prot · G409147 · 1980-12-31 00:00:00 — har i sitt anförande redan berört endel av de allmänna synpunkter som majoriteten i utskottet har anlagt på deövergripande problem som framträder när man fördjupar sig i detta ämne. Låt mig, fru talman, endast ta upp tre principiellafrågeställningar, innan jag går över till att behandla några avs-reservationerna mer i detalj. Av de många motionerna, de allvarliga problem som deberör, den mycket omfattande remissomgången till både myndigheter,organisationer och utskott och de av majoriteten i samtliga fall avstyrktamotionsyrkandena, kan man mycket lätt få den uppfattningen attutskottsmajoriteten inte ser med mycket stort allvar på den ekonomiskabrottsligheten eller att vi inte anser de framförda förslagen vara värda attpröva. Också försökte i sitt anförande med kraft förmedla en sådanstämning. Anförandet var väl i den delen i stor utsträckning ett valtal. Men, frutalman, ingenting kan vara felaktigare. För det första; Det är ett obestridligt faktum och detdokumenteras klart i betänkandet att först efter det borgerligaregeringstillträdet började man under regeringens ledning vidta olikaåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Valutakontrollenär föremål för översyn . Företagsrevisorernas ställning ochuppgifter har stärkts genom ändring i associationsrättsliga lagar 1980. Höjning avaktiekapitalet har ägt rum under borgerliga regeringar. Förslag till lagstiftning mot grå arbetskraft väntas bliförelagt , efter utredning,sarbete initierat av borgerligaregeringar. De nya reglerna i konkurslagen om ett utvidgatnäringsförbud trädde i kraft så sent som . Lagen om kreditpolitiska medel är föremål för översynsedan förra året. Vi harnyligen tagit nya och skärpta straffsatser mot miljöbrott. Vi kan vänta en proposition om ekonomiskasanktioner vid brott i näringsverksamhet. Samarbetet mellan polis och åklagarem. myndigheterutreddes av BRÅ efter uppdrag från regeringen . Vi har i tagit nya lagregler för attkomma åt hyresvärdar som upplåter lokaler för dobbleri och spel m. m. Polisensorganisationer har förstärkts med ekonomiska rotlar. Vi harantagit en lag om skatteflyktsklausul. Jag skall inte fortsätta uppräkningen, utanbara konstatera att detta och mycket därtill har tillkommit eller initierats avde borgerliga regeringarna. Jag måste alltså med kraft tillbakavisa ArneNygrens argumentering att ingenting gjorts för att bromsa och stoppa denekonomiska brottsligheten. Detta är inte sant. Sanningen är den att ingenting,eller i vart fall mycket litet, gjordes . För det andra: Debatten om ekonomisk brottslighet lider avväsentliga svagheter. Det är ingen som fullt ut har lyckats definiera vad manmenar med ekonomisk brottslighet. Ofta blandar man samman sådant som är straffbelagt med sådant som väl kan vara oetiskt eller klandervärt mensom inte desto mindre är lagligt. Det föreligger betydande o.säkerhet om hurstora belopp som omsätts i illegal verksamhet eller som undandras beskattninggenom ekonomisk brottslighet. Definitionsfrågan saknar måhända störrebetydelse, utom just den att oklarheten kan bidra till att det man avser lättkan framställas som både mer omfattande och mer skrämmande än vad som i och försig behövs för att man skall kunna angripa problemen. Sammanblandningen medsådant som är straffsanktionerat och sådant som inte är det men som kanskeborde vara det är däremot allvarligare, eftersom den kan få till följd attverksamhet av både enskilda och företag stämplas som illegal eller brottsligutan att så är fallet. Det kan också leda till osäkerhet om vad som är tillåteteller otillåtet, vilket är en farlig utveckling för en rättsstat. Siffror påvad den ekonomiska brottsligheten kostar eller belastar vår ekonomi med är änså länge mycket grova - beloppen kan vara både betydligt högre på en delområden och betydligt lägre på andra än vad som presenteras. Också det manartill en viss försiktighet i debatten. Det som jag nu har sagt får under ingaomständigheter tolkas så, att jag vill förringa de problem som olika typer avekonomisk brottslighet medför. Det vi med visshet vet om denna brottslighet ärfullt tillräckligt för att mycket bestämda och kraftfulla åtgärder måste vidtas,och detta markerar utskottsmajoriteten tydligt i sin skrivning. För det tredje: När sådana åtgärder prövas måste man göraen bedömning - som inte är så helt lätt och som helt förbigick. Detgäller ofta att avväga, om en åtgärd som kan stoppa en viss typ av ekonomiskbrottslighet kanske också lägger en betydande hämsko på en helt normal och sundekonomisk aktivitet som borde utvecklas ännu mer. En försikfig tolkning av detta betänkande ochreservationeirna i det är väl den att socialdemokraterna på åtskilliga områdenär beredda att gå avsevärt längre än majoriteten med åtgärder som innebärgenerell eller detaljerad kontroll, restriktioner och ingrepp i det ekonomiskalivet i vad gäller både företag och enskilda. I en del av sina yttrekonsekvenser kan dessa åtgärder leda till väsentliga avsteg från våracivilrättsliga och näringsrättsliga principer, avsteg som allvarligt skullekunna inverka på näringslivet och på de enskildas vilja och förmåga att genomprodukfivt arbete bidra till vår välfärd. Inte minst inom beskattningens område är den utvecklingen,mot jordens hårdast beskattade befolkning, som har upplevt under mångaår, ett memento. Det har framstått som klart för allt fler attnuvarande skattesystem, med dess mycket höga marginalskatter och starkaprogressivitet, i hög grad har verkat hämmande på den ekonomiska utvecklingenoch på ett ändamålsenligt utnyttjande av vårt lands resurser. Det har motverkatarbete, initiativ, företagande och sparande..Det har medverkat fill att skapaen växande grå eller svart sektor i vår ekonomi, till minskad rörlighet ochförsämrad funktionsduglighet på arbetsmarknaden och till nedgång i företagen.Jag tycker att man måste ha detta i åtanke när man diskuterar delar av deförslag mot skattebrottshgheten som socialdemokraterna har lagt fram. Jag skall nu gå över till att kommentera någraav de socialdemokratiska reservationerna. I reservafionen nr 6, som gäller s. k. grå arbetskraft,ställs bl. a, just skatte-och avgiftsproblemen på sin spets. Det är uppenbartatt framväxten av grå arbetskraft har sin grund i försök att komma undan skattoch avgifter, och nära infill det står problemet med det s, k, kvittolösasamhället. Utvecklingen har gått därhän - det är beklagligt, men man måstekonstatera det - att även rättskaffens och lojala medborgare tydligen anser detrimligt och i vart fall inte stridande mot rättskänslan att betala utfördaarbeten utan kvitton. anför i sitt yttrande tillbetänkandet att detta problem med skatterna inte enbart kan lösas genom enkontrollagstiftning utan att det också måste angripas genom en sänkning avskatterna. Socialdemokraterna klagar nu i sin reservation översaktfärdigheten när det gäller att få fram dessa förslag. Ja, man kan delauppfattningen att det har dröjt. Skälet är dock att det första förslaget omansvar för skatt vid entreprenad, som kom , utsattes för en mycketskarp remisskritik och måste göras om. En ny utredning har gjorts, och viväntar förslag till på grundval av den utredningen om den s. k.grå arbetskraften Även om det ibland hastar medlagstiftning, skall de förslag som läggs fram vara väl genomarbetade. Vi fåralltså ge oss till tåls några månader till. Mot den bakgrunden tycker jag attden socialdemokratiska reservationen på denna punkt framstår som ganskaonödig, I reservationerna 7 och 8 vill socialdemokraterna attutredningar skall tillsättas om näringsförbud även i andra fall änkonkursmissbruk och om etableringskontroll. Vidare vill socialdemokraternainföra särskilda branschregister. Det gäller särskilt bilverkstäder ochföretagare inom byggbranschen. På dessa punkter, som utskottsmajoriteten intevelat tillmötesgå, framträder en principiell skillnad mellan majoritet ochminoritet. Det finns självfallet även i ett samhälle med fri ekonomi skäl attför olika verksamheter ha begränsningar. Men det finns en avgörande principiellskillnad i att å ena sidan ha näringsförbud eller etableringskontroll för attstyra eller förhindra farlig näringsverksamhet och att å andra sidan använda sigav sådana förbud eller restriktioner som en sorts straff eller som sanktionermot försummelser i verksamheten som sådan. Vi har i den nyakonkurslagstiftningen beträtt den senare vägen, bl, a, därför attkonkursinstitutet så grovt har missbrukats. Vi får nu se hur detta utvidgadenäringsförbud fungerar, I avvaktan på det är majoriteten inte beredd att ta uppde principiellt nya och radikala steg som de socialdemokratiska reservafionernager uttryck för. Kreditströmmarna, som socialdemokraterna vill utreda isyfte att nå ökad kontroll, skall jag kommentera något. Varkenremissinstanserna eller de riksdagsutskott som haft frågan under övervägandefinner att det skulle råda några särskilda brister i den kontrollapparat somsamhället f, n, förfogar över när det gäller kreditväsendet:'Riksbanksfullmäktige säger t, ex, i sitt yttrande: "I en ekonomi avSveriges typ sker kontrollen över kreditgivningen med huvudsakligen generellamedel. En styrning av enskilda lånetransaktioner genom myndigheternas försorgär knappast förenlig med ett sådant system," Det är ett exempel på ettyttrande som jag tycker att socialdemokraterna borde fundera något över. När det gäller miljöbrotten har vi antagit nya,skärpta straffbestämmelser här i . Diskussionen nu gäller närmastarbetsmiljöbrotten. Där kan väl först sägas att arbetsmiljölagstiftningen, somantogs under en socialdemokratisk regering, på några punkter var ganska tandlösi det här hänseendet, I syfte att öka möjligheterna att ingripa slopades underborgerlig regering kravet på angivelse från målsägande vidkroppsskada eller sjukdom som ådragits i arbetet. Det är återigen ett exempelpå att inte har rätt när han säger att ingenfing har gjorts. Så sent som behandlade socialutskottet frågorom utvärdering av arbetsmiljölagsfiftningens sanktionssystem. Ett enhälligtsocialutskott, alltså inkl, socialdemokraterna, avstyrkte en sådan utvärdering.Vid behandlingen av det nu föreliggande ärendet, vilket justifieutskottet harremitterat fill socialutskottet, har socialutskottet återigen enhälligt intagitsamma ståndpunkt. Flera olika utredningar arbetar nu med frågan omstraffpåföljder. Det gäller t, ex, fängelsestraffkommittén. Dess direktiv ärsådana att även arbetsmiljöbrotten kan falla inom dess arbetsområde. 3 protokod 1980/81:147-149 uteslutas att den kommittén kommer med förslag i linje medmotionärernas, I avvaktan härpå har justitieutskottets majoritet inte funnitanledning att tillstyrka motionerna. Låt mig slutligen, fru talman, göra en liten notering. Fören sedan hade vi här i en diskussion om polissatsningar medanledning av vad som sägs i budgetpropositionen. Socialdemokraterna reserveradesig då för ytterligare en satsning på 30 tjänster på kvarterspolissidan. Jagfrågade i den debatten särskilt socialdemokraterna om man hade råd att låta 30nya polistjänster odelat gå till kvarterspolisverksamheten. Och svaret blev ja. skriver socialdemokraterna i sin reservation nr 13 -redovisade det tydligt här - att spaning och utredning i fråga omekonomisk brottslighet skall ges företräde i polisverksamheten genomomfördelningar och förstärkningar av polisens resurser. Här är alltsåytterligare satsningar på gång utöver förslaget om de 30 kvarterspoliserna. Jagnoterar detta med tanke på det vänskapliga utbyte som och jag hadenär det gällde ansvariga regeringspartier och oansvariga oppositionspartier. Jag vill med det anförda yrka bifall tilljustitieutskottets hemställan på samtliga punkter. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 18ARNE () replik: återkommer till om att det inte hände något . Jag påminde om en delåtgärder som vidtagits, t. ex. taxeringskontrollerna som pågick under hela1960-talet men som av någon oförklarlig anledning upphörde . Jag skullekunna räkna upp alla satsningar som gjorts beträffande bl. a. kontrolltjänsterinom länsstyrelserna. Jag skulle kunna påminna om de färdigställdaförslag som låg hos regeringen men som stoppades i skrivbordslådan. Jagskulle kunna påminna om att det inte förelåg en enda borgerlig motion före 1976med yrkande om fler åtgärder mot ekonomisk brottslighet än vadsocialdemokratiska regeringar har föreslagit. Det är den ena redovisningen. Den andra redovisningen gäller de åtgärder som harvidtagits. Jag riktar till samma fråga som intesvarade på: Kan ni nämna en enda av er föreslagen åtgärd emot ekonomiskbrottslighet som vi inte har sagt ja till? Vi har sagt ja till alla förslag,men vi har krävt åtgärder som sträcker sig långt därutöver. Då har ni sagt nejoch åter nej. Det är där skiljelinjen går när det gäller olika insatser pådetta område. Efter att ha lysst\at till inläggevt av herrar Polstam ochKöriof kan jag konstatera att det finns en skiljelinje i skattepolitiken inomborgerligheten som t. o. m. har spräckt den borgerliga trepartiregeringen. Mennär det gäller åtgärder emot ekonomisk brottslighet står moderater,centerpartister och folkpartister sida vid sida och röstar nedsocialdemokratiska förslag. Till sist:Herr Köriof berörde den satsning på ytterligare 30 kvarterspoliser som vi för någon vecka sedan föreslog. Får jag i dettasammanhang påminna om att vi har sagt ja till de satsningar som regeringen i århar föreslagit; det gäller omfördelningen av polistjänster till eko-rotlarna.Men regeringen har inte kunnat ge något besked om var de poliserna skall tas -någonstans måste de ju tas. Därför vill vi tillförsäkra kvarterspolisen etttillskott av 30 tjänster. Det låg också helt i linje med våra förslag om satsningarpå kvarterspolisverksamheten. AnL 19 (vpk) replik: tog upp just det som jag redan imitt inledningsanförande sade att jag trodde skulle komma att tas upp, nämligenproblemet med det kvittolösa samhället. Jag vet inte om klartuttalade det, men han försökte på något vis göra gällande att vanliga människorger sig in i det kvittolösa samhället därför att marginalskatterna är för höga. Vilka är det då som är lojala och rättskaffens människormen som enligt ger sig in i ekonomisk brottslighet genom atttillämpa kvittolöshet och därigenom också smita från skatt? Är det vanligaarbetare som genom och borgarpartiernas marginalskattesänkningarskall få någon eller några procent mindre marginalskatt och därmed komma nertill en marginalskatt på ? Är det de som är de stora brottslingarna i dettasammanhang? Är det de som - bara för att de heh plötsligt får en sänkning avmarginalskatten på eller kanske något mer ned fill -genast skullevara intresserade av att betala skatt? Nej, , det är inte dengruppen som är ett allvarligt problem. Det är inte de människorna det gäller. Om man lyssnar vidare på står det helt klartatt det däremot måste vara frågan om de människor i det här samhället som harhöga inkomster och därmed också höga skatter som möjligen skulle kunna lockastill något bättre skattemoral tack vare att de skulle få en förhållandeviskraftig skattesänkning. Det är alltså inte de vanliga människorna som BjörnKöriof tänker på när han talar om "rättskaffens och lojala"människor. Sedan vill jag hålla med BjörnKöriof på en punkt - det kanske låter underligt, men jag vill göra det. Hansade att arbetsmiljöiagen är uddlös. Jag minns inte om han sade att den vartandlös också, men det är den. Jag vill helt hålla med om attarbetsmiljölagen är dålig, uddlös och verkningslös. Men däremot vill jag rättaBjörn Köriof på en punkt: Arbetsmiljölagen lades inte fram av ensocialdemokratisk regering utan av en arbetsmarknadsminister som hette PerAhlmark. AnL 20BJÖRN KÖRLOF (m) replik: Först till : Jag sade inte att detinte hade hänt något på det här området , men jag sade att det ivart fall hade hänt ytterst litet. Det som gått in på har varittaxeringskontrollerna. Sedanville att jag skulle ange något borgerligt förslag som socialdemokraterna gått emot när det gällt åtgärder motden ekonomiska brottsligheten. Nej, något sådant kan jag inte ange. Ni har istället velat gå längre. Det var det som mitt inlägg handlade om - att ni villgå så långt att åtminstone jag från min utgångspunkt ser allvarliga risker medatt era förslag skulle kunna rubba en del av de grundläggande civilrättsligaoch näringsrättsliga principer som vi har hållit osstill här i vårt land. Det är det som vi bedömer med ett visst allvar. Beträffande den lilla satsningen på 30 polistjänster ärdet rätt, som säger, att det inte tillkom några nya tjänster ibudgetpropositionen, utan att det rör sig om omfördelningar. Men ni villalltså, om jag förstått er rätt, utan att det finns några pengar i statenskassakista satsa på 30 nya tjänster som kvarterspoliser och därutöver satsa påytterligare polistjänster för bekämpning av den ekonomiska brottsligheten. Vinoterar det, men frågan är: Var skall ni ta pengarna? Till : Jag talar inte om det kvittolösasamhällets människor i klasstermer. Det är inte fråga om människor av den enaeller andra karaktären. Vi vet att kvittolöshet förekommer överallt i samhället- både bland höginkomsttagare och bland låginkomsttagare. Problemet beror heltenkelt på att alla människor - och även företag - har betydande bekymmer medmarginalskatterna. Jag tycker att skall släppa sittklasstänkande och se på vilka transaktioner som det över huvud taget handlarom, oavsett vilka inkomster människorna har, borde se på vilkaeffekter skattetrycket har för varje enskild människa - för bådelåginkomsttagare och höginkomsttagare. AnL 21ARNE () replik: frågar: Var skall vi ta pengarna?Nu är vi tillbaka till det resonemang som och jag förde för enstund sedan, då jag sade att detta är praktiskt taget det enda område istatsförvaltningen där man genom att sätta in åtgärder också kan få inkomsterav betydande grad - och få det snabbt. Jag nämnde en redovisning som kommerfrån BRÅ, där det sägs att det troliga är att skatteundanhållandet uppgår till10 miljarder. Skall vi då säga att vi inte har råd att sätta in fler poliser,inte har råd att sätta in mer folk på uppbördssidan, inte har råd att sätta infler kronofogdar - och bakom det söka skydd för att vi ingenting gör? Nej, , vad vi socialdemokrater vill är att manskall vidta åtgärder, genom personalinsatser, genom lagstiftning osv,, som göratt samhället får in de skatter som vi här i bestämmer oss för att taut, åtgärder som förhindrar att en liten grupp i samhället kominer undan attbetala skatt, kommer undan att betala de avgifter som vi har beslutat att deskall betala. Det här är, , också en fråga om att ge näringsliveten rättvis chans. Det finns nämligen en helt överväldigande del av företag häri landet som sköter sina affärer, sina skatter och sina avgifter på etthederligt sätt, men som utsätts för en omöjlig konkurrens av fiffelföretagen.Det är inte minst av omtanke om de förra, i en önskan att skapa jämlikhet i det fallet, som vi också menar att åtgärder måste komma till,även om de för fillfället kostar pengar, AnL 22 (vpk) replik: Jag tror nog, , att man får lovatt sätta sig in i just detta klasstänkande. Det är väl ändå så att det rådervissa skillnader, inte bara när det gäller summornas storlek - exempelviskvittolöshet gentemot stora miljöbrott - utan det är framför allt fråga om vilkeninriktning brottsligheten har. har sin gamla käpphäst om detkvittolösa samhället. Jag må väl ändå få gehör för uppfattningenatt det kvittolösa samhället knappast från början startades av arbetarna. Mennär man dag ut och dag in kan läsa i tidningar hur ohka företag, företagsledareoch höginkomsttagare på ett eller annat sätt bär sig åt för att komma ned tillnoll i inkomstbeskattningen, då har man tagit efter det. Det är inte underligtatt en sådan sjuka - jag vill påstå att det är en sjuka - också sprider sigtill de lägre klasserna. Men föregångarna finns i de klasser där också herrKöriof och hans partivänner återfinns. Det är där man skall sätta in angreppen.Det är där den verkliga inriktningen mot ekonomisk brottslighet finns. Det ärockså där grunden fill den här sjukan finns. Slutligen vill jag konstatera att tydligenvar överens med mig beträffande arbetsmiljölagstiftningen. 23BJÖRN KÖRLOF (m) replik: Jag tror att vi är överens om, ,att vi behöver ett effektivt skattekontrollsystem och att det vi har nuuppvisar brister. Det råder inget tvivel om det. Vi måste arbeta vidare på attfå fram ett nytt system. Men bekymren hänger bl. a. samman med att detskattesystem vi har här i landet, som har tillkommit medsocialdemokrafisk regering, uppvisar mycket stora brister i hela sin uppbyggnad.Det är inte kontrollsystemet som ställer fill problem, utan det ärskattesystemet i sig som gör det. - Men den debatten får vi föra i ett annatsammanhang. Jag är alltså inte motståndare till ett effekfivtskattekontrollsystem. Det måste vi ha. Men jag vill peka på att det också finns enyttersta gräns för hur långt man kan driva kontrollen. Även i samhällen somägnar sig åt betydande kontrollverksamhet - och jag är säkertöverens om att vi inte skall gå så långt som , där man har ett välså utbyggt kontrollsystem -finns en svart ekonomi, fusk och fiffel. Det finnsen del som t. o. m. hävdar att fifflet utvecklar sigjust i sådana hårdakontrollsystem. Har inte ställt sig frågan, hur det storafifflet i vårt land har uppkommit och vad det beror på? Kan det hänga sammanmed att vi är på väg att bli för byråkratiska, för kontrollerande? Jag ställerfrågan litet mera retoriskt. Till vill jag slutligen säga att jag intetycker att man skall diskutera ekonomisk brottslighet i de klasstermer somTommy gärna använder. Vi vet att den här typen av brottslighetförekommer i alla samhällsgrupper.Var den har börjat och hur den har utvecklats tror jag inte vare sig TommyFranzén eller jag skall göra sig fill domare över - det vet man faktiskt interiktigt. Iövrigt håller jag med i hans påpekanden om arbetsmiljösanktionerna. AnL24 HANS i (s); Det betänkande om ekonomisk brottslighet som vi nu behandlar är i sigett märkligt aktstycke. Den borgerliga majoriteten redovisar sin ovilja mot attverkligen angripa de stora problem vi har i vårt samhälle när det gällerekonomisk brottslighet - valutaflykt, skattefiffel, utplundring av företag, gråarbetskraft, branscher där ekonomisk brottslighet florerar - men också när detgäller myndigheternas samarbete för att ge samhället större möjUgheter attbekämpa den ekonomiska brottsligheten. Denborgerliga majoriteten kryper bakom argument som: "Det håller på ochförbereds i departementet", "Vi måste slå vakt om den personligaintegriteten", "Den svenska rättssäkerheten är i fara" osv. Det ärständigt framförda skäl för att inte göra någonting för att komma till rättamed de snabbt växande problemen. ÅkePolstam frågade i sitt inledningsanförande: Hur upplevs detta ute i samhället?Hur ter sig rättssäkerheten för de vanliga människorna? Jaghar upplevt de här problemen från ett annat håll och sett och lyssnat tillmänniskornas reaktioner, . Människorna är verkligen intresserade avatt man gör någonting åt de här problemen. Jag är säker på att de hederligasvenska medborgare som drabbas av falsarierna gärna ställer upp på att skärpalagstiftningen för att klämma åt dem som fifflar. Jagtror att den borgerliga majoriteten gör ett misstag när man försöker inbillamänniskor att den föreslagna lagstiftningen skulle byråkratisera tillvaroneller göra det onödigt svårt för andra kategorier. Det här är medborgare somibland jobbar i företag som styrs av samvetslösa profitörer, vilkas endainriktning är att tjäna så mycket pengar som möjligt på kortaste möjliga tid,oberoende av vilka metoder det kräver. Kravenpå att stoppa nolltaxerare och skattefifflare blir allt högljuddare. Vipolitiker måste ställa upp och visa vägen till en bättre tingens ordning, om viinte helt skall tappa greppet, motioner som utskottsbehandlats ställs förslag till lösningar av problem påolika områden, men eftersom det här är en svårhanterlig materia utmynnar deofta i krav på en översyn.