sig mof beslutet. Under sådana omständigheterkan det absolut inte godtas att regeringen underlät att inkalla utrikesnämndenför samråd. I den utredning som låg fill grund för Sydafrikalagen fastslogsenhälligt att i frågor av mera principiell räckvidd skulle utrikesnämndeninkallas. Likvälunderlät man detta. Det är icke försvarbart på något sätt. Den förre amerikanske beklagade i en arfikel den fruktansvärda militariseringenav hela förhållandet mellan öst och väst. Def kan inte finnas något rationelltskäl, skrev han, att upprätthålla en militär styrka som förutser det totalautplånandet av ett helt folk. Regeringarna har inte lärt sig atf hantera dessaväldiga militärefablissemang. De blir tjänare fill def de därmed skapar,snarare än dess herrar. Och hans uppmaning lyder; defta vansinne! är det inte många som fruktar eller hoppas på enkommunistisk världsrevolution. Inte heller är det många som drömmer om ettkapitalismens framtida lyckorike. Däremot fruktar näsfan alla människor denväldiga militära styrka som skapats för att skydda dessa system. Denna militärastyrka kan utlösas genom ett misstag, ett missförstånd, en lokal konfliktnågonstans i världen. Stormakterna har en benägenhet att befrakta lokalakonflikter och motsättningar som ett led i en världsomfattande kraftmätningmellan öst och väst. De har en tendens aft reagera i militära termer. Det somoffras är alltför ofta enskilda människors liv och små staters rättigheter. angrepp militärt i hadesannolikt i första hand som syfte aft skydda de egna gränserna och attförbättra sina strategiska positioner. Det var en oförsvarligaggressionshandling mot en alliansfri stat. Och , 15 månader efterinmarschen, står stora sovjetiska truppstyrkor i . Denna ockupationfortsätter atf utgöra ett allvarligt hinder för avspänningen och fredsarbetet ivärlden. Vi följer händelseutvecklingen i med intensivuppmärksamhet. Det gäller en nations självständighet och ett folks strävan attfinna vägar fill medbestämmande och medansvar. Vad som händer i är ochmåste förbli en angelägenhet för polackerna själva atf sköta utan inblandningutifrån. De sovjefiska ledarna är säkert medvetna om att ett militärtingripande i skulle förgifta den internafionella debatten för lång fidframöver. Det skulle återuppstå. Det borde vara också i derasintresse att den politiska ledningen i , i högre grad än som varit falletsedan åtskilliga år tillbaka, kan godtas av det polska folket. I avslutades den sovjefiska partikongresseni . Parfisekreferare fal innehöll en radintressanta förslag - om ett moratorium för europeiska medeldistansrobotar,inkluderande kärnvapenubåtar, en utsträckning av tillämpningsområdet förförtroendeskapande åtgärder till att gälla hela , ända till , eneuropeisk Utrikes- och handelspolitisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt nedrustningskonferens, samtal om läget i ochPersiska viken m, m. Dessa och andra förslag i talet bör noggrant studeras och-tas till utgångspunkt för seriösa överväganden. Def är uppenbart atfSovjetunionen för sin del är angeläget att få i gång avspänningsprocessen igen.Västmakterna skulle begå ett stort misstag om de inskränkte sig fill ettkategoriskt avvisande av de sovjetiska förslagen. När väl detta är sagt, måsteden sovjetiska statsledningen likväl erinras om aft avspänning och fred ärintimt förknippade med respekten för mänskliga rättigheter, icke inblandningoch nonaggressionspolitik, i och utanför . Den amerikanska supermakfen har fått en ny ledning. Detfinns i en känsla av atf utsatts för svåraförödmjukelser på det internationella området. Det förlorade kriget i ,revolutionen i , utvecklingen i som och Angolabrukar användas som exempel på sådana förödmjukelser. Det finns de som sägeratt man måste fa revansch för dem. Kritikerna har haft för vana att befraktadessa amerikanska misslyckanden som ett uttryck för kommunismens utbredning ivärlden och som eft uttryck för att den amerikanska militära styrkan ärotillräcklig. Den nya administrationen har i def läget satsat på en kraftigökning av försvarsutgifferna och på en beslufsam kamp mot vad man betecknar somden internationella kommunismen. En konsekvens därav är atf värnet av demänskliga rättigheterna, som president hedersamt sökte främja, nu skallskjutas åt sidan till förmån för "kampen mot den internafionellaterrorismen". Den kampen inleddes föga lyckosamt. En av den nyaadministrationens första åtgärder i var aft förklara sin vilja atfförbättra relationerna fill Pinochefjuntan i , en regim som bevisats skyldigfill internationella terrorisfhandlingar, bl. a. mordet på förreAllendeminisfern Lefelier. Man kan också anföra betänkligheter mot den nyaadminisfrafionens benägenhet att betrakta utvecklingen i och isödra i öst-väst-termer och glömma bort att det i allt väsentligt är enfråga om folks frigörelse från utländskt herravälde och inhemska förtryckare. Spänningen mellan supermakterna och osäkerheten kringderas polifik understryker den oro som jag tror vi alla upplever införutvecklingen i världen. uppnåddes flera vikfigaöverenskommelser mellan och som en följd avavspänningsprocessen. a. startades samtalen om SALT. är förhållandet mellan supermakterna spänt. Tonendem emellan påminner om def . Och det är allt svårare atf förutsägahur de kommer att handla i olika kritiska situationer. Världen har inte råd med atf avspänningsprocessen upphör;den process som ändå skapat möjligheter fill samtal och fredlig samlevnad, sommedfört så många lättnader för enskilda människor och familjer som kunnatåterförenas. Världen har infe råd med ett återfall i det ,med en benhård uppdelning av världen, med propaganda i stället för samtal, medtal om repressalier och motrepressalier. Vi vet aft närspänningen stegras mellan supermakterna, då frodas förtrycket, då försvårasfredsarbetet och solidariteten. Def är alltid Pinochetarna och Husakarna som tjänar på attnya järnridåer fälls ned. Det är reaktionens livsluft, och demänskliga rättigheterna är allfid bland dess första offer. Väriden har definifivt inte råd med en nykapprustningsomgång, med allt mer fruktansvärda förstörelsevapen, som med någotav en obönhörlig konsekvens kan leda fill ett nytt storkrig. Det finns på flera punkter anledning till en kritiskbedömning av den nya administrationen i , såväl när det gällerdess uttalade avsikter som när det gäller de prakfiska gärningarna. Å andrasidan får man hålla i minnet atf varje adminisfrationsskifte i Förenta staternaförenas med en period av osäkerhet och åtgärder i inledningsskedet somföranleder krifik. Det finns därför skäl att ännu avvakta och se tiden an,innan man gör mer klara bedömningar. Det ligger uppenbart i världsfredensintresse emellerfid att supermakterna upprätthåller ett mått av kontakt ochdialog och att de finner andra former för sin inbördes tävlan än den militärakapprustningen. Qch def är av yttersta vikt atf i av osäkerhet ochökad spänning små och alliansfria nationer med all kraft värnar sinsjälvständighet och fullföljer en kamp för fred och avspänning. kunde vi glädja oss åt hurdemokrafin gick segrande fram i södra . Militärjuntan i Greklandförsvann. Den fascistiska diktaturen i störtades. välde iSpanien finns infe mer. Det upplevdes som en stor seger för demokratin och demänskliga rättigheterna. känner vi atf det råder oro för demokrafin. I denekonomiska krisens tid, med miljoner arbetslösa, med en aggressiv höger somtorgför egoismens värderingar, råder snålblåst. Den snålblåsten kommer tilluttryck i nynazis-tiska stämningar i , i en aggressiv nyhöger iFrankrike och på många andra sätt. I detta klimat är def svårare att hävdatolerans och medmänsklighet. Arbetarrörelsen i får inte svika i kampenför demokratin och solidariteten i våra samhällen. ' ITurkiet grep militären makten i det uttalade syftet att återställa ordningen,att få slut på våldet. Kuppmakarna lovade en återgång fill demokrafiskaförhållanden. Även de som visade förståelse för den turkiska arméns ingripandebörjar nu förlora tålamodet. Övergången till demokratiska förhållanden drar utpå fiden. En mängd demokrafiska polifiker och fackföreningsfolk sitter alltjämthäktade. Dödsstraff och tortyr förekommer. Vi socialdemokrater kan aldrigacceptera att ett demokrafiskt system ersätts av en militärdiktatur. I försökte en grupp civilgardister ta makten. Denspanska allmänheten reagerade med kraft mot kuppförsöket. Miljontals medborgarevisade i demonstrationer sitt stöd åt def folkvalda parlamentet. På många hålltycks man ta civilgardisternas ockupation av Cortes som en opereftartadhistoria. Men det är uppenbart att kupptankarna hade ett omfattande Utrikes- och handelspolitisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt stöd bland den spanska militären. Reaktionen i , militära allierade, varförvånansvärt lam. Utrikesminister betecknade kuppförsöket som "enintern angelägenhet". Men värnet för den unga spanska demokratin är ingenintern angelägenhet. Den måste engagera oss alla. Den har rätt till vårt aktivasföd. Alltjämt utgör läget i södra ett hot motvärldsfreden. Rasistregimen i stärker sitt politiska och ekonomiskaförtryck inom landet, gör allt för att förhindra en fredlig lösning av Namibiafrågan,fortsätter och utvidgar sina aggressionshandlingar mot de oberoendegrannländerna. har alltsedan självständigheten varit eftständigt mål för våldspolifik, som till sitt yttersta syfte tycks haMPLA-regeringens fall. har suveränitetkränkts av genom 1 400 överflygningar av spaningsplan, 290bombangrepp, 50 attacker av helikopferlandsatfa trupper och 40 angrepplandvägen. De materiella förlusterna har sedan självständigheten kostatAngola . Efter aggressionshandlingar mof , ochBotswana har också slagit till motMogambique. gjorde sydafrikanska kommandosoldater en räd djuptin i . Deras mål var den sydafrikanska motståndsrörelsen, ANC ochSACTU, som uppgavs ha ett högkvarter i några villor nära huvudstaden . beslutade attSydafrikas rätt att förvalta var förverkad. För två och eft halvt årsedan antog säkerhetsrådet en plan som skulle leda till landets självständighetvia fria val. i blev den slutligabekräftelsen på atf gör allt för att förhindra FN-planen för Namibiassjälvständighet. SWAPO har under hela processen atf finna en fredliguppgörelse visat en långtgående kompromissvilja och ett tålamod som står istark kontrast fill rasistregimens totala omedgörlighet. Förhandlingarna haranvänts för att stärka de militära positionerna och blåsa upp marionettfigureri i takt med atf förföljelsen av SWAPO drivits allt hårdare. Man kan fråga sig vad det är regimen i fruktar,då den motsätter sig fria val i . Är det så, atf man till varje prisvill undvika ett nytt - ett nytt som visar att det går atfövervinna årtiondens blodiga rasmofsäftningar, atf afrikanerna själva är välskickade att styra sina egna länder? Ty har visat att det, trots oroligheterna mellanZANLA- och ZIPRA-soldaterna och ZANU-ZAPU, råder ett förvånansvärt lugn ilandet. Qch regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förbättralevnadsvillkoren för folkmajoriteten. Rasregimen i har gett uttryck för storaförväntningar på den nya administrationen i . President uttalandenom traditionella stöd åt väst och dess strategiska position, har fått ett entusiastiskt mottagande i . påstås den amerikanska regeringen överväga ettmilitärt stöd till den s. k. UNITA-rörelsen i södra , som hitfills varitberoende av stöd från . Det kan mot den bakgrunden finnas anledning attunderstryka vissa samband i södra . Def är t. ex. svårt att på en gångbekämpa MPLA i och kräva de kubanska truppernas tillbakadragande. Försökfill destabilisering av skulle tvärtom leda till en ökad bindning tillKuba och till . Detta går tvärt emot den angolanska regeringensönskemål att utvidga sina förbindelser med västvärlden och hävda sinalliansfrihet. Samfidigt säger man i , med viss räft, atf de kubanskatrupperna är eff sydafrikanskt problem. dödas angolaner och varje dagkränks gränsen av . När väl blivit fritt, och Sydafrikafredligare, finns icke samma behov av ufiändska trupper i . Ingen nation kan undandra sig def särskilda ansvar somFN-stadgan ger världsorganisationens medlemmar, och i synnerhet inte deständiga medlemmarna av säkerhetsrådet. I en fid då på nytt hotar attbli ett slagfält för supermakternas tvekamp, är det viktigt att hävdaafrikanernas rätt fill nafionellt oberoende och frihet från rasförtryck. Kampen för social rättvisa och nafionelltoberoende i har sitt ursprung i årfionden av ofrihet ochförnedring, i diktatur och utsugning. Flera år före den ryska revolutionen krävde EmilianoZapata jord och frihet åt bönder. Zapata fick plikta med sitt liv försin övertygelse. Men kampen fördes vidare. påverkades starkt av den mexikanskarevolutionen. Men folken i de små republikerna har fått betala ett fruktansvärtpris för fåtalets privilegier. Protester har mötts med våld, motstånd med kuloroch terror. Qch över hela regionen har kastat sinslagskugga. Så här skrev generalmajoren i marinkår, SmedleyBuflers, i sin självbiografi : "Jag tryggade åt amerikanska oljeintressen1914. Jag hjälpte till att göra och till anständiga platser förpojkarna i Bank, så att de kunde inkassera sina skatter i lugnoch ro. Jag hjälpte till att rensa åt bankirbröderna 1909-1912.Jag gjorde mogen för aft ta emot amerikanskasockerintressenter 1916. Jag hjälpte till att mjuka upp åt deamerikanska fruktodlarna 1903. När jag ser fillbaka på min karriär, känner jagpå mig, att jag skulle kunna ge några små tips. Han nådde ju intehögre i sin maktutövning än fill tre stadsdelar. Vi i marinkåren, vi opereradepå tre kontinenter." Denna historik kan man naturligtvis inte på något sättlasta den nuvarande regeringen i för. Def är emellertid i hög grad eftersviterna av dessa insatser som kämpar för att forma sinframtid på egna villkor. Def är den historia man har att leva med. Nicaraguavar i prakfiken ett amerikanskt protektorat mellan 1912 Utrikes- och handelspolitisk debatt ochl933.Marinkåren avlöstes av det av skapade nationalgardet, som blev familjenSomozas instrument för aft med terror styra och utplundra landet i fyraårfionden. Liksom Zapata stupade legendariske frihetskämpe, . Han mördades 1934 av Somoza. Närnu Sandinos barn söker bygga upp sitt land efter ett förödande befrielsekrig,möts de av en ogin omvärld. Vår solidaritet med kamp för oberoende,återuppbyggnad och demokratisering står fast. Vi ser med oro på hur t. o. m.Nicaraguas tradifionella beroende av amerikanska brödsädsleveranser utnyttjas ide aktuella motsättningarna mellan och . Guatemalahar framställts som urtypen för en bananrepublik. revolution, som varnärmast socialdemokrafisk i sin målsättning, försökte ändra på dettaförhållande och ifrågasätta bananbolagens monopolställning. 1951 lanserades enomfattande jordreform, bananbolagens egendomar nationaliserades till en del.Reaktionen blev våldsam. Utrikesminister fördömde "deninternationella kommunismens maktövertagande" i . senarestörtades socialdemokraten i en CIA-organiserad kupp. Sedandess har olika milifärjuntor styrt landet. 50 000 människor har mördats. Våratvå socialdemokratiska broderpartier har fått sina ledare mördade eller drivnai exil. 1980 fick repressionen en styrka utan motsvarighet. Militärer,säkerhetsstyrkor och högergrupper tycks ha fått regeringens sanktion att skjutaihjäl all opposition. Så försöker regimen likvidera den polifiska föratf framställa sig själv som enda alternativ till den yttersta vänstern. Idetta klimat finns inget utrymme för en öppen, demokratisk opposition. Därförhar också de två socialdemokrafiska partierna i landet, vars näsfan helaledning dödats, anslutit sig till den breda oppositionsfronten FDCR. Denförtjänar vårt stöd. Iår erinras vi i om händelserna i . Fem svenskaarbetare stupade för militärens kulor. Sammaår reste sig arbetare och bönder i protest mof omänskligaarbetsförhållanden under ledning av . Militärens svar i ElSalvador blev en massaker utan like. 30 000 människor mördades. Det av landets befolkning. Sedan den fiden har även styrtsav militärjuntor och kapitalintressen. , ett halvt sekel efter massmorden,har ett starkt folkligt motstånd organiserats i en civil och en militär del. Dencivila, den demokratiska revolutionära fronten, har som ordförandesocialdemokraten . Han efterträdde , som underförsök aft nå en politisk lösning av krisen tillfångatogs ,torterades, stympades och ströps. var ingen extremisf. Han var här . Jag hade långa samtal med honom. Han var en affärsman från den rikaoligarkin som trodde på demokratin och därför anslöt sig till oppositionen. , ,hade ärkebiskopen mördats för sina protester mot det rådande våldsstyret. I detta minsta land mördades över 12000 människor, mera än i hela det övriga tillsammans. Enligtärkebiskopens legala hjälpbyrå är regimen närstående högergrupper ansvariga förden överväldigande delen av dödandet. Socialisfinternationalen har vädjat fill USAatt ändra sin politik i . Folkmorden i är ingenexklusiv amerikansk angelägenhet. Vi kan infe acceptera någon Monroedoktrin närdet gäller värnandet om mänskliga rättigheter i , särskilt den mestgrundläggande av alla, rätten till liv. säger sig frukta kommunistisktmaktövertagande; efter skulle , och de andraländerna i området falla som dominobrickor. Men historien visar entydigt att frihetskampen iLatinamerika inte är en förlängning av öst-väst-motsättningar. Majoriteten avfolken i bekänner sig infe till och vill säkert inte ha någonkommunism. De vill ha, nu som , jord och frihet. Det finns nu en chans fill att få eff stopp för dödandet.Oppositionens två grenar, FDR och FMLN, har sagt sig vilja ha en politisklösning. De har presenterat ett program som utgångspunkt för diskussion. Bland dessa punkter finns biandekonomi, alliansfrihet ochflerparfisys-tem. Även juntan har sagt sig villig till förhandlingar. Bådasidor vet, aft ingen part kan gå segrande ur det pågående blodbadet. Socialistinternationalen har erbjudit sig som medlandelänk för sådana samtal. Oppositionen kräver att på något sätt deltar i dessaförhandlingar bl. a. mof bakgrund av def omfattande ekonomiska, politiska ochmilitära stödet till juntan. Det kravet har fått ett starkt sföd, infe minsthär i . Jag har velat ge denna historiska bakgrund. Som kommentartill det aktuella läget kan jag i hög grad ansluta mig fill vadutrikesministern sade. Det sades av den amerikanske att färlov att stödja regimer som bedriver ett moderat förtryck. Men den berömdemexikanske poeten och ambassadören skrev att detläter bra med moderat förtryck, men det finns ingen moderat död för alla demsom mördas i . Qch tar på sig ett mycket stort ansvar, omman inte tar fasta pä den möjlighet till förhandlingar som har öppnats. Folketi måste änfiigen få sin fred. Låt mig , herr talman, göra några mycketkortfattade kommentarer fill nedrustningsfrågan. Kampen mot kärnvapen har tagit nyfart och fått ny styrka i mänga länder på den europeiska kontinenten. Defta kanförklaras på flera sätt. Även om det gått mer än 35 är sedan andra världskrigetsslut, är def omöjligt atf ta freden för given i vår världsdel. Denna är jusjälva centrum för kapprustningen, och det börjar de europeiska folken kännaallt starkare. Utrikes- och handelspolitisk debau Utrikes- och handelspolitisk debatt gäller inte bara de länder som har kärnvapen på sittterritorium, ufan också alliansfria och neutrala länder som vårt eget.Kärnvapnen i denna världsdel hotar alla dess invånare. Vi har varit relativt förskonade från direkta konflikter iEuropa . Bryter det ut ett världskrig, sä sker detsannolikt på något annat håll i världen. Men det gör inte oss mycket säkrare.Även om kriget skulle starta som en lokal konflikt i tredje världen, och sedanutvecklas till en konfrontation mellan supermakterna, måste vi räkna med attnågon av dessa makter kan komma atf söka öppna en europeisk front i tron atthan skall få ett större övertag här. Det är ju här som vapnen finns,söm-krigsskådeplatsen är färdig. Deffa är naturligtvis eff skäl till djup oro bland Europasfolk. Detsamma gäller införandet av en ny generation av kärnvapen på deneuropeiska kontinenten - de sovjetiska SS 20-robotarna och NATO:s TheafreNuclear Forces. Dessa "euromissiler" innebär eff nytf stort steg motökad upprustning, i bjärt kontrast mof vad många människor i vår världsdel nukräver med allt större intensitet. Ett helt fritt från kärnvapen måste naturligtvisvara det mål vi alla har att sträva efter. Frågan är hur vi bäst når dit. Redanför tog upp tanken på en kärnvapenfri klubb. Alltsedandess har förslag om kärnvapenfria zoner förts fram i olika former, i skildainternationella organisationer. är diskussionen aktuell på nytt, inte minsti de nordiska länderna. Vi svenska socialdemokrater vill se arbetet för enkärnvapenfri zon i det nordiska området som en del av arbetet för afomfriazoner i ett större europeiskt sammanhang. Därför har vi begärt att den svenskaregeringen skall ta kontakt med de övriga nordiska regeringarna för attundersöka förutsättningarna för en kärnvapenfri zon i . Under hela efterkrigsfiden har många av världens mestlysande hjärnor varit engagerade i arbetet med att försöka tygla den militärateknologin och åstadkomma en verklig nedrustning. Inget annat problem har röntså mycken uppmärksamhet i eller andra internationella fora.Ändå fortsätter kapprustningen. Det tycks som om vi helt enkelt drivs motkärnvapenkrig av rörelsekraften i militärteknologin själv. Det här låter pessimistiskt, och det är def också. Jagtvekar inte atf säga att vi lever i dårskapens dagar. Jag är fast övertygad omaft såvida vi infe gör något drastiskt kommer den okontrollerade kapprustningenatt leda,till en kärnvapenkatastrof. Men man kan också se ett hopp för framfiden.