prot · G40947 · 1980-12-31 00:00:00 — Vid en övergång till homogent material får myntverketmöjlighet att köpa materialet i konkurrens mellan olika tillverkare. När utskottet behandlade frågan om ändringen avtillverkningen av enkronemyntet förutsatte utskottet alt regeringen skullekomma till med en proposition. Det framgår också av utskottsskrivningen att regeringenaviserar ett förslag till , baserat på ulredningsbetänkandet ommetallen i enkronemyntet. Emellertid har regeringen redan beslutat alt ändrametallen i enkronemyntet, utan att gå tillbaka till . Tydligen har ettmissförstånd uppstått vid behandlingen av denna fråga, huruvida ekonomiministernskulle komma tillbaka till eller inte. Rent formellt har regeringenmöjlighet att själv besluta om ändringen av tillverkningen av enkronemyntet. I utskottsbetänkandet heter det alt utskottet förutsätter- och del gäller även om regeringen nu inte lägger fram någon proposition -"att det aviserade regeringsförslaget innehåller en noggrann beräkning avkostnadsbesparingen liksom en bedömning av de effekter som ändrad tillverkningfrån näringspolitiska och sysselsättningspolitiska synpunkter".Tillverkningen bör vara kvar i . Även om en ny teknisk konstruktioninförs bör också det företag som har tillverkningen framgångsrikt kunna konkurreraom den nya tillverkningen. Jag vill med detta tillrättaläggande, herr talman, yrkabifall till finansutskottets hemställan i betänkande nr 13. Punkterna 2 och 3 Utskottets hemstäUan bifölls. 6 §Besparingar i statsverksamheten, m. m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /81:9 om besparingar i statsverksamheten, m. m. (prop.1980/81:20). 140 BO (): Jag skall kommentera socialdemokraternasreservation i skatteutskottets betänkande nr 9 när del gäller punkterna e, foch o. kommer senare att kommentera de övriga punkterna ireservationen. När det gäller höjningen av skogsvårdsavgiften till 1 %kan jag fatta mig mycket kort. Vårt krav i motionen är inte nytt för kammaren.Motionen skall dessutom ses som en följdmotion till vår motion ijordbruksutskottet som ställer en rad krav på skogsvårdspolitikens område. Jag vill ändå säga att vår reservation är än meraktuell genom alt den går ut på en ökad självfinansiering. I sparplanelider börden få anslutning, tycker man, också hos den borgerliga majoriteten. Vi socialdemokrater har krav alt ytterligare ökaskogsvårdsinsatserna, inte minst i skogslänen, och då är vi också beredda altanvisa vägar för att finansiera våra krav. Vår reservation innebär enbudgetförstärkning med ca 140 milj. kr. När det gäller ändrade regler för fördelning mellan makari skattehänseende av intäkter resp. kostnader för samma faslighet vill jagsäga all del förekommer en rad orättvisor genom alt man kan göra enuppdelning av äganderätten resp. betalningsansvaret för fastigheten. Dessa uppdelningar görs i allmänhet på så sätt attavdragen för gäldräntorna görs av den make som har den högsta inkomsten, medanäganderätten till fastigheten tillskrivs maken med den lägsta inkomsten. Vi tycker att sådana uppdelningar bör begränsas och allprincipen bör vara att de beskattningsbara intäkterna fördelas pä samma sättsom de avdragsgilla kostnaderna. De här orättvisorna upplevs som en av avarterna i vårtskallesystem. Vi har därför på denna punkt försökt alt mer konkret visa pååtgärder som man genast kan vidta utan att vänta på utredning. Vi har ett krav på all mervärdeskallen slopasför hyres- och bosladsrällslägenheter som börjar byggas under liden 1 december1980 - utgången av 1981. Vi beklagar att den borgerliga majoriteten inte kunnatansluta sig till åtminstone delta krav. Man kan väl ändå inte vara heltfrämmande för de enormt stora problem som man skapat på bostadsförsörjningensområde. Jag vill beteckna dagens situation på bostadspolitikensområde som en stor katastrof. Jag tänker då inte enbart på det för lågabyggandet utan även på nyproduktionens för höga kostnader, som är följden avbl. a. ett för lågt byggande. Jag beklagar också att den sociala bostadspolitiken, somdet i stort rått politisk enighet om mellan socialdemokrater, centerpartisteroch folkparlis- 11 protokoll1980/81:46-47 Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. ter alltsedan , f. n. håller på all raseras. Mitienpariierna haralltmer blivit tvingade att fjärma sig från den sociala bostadspolitiken ochansluter sig till marknadsekonomiska syn på boendet. Detta har inneburit att spekulationen i människornas rättalt bo håller på att ta över bostadsförsörjningen. Delta har inneburit allbostadslösheten bland de betalningssvaga tilltar. Detta har inneburit allnyproduktionen har marknadsanpassats och i huvudsak riktas mot debetalningsstarkas efterfrågan. Vi är nu nere i ett bostadsbyggande som motsvarar delbyggande som vi hade . Man räknar med att 1981 årsbostadsproduktion inte kommer alt överstiga 45 000 lägenheter. Kommer vi dessutom inte till rätta med kostnadsökningarnai nyproduktionen, sä får del oanade konsekvenser, som redan gett sig tillkänna dels i form av bostadsköer, dels också i permitteringar och nedläggningav förelag inom den industri som producerar material till vårt bostadsbyggande.Jag ser det i milt eget län - jag skall ta ett enda exempel. GullfiberiTimrå, som tillverkar isoleringsmalerial. har pågrund av ett för lågt byggande redan tvingats permittera ett hundratalanställda. Dessutom kommer förelaget med all säkerhet att varsla ytterligareett femtiotal. Men inte nog med delta. Förelagsledningen kräver extra lång jul-och nyårsle-dighel för ungefär 300 anställda. Ja, så här kan virada upp företag efter företag inom byggnadsbranschen. Man förstår attmänniskorna känner oro och förtvivlan inför denna utveckling. Det är mot denna bakgrund som vi socialdemokrater anvisaren väg att öka bostadsbyggandet och sänka kostnaden för nyproduktionen iflerfamiljshus. Det är säkert inte tillräckligt i detta besvärliga läge menändå ett steg i rätt riktning. Byggmomsen förorsakar kostnader som uppgår till avbyggkostnaden. beräknas byggkostnaden på s. k. O-ort till ca 3 800kr./m-, inkl. moms. Vid slopad moms sjunker kostnaden till ca /m.Detta betyder alt hyran kan minskas med /m' del första året. Delbetyder i sin tur att kostnaden för en normal lägenhet om 80 m- sjunker med 85kr. Sänker man dessutom den garanterade räntan med 0,4procentenheter vid hyres- och bostadsrätt till , så innebär detytterligare hyresminskning med . Detfinns således instrument för att stimulera till en ökadigångsättning av hyres- och bostadsrättslägenheter. Men då måste också viljanfinnas! Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationen som är fogad till betänkandet. 141TOMMY (vpk): I den ekonomiska krisens tecken skall denoffentliga sektorn privaliseras och stora men även små kapitalisterkompenseras. I den kapitalistiska krisens tecken skall lönearbelarna klämmas ättill förmån för dem som försörjer sig på arbetsfria inkomster. Så kan man i korthet karakterisera borgarregeringens s. k.sparplan. Denna Bohmanska svångrem är dock inte signerad enbart med anledningav kapitalismens djupgående kris, utan hade signerats ändå om än med andraförtecken. Resultatet av en drygt fyraårig borgerlig regering harblivit alt statsbudgeten är underbalanserad bl. a. därför att storkapitalethar getts villkorslösa miljardgåvor; därför att höginkomsttagarna i hög gradhar befriats från inkomstbeskattning; därför alt aktiespekulanterna skallgaranteras högre avkastning på sina spekulationsinsatser; därför alt denoffentliga sektorn har tvingats att expandera som ett svar på den ekonomiskautvecklingen och blivit en betingelse för densamma; därför all regeringenvarken förmått eller haft den rätta viljan att bromsa upp den för svenskaförhållanden rekordhöga inflationen; därför att industrier har lagts ned ellerflyttats utomlands i stor omfattning; därför att de svenska kapitalisterna intevelat investera i produktiva gemensamma nyttigheter, vilket torde varit delmest expansiva. Därför är dessa orsaker en del av grunden till det rekordhögabudgetunderskottet. Del är delta underskott som lönearbetarna,pensionärerna och barnfamiljerna skall åläggas att minska - det relativaskattetrycket skärps för dessa grupper och lättnader ges åt de redanprivilegierade. De som skall betala är lönearbetarna, som under hela detborgerliga regeringsinnehavet har fått vidkännas kraftiga reallönesänkningar.Det är dessa grupper som redan fåll det sämre som också till huvudsak skall slåför reparationskostnaderna. Sådan är den borgerliga regeringens klasspolitik. "Det skall svida i skinnet" för folkflertalet, när moneta-ristiska idéer. Var det kanske därför som Friedmanfick , och blir det som får del i ensnar framtid, för att han praktiskt försökt genomföra desamma i en högtutvecklad kapitalistisk ekonomi? Den borgerliga regeringen vågar inte tala öppet om att denallt entydigare för en politik av modell, men dens. k.besparingsproposilionen är del tydligaste uttrycket för detta. I besparingspropositionen talar regeringen också om altden offentliga sektorn är för stor och att den står i motsats till industrielloch ekonomisk tillväxt. Men så är ingalunda fallet. Den offentliga sektornsexpansion har inte orsakat nedgången på den industriella sektorn. Denindustriella utvecklingen har däremot varit beroende av den offentliga sektornssamtidiga ökning. Och framför allt har den offentliga sektorns expansionmedverkat till alt hålla nere arbetslösheten. Regeringen gör den bedömningen att det i reda pengar ärbilligare att låta arbetslösa uppbära arbetslöshetsunderstöd än att skaffa demjobb. Denna cyniska bedömning görs utan att hänsyn tas till människansgrundläggande rättighet, nämligen rätten till ett jobb. Regeringens ekonomiska politik går mot konkursens brant. Istället för att skapa arbete skapar regeringspolitiken arbetslöshet. Är delkanske del som regeringen kallar all "arbeta sig ur krisen"? Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Regeringens försök att förbättra budgetsituationen går utöver dem som arbetar för sitt uppehälle i stället för att ta ifrån dem somlever på arbetsfria inkomster av olika slag. I stället för att tvinga företagenatt investera de många miljarder som de har till sitt förfogande och som deanvänder till allehanda spekulationer i snabba pengar ger regeringenytterligare lättnader och subventioner till företagen. I sädana lägen är delfaktiskt inte speciellt svårt att förslå att det går som det går. Denborgerliga klasspolitiken slår kall och naken. kommunisternas förslag till förändringarlar däremot fasta på de verkliga orsakerna till kapitalismens kris och vilkadet är som drabbas. Det är också därför som vpk angriper regeringens otroligasläpphänlhet gentemot förelagen. Vad är del då som har hänt under en rad borgerligaregeringsår? Om man börjar med att se på en del av de olika skatleförslag somgenomförts under de borgerliga regeringsåren, finner man följande. som regeringen har genomdrivitförändringar av den statliga skatteskalans utseende har en låginkomsttagaresskattesänkningar belöpt sig till . För ennormalinkomstlagare har motsvarande minskning varit ca . Tar mandäremot en höginkomsttagare, har denne erhållit en minskad statlig skatt påmellan 15 000 och . Det är som vi ser ganska stora skillnader. Och detberor dels på indexregleringen, dels på regeringens sätt att minska marginalskatten. Om vi sedan lägger till vad som ofta återfinns hoshöginkomsttagarna, nämligen en viss spekulation i aktier, så harhöginkomstlagarna erhållit ytterligare skattesänkningar genom redan genomfördalättnader i s. k. aktiesparande m. m. Ytterligare lättnader återfinns i deförslag som framlagts men ännu inte behandlats i . Del framgår ganska klart att det som jag hittillsredovisat haft samma klassmässiga karaktär som de förslag som återfinns isparpropositionen. Om vi sedan går vidare och titlar på de momshöjningar somde borgerliga regeringarna genomfört, finner vi att dessa inneburit en höjningmed eller, om man så vill, en ökning av momsen med 27 %.Mervärdeskatten pä mat är den mest orättvisa av alla indirekta och direktaskatter. Dessa höjningar som genomförts har medfört att de med låga ellernormala inkomster har drabbats värre än höginkomsttagarna. Förnormal-inkomsttagarfamiljen har borgarregeringarnas inomshöjningar medfört attfamiljens matmoms har ökat med mer än för höginkomslta-garen iförhållande till deras disponibla inkomster. Detta visar ytterligareklasskaraktären i borgarpolitiken. Ett annat exempel är de slopade allmännaarbetsgivaravgifterna på sammanlagt . Dessa pengar hadelönearbetarna tvingats att avslå från under en rad av år, då det hade lagilshänsyn till dem i avtalsförhandlingarna. Det är alltså egentligen lönearbetarnaspengar som borgarregeringen var snabb att efterskänka till företagen. Diverse punktskatlehöjningar har genomförts för all täppatill hål i budgeten orsakade av alltför frikostiga gåvor och bidrag tillindustrin och skattelättnaderför redan privilegierade grupper. Förmögenhetsbeskattningen, liksom bolagsbeskaltningen, harkraftigt avtagit . Dessa skatters relativa andel av samhälletstotala skatteinkomster har minskat under en lång rad av år. Därför voreordentliga skärpningar nödvändiga. Men det har inte föreslagits av regeringensom en åtgärd för att förstärka statsbudgeten. Anledningen är naturligtvis altdel är dessa grupper som regeringen slår vakt om. Ja, listan över genomförda skatte- och andra ekonomiskaförslag skulle kunna bli lång och ytterst besvärande för regeringen. Krisensbördor har, med de här relaterade exemplen, lastats på de breda grupperna isamhället, medan det privilegierade fåtalet har gynnats. Så blir ocksåresultatet med sparplanen. När vpk framför förslaget om en särskild skatt påimportvaror av lyxkaraktär har detta tvä dimensioner. Det är dels att någothämma importen - framför allt den onödiga importen - och därigenom positivtpåverka handelsbalansen, dels att beskatta lyxkonsumtion. När vpk reser kravet på slopande av indexregleringen avskatteskalorna är det för alt man skall återgå till årliga revisioner avskatteskalorna, för att där ge en rättvisare fördelning av skattebördorna ängenom den synnerligen orättvisa indexregleringen. Dessutom skulle det kunnainbringa någon miljard till statskassan, och del är sannolikt inte alldelesointressant. När vpk äter reser kravet på skärpningar avförmögenhetsbeskattningen är det för att, som jag fidigare sade, dess relativaandel har sjunkit betänkligt. När vpk .reser kravet på skärpningar av realisationsvinstbeskattningenär det också därför att det f, n, knappast utdebiteras någon reavinstskatl pågrund av alltför generösa avdragsregler. Här skulle en skärpning kunna begränsaen del av den spekulation som förekommer och där kapital används för improduktivainvesteringar. Dessutom menar vi att hela reavinsten bör beskattas. När vpk reser kraven på reformeringar i avdragssystemetutgår det naturligtvis från vetskapen om att det framför allt är de med högainkomster som gynnas och som främst nyttjar dessa avdrag. Vi har tidigareföreslagit alt den kommitté som arbetar med eventuella begränsningar iunderskottsavdragen och ränteavdragen bör inrikta sig på att föreslå ett takför ränteavdragen och dessutom minska området för rätt till ränteavdrag till atti princip gälla endast för det egna boendet. Dessutom anser vi alt avdrag inteskall få göras på inkomsten utan medges i form av en skattereduktion, som dåskulle bli lika för alla. Vi har med anledning av att denna utredning arbetar meddessa frågor föreslagit en provisorisk begränsning, så fill vida att medgivnaavdrag maximeras till en tredjedel av totalinkomsten. När vpk reser kraven på ökade resurser för kamp motskattefusk och annan ekonomisk brottslighet är det utifrån vetskapen om att deli samhället förekommer en omfattande sådan verksamhet. Det förslag till lag motskatteflykt som riksdagsmajoriteten antog för en lid sedan är redan från Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. börjaninte avsett att i någon större grad angripa skatleflyktsproblematiken. Därförär det nödvändigt med en bättre lagstiftning, men det behövs också resurser förde fiskala myndigheterna och för dem som arbetar med bekämpning av ekonomiskbrottslighet. De resurserna är vpk, i motsats till regeringen, berett att ge. I detta sammanhang bör också skärpta påföljder införas förföretagare som förskingrar källskalter och arbetsgivaravgifter. Som del nufungerar är del alltför ofta som sådant inte åtgärdas. Eller också ärpåföljderna så små alt det inte avskräcker i någon högre grad. Slutligen vill jag bara kort beröra frågan om en övergångtill produktions-beskattning och en statskommunal enhetsskatt. Det här är tvåskalteformer som bör införas . Produklionsbeskaltningen bör införas därför att det ärnödvändigt att avlösa en del av den nuvarande inkomstskatten, och den kanutformas på så sätt att den gynnar samhällsnyttig produktion och missgynnaronödig och miljöförstörande produktion. Den stalskommunala enhetsskatten skulle medföra attmänniskor i fatliga kommuner inte behöver få högre kommunala skatter och sämreservice än de som bor i en rik kommun. Vi anser alt de stora orättvisor som nufinns måste bort, och detta kan lämpligen göras med en statskommunalenhetsskatl. Den skulle inte heller i sig behöva medföra att det s. k.kommunala självstyret påverkas negativt. Många beslut fattas i somålägger kommunerna ekonomiska åtaganden, exempelvis för skolan, social service,barntillsyn, vården av gamla m. m. Till en början skulle dessa och liknandeåtaganden kunna tas över av en statlig beskattning kombinerad med den kommunala. Åtgärder av det här slaget skulle i motsats tillregeringens sparplan och regeringens fördelningspolitik kunna medföra enförbättring av budgetsituationen, men de skulle framför allt ge utrymme för enproduktion som skapade jobb i det här landet, och del är någonting somverkligen kommer alt behövas i framliden. De frågor som berör omsättningsskatt på aktier, anslagettill och byggmomsen kommer att senare behandlas av . Jag vill med detta yrka bifall till samtliga vpk-motionersom behandlas i detta betänkande. 142KNUT (): De socialdemokratiska reservationerna tillskatteutskottets betänkande är sprungna ur yrkanden i parlimotionen nr 71, somtill sin huvuddel remitterades till finansutskottet. Den delen avsakbehandlingen har således redan klarat av. Jag kommer att kommentera de reservationer som BoForslund redogjorde för, och jag väntar sedan tills har hållitsitt anförande för att senare kommentera de andra socialdemokratiska reservationerna. Det förstaBo Forslund log upp gällde skogsvårdsavgifterna. permanentaden tillfälliga höjningen av skogsvårdsavgiflen till som tas utvid taxering - delta för att finansiera de gallringsbidrag somförvisso är betydelsefulla för skogsvården. Socialdemokraterna och Bo Forslundmotiverade också sitt ställningslagande med att statskassan skulle förstärkasmed ca 140 milj. kr. Vid nästa års allmänna fastighetstaxering väntasväsentligt höjda taxeringsvärden. Den ursprungliga skogsvårdsavgiften om 0,3 %tas då ut på ett högre skogsbruksvärde, och mot bakgrunden härav är delknappast lämpligt att permanenta den högre procentsatsen, somsocialdemokraterna föreslår, och därför har utskottsmajoriteten avstyrkt delförslaget. När det gäller fördelningen mellan makar av intäkter ochkostnader för samma fastighet har utskottet inte heller kunnat tillstyrka detsocialdemokratiska förslaget om ändrade regler, innebärande förbud mot alt densom har högsta inkomsten skall få göra ränteavdragen medan den som har lägsta inkomstentar upp intäkten. Skälet till avstyrkandet är att man då skulle gå ifrån denvedertagna principen om individuell beskattning. Sedan förde ett utförligt resonemang kringbyggmomsen. Utskottet har avstyrkt del socialdemokratiska förslaget att slopamomsen för nybyggande av hyres- och bosladsrällslägenheter som påbörjas frånden i är till . Utskottet delar härcivilutskottets uppfattning att åtgärden inte sänker de faktiskabyggkostnaderna. Faslig-hetsägarna får däremot minskade kapitalkostnader ulanalt därmed boendekostnadsnivån väntas bli bestående. blirskattebortfallet för staten ganska omfattande-del talas om ca 400 milj. kr. Ettannat skäl är att konkurrensförhållandena snedvrids gentemot annatbostadsbyggande som inte får momsbefrielse. Utskottet avstyrker alltså ävendetta förslag. förde ett ganska omfattande finanspolitisktresonemang, som jag inte här närmare skall gå in på eftersom den delen redan äravklarad vid debatten . Låt mig bara konstatera att jag tror attGösta blir ganska smickrad när han får höra att om inte borde få . Jag övergår nu till att behandla vpk:s motionskrav somTommy har redogjort för. Jag lar med alla, eftersom del inte är säkertalt min repliklid räcker till för att behandla de frågor som iHallstahammar kommer att la upp. Jag vet ju vad det handlar om. Ett tak för ränteavdragen som inte får överstiga entredjedel av totalinkomsten avstyrks av utskottet med hänvisning till att vihar en arbetande underskottsavdragsutredning och att del inte finns någon anledningalt föregripa dess arbete. En skärpning av påföljderna för företagare som förskingrarkällskatteme-del eller arbetsgivaravgifter anser utskottet inte vara någoteffektivt sätt alt förbättra uppbörden. Däremot överväger regeringen altförlänga preskriptionstiden, vilket kanske kan vara motiverat. kommunisterna vill inte att tullen skallspara 3,5 milj. kr. under nästa budgetår, men enligt utskottets uppfattning ärdet en högst marginell besparing i relation till det totala anslaget. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Vpk;s krav på ett slopande av momsen på bostadsbyggandethar jag redan kommenterat i och med mitt bemötande av anförande iden frågan. Kraven på skärpningar av förmögenhetsbeskattningen,villabeskatiningen och reahsationsvinstbeskattningen behandlas av iandra sammanhang, varför det inte finns någon anledning att dra i gång ensärskild debatt om detta . Även kravet på en särskild skatt på importerade lyxvarorhar behandlats . Då avslog förslaget av speciellthandelspolitiska skäl. Utskottet har tidigare avstyrkt motionskraven på slopandeav indexreglerade skatteskalor, övergång till produklionsbeskattning ochstatskommunal enhetsskatl, liksom också kravet på ökade anslag i kampen motskattefusk och annan ekonomisk brottslighet. Inte heller här finns detanledning all dra i gång en ny debatt, särskilt inte i denna sena timme. Slutligen, yrkandet om en omsättningsskatt på aktier avsamma storleksordning som momsen. Delta skulle gå stick i stäv mot strävandenaatt åstadkomma en bättre fungerande aktiemarknad. Därför avvisas delta förslag. Med det sagda ber jag att på alla punkter fayrka bifall till skatteutskottets hemställan och avslag på densocialdemokratiska reservafionen och vpk:s motionsförslag. 143BO () replik: När det gäller skogsvårdsavgiften vill jag änen gång säga alt del ju skall ses som en finansieringsväg med hänsyn till destörre krav som vi har ställt på skogsvärden. säger att vi får vänta oss en höjning avtaxeringsvärdena, men han nämnde inte att skogsvårdsavgiften ändå äravdragsgill för den enskilde skogsägaren. Skattefördelningen när det gäller makar är onekligenmyckel orättvis. Man kan emellertid mycket enkelt ta bort den orättvisan, ombara viljan finns. Det går att ge underskottsavdragsutredningen ett uppdrag pädenna punkt. Tydligen anser att orättvisorna inte är såpåtagliga. Jag noterade också alt var myckelåterhållsam med kommentarer till vår reservation om slopandet av byggmoms. Vianser all del finns starka skäl för vår reservation. Rent budgetmässigt blireffekterna också relativt begränsade. Jag vill fråga: Vad kostar intearbetslösheten, permitleringarna och utslagningen på bostadsmarknaden? Vilkaproblem skapar ni inte på grund av alt ungdomar ställs utan bostad? Det är medandra ord de svagaste som drabbas.