prot · G409153 · 1980-12-31 00:00:00 — Men en avgörande punktär att vi måste rikta den uppsökande verksamheten till grupper som harsärskilda studiehinder och behöver stöd. Vi måste också, som jag sade tidigare,vidga den verksamheten till nya områden. Vi måste också se till att vi harmedel att klara av den nuvarande effekten av bidragssystemet, som juförutsätter att en kontinuerlig volymökning sker på detta område. När jag talar om försiktighet i sparåtgärder menar jaginte att vi skall försöka leta reda på nya pengar. Jag menar att vi kan prövaom vi kan använda de knappa resurserna på ett annat sätt. Vi har i utskottet fått lyssna till olika förslag tillåtgärder för att använda samma belopp på ett annat sätt, speciellt från studieförbundensjälva. Men det lyssnandet har inte lett fram till att vi har fått deborgeriiga med på de förbättringar som vi frän socialdemokratiskt håll harbegärt. Jag är övertygad om att ifallmajoriteten fortsätter att lyssna på löntagarorganisationerna, så kommer våraargument när det gäller uppsökande verksamhet på arbetsplatser att vinnaterräng. Låt löntagarorganisationerna och deras medlemmar själva sköta denuppsökande verksamheten. Fortsätt att lyssna på dem, men lyssna också påföretagarna, arbetsgivarna, i det här sammanhanget. Jag tror att båda dessagrupper har praktiska erfarenheter av den uppsökande verksamheten påarbetsplatserna. Man kan inte ha de olika studieförbundens företrädare påarbetsplatsen på det sätt som propositionen föreslår när det gäller denuppsökande verksamheten. Vi måste verkligen fortsätta att diskutera detta iutskottet och se om vi kan hitta en gemensam linje, så att dessa frågor blirlösta och så att man utnyttjar de knappa ekonomiska resurserna på bästa sätt. AnL 19HANS NYHAGE (m) replik; Det kan inte råda något som helst tvivel omatt vi inom utskottet på ett ganska tidigt stadium blev överens om att sökafinna en öppning för den fjärde studietimmen. Det var ingalunda fråga om enbegränsning till enbart cirkelverksamhet på arbetstid. Det fanns starka skälsom talade för att den fjärde timmen också borde kunna användas för Det var först i slutskedet som en sådan ändring kom tillstånd att majoriteten frångick den enligt min uppfattning träffadeöverenskommelsen. Det gick sedan inte att få något som helst gehör för någonform av öppning för den fjärde timmen inom t, ex, den estetiska verksamheten påicke-arbetstid, I det läget fann vi det mest konsekvent att vidhålla vadsom föreslagits i proposifionen, och därför stannade vi för reservationen omtre fimmar enligt propositionsförslaget. Vad sedan enstaka moderatmotionärer anbelangar torde detvara så, att det finns ledamöter från alla partier som väcker motioner somsedan inte följs upp i utskottet. De får självfallet stå för sina synpunkteroch gör det säkert, men det ställningstagande vårt parfi gjort i detta avseendeöverensstämmer alltså inte med motionärernas önskemål. Folkbildning m. m. AnL 20CHRISTINA ROGESTAM (c) replik; Det är riktigt att vi förde en mycket långdiskussion, både på utskottssammanträdena och emellan, om möjligheterna atthitta en öppning för den fjärde timmen också på den estetiska sidan. Men viblev inom m.ajoriteten övertygade om att det inte var möjligt att göra engränsdragning så att man fick den fjärde timmen i vissa fall men inte i andra.Tjänstemän på departementet och andra som kan dessa frågor övertygade oss ocksåom, att om vi gör en sådan här öppning på den estetiska verksamheten, innebärdet att alla estetiska cirklar kan åberopa bestämmelsen. Då kan det röra sig omen kostnadsökning av storleksordningen 20 miljoner, och detta var ingen av ossberedd att ta. Därför stannade majoriteten för det förslag vi framställde. Jag menar fortfarande, att om Hans Nyhage ansett att dethade funnits möjlighet att göra dessa avgränsningar, hade det mest logiskavarit att i den moderata reservafionen göra en sådan öppning för en fjärdetimme på det estetiska området. Sedan är det bra om och jag kan vara överensom att det handlar om att prioritera inom de resurser vi har. Detta är dock ejfallet när det gäller de socialdemokratiska reservationerna. Kontentan av demär ett påslag på 60 miljoner, om jag nu snabbt räknar rätt när det gällerskillnaden mellan våra olika ställningstaganden i punkten 29, Dessa 60 miljonerhar alltså inte utskottsmajoriteten. Men kan vi nöja oss med att resonera omhur vi bäst skall använda de pengar vi har, då är jag gärna med på en sådandiskussion. Det låter på och på vissa delar av BengtWiklunds anförande som om det har skett en mycket stark begränsning avstudieförbundens resurser. Så är det inte, framför allt inte om man ser på entidsperiod . /76 uppgick anslagen tillstudieförbunden till 316 miljoner, nu är de av storleksordningen 800 miljoner.Det är alltså en mycket stark ökning som skett under de senaste 5-6 åren.Visserligen har studieförbunden, liksom alla andra områden, drabbats av en vissbegräns- ningav anslaget, men totalt sett är det alltså en mycket kraftig ökning som skettpå detta område. Talmannen anmälde att Hans Nyhage och SvenHenricsson anhållit att fill protokollet få antecknat att de inte ägde rätttill ytterligare repliker, AnL 21 (): Jag kommer ihuvudsak att behandla reservationerna 4-7 från den socialdemokrafiskautskottsgruppen, och låt mig på en gång yrka bifall till dessa reservationer. Reservationnr 4 gäller principerna för statsbidrag fill kulturverksamheten inomfolkbildning. Vivill från socialdemokratiskt håll här ha en fördelningsprincip som tar särskildhänsyn till kulturverksamhet i samarbete med ett studieförbund och dessmedlemsorganisationer resp, andra organisafioner som studieförbundet merastadigvarande samarbetar med. Arrangemang i samarbete mellan studieförbund ochnyssnämnda slag av organisationer anser vi bör ges större vikt vidbidragsfilldelningen. Motsvarande förhållande bör enhgt vår mening gällaarrangemang i glesbygd och arrangemang i samverkan med handikapp-ellerinvandrarorganisation, Mofiven för vår ståndpunkti den här frågan är i korthet följande: 1, Vi anser att bidraget tillkulturverksamhet i folkbildningen - liksom folkbildningsstödet i övrigt -särskilt skall främja folkrörelsernas arbete, 2, Vi anser att detta bidrag ocksåsärskilt skall vända sig till kulturellt och utbildningsmässigt eftersattagrupper. Enfördelningsprincip som mera mekaniskt bara går efter redovisade kostnader förett antal främjar enligt vår mening inte de syften vi strävar framemot. Nusäger sig de borgerliga inte ha blivit övertygade om att vårafördelningsgrunder skulle ge ett för bidragssyftet värdefullare resultat änpropositionens principer. Detär naturligtvis beklagligt att vi inte lyckats övertyga de borgerliga på denhär punkten. Det är inte mycket att göra åt detta . Var och en avgör ju fillslut själv när han eller hon har blivit övertygad. Mennog är det märkligt att man uttrycker sig på det sättet, när man skall jämföratvå principer eller grunder för fördelning, där den ena, dvs, densocialdemokratiska, uttryckligen innehåller en riktningsangivelse för fördelningenoch den andra, dvs, den borgerliga, inte innehåller någon sådan. Det bör väländå i rimlighetens namn bli någon skillnad till det bättre, om man uttryckhgeni fördelningen gynnar vissa strävanden. Vi vill uttryckligen gynnafolkrörelsesamarbete och eftersatta grupper. Någon motsvarande markering harinte de borgerliga gjort. Det är skillnaden och den bör uppmärksammas. Jaghar naturligtvis också noterat att kulturutskottets borgerliga majoritet påståratt det finns en viss flexibilitet i proposifionen beträffande fördelningsprincipernaför kulturbidraget. Jag kan inte se att deformuleringar de borgerliga åberopar leder ett uns i den riktning visocialdemokrater strävar. I själva verket säger proposifionens formuleringar idetta avseende ingenting om någon bestämd inriktning. Reservation nr 5 gäller den uppsökande verksamheten ibostadsområden. Där är det återigen en fördelningsprincip som skiljer osssocialdemokrater och de borgerliga åt. Den borgerliga utskottsmajoritetenföreslår en fördelning mellan studieförbunden i proportion till resp.studieförbunds cirkelverksamhet. Vi kan inte acceptera denfördelningsprincipen. Den är alltför mekanisk och ger ingen vägledning vidfördelningen av anslaget. En sådan vägledning är desto nödvändigare som det iövrigt ingenstans i proposifionen eller utskottsbetänkandet ges till kännanågon mening om vad som bör prioriteras. Vi socialdemokrater anser attfördelningen av medel för den uppsökande verksamheten i bostadsområden bör skepå grundval av väl underbyggda projektplaner. Projekten skall genomföras isamarbete med de organisationer som har en förankring i de bostadsområden därprojekten skall drivas. Hyresgästföreningar och bostadskooperativaorganisationer blir självklara deltagare i projekten. Utvärderingarna av försöksverksamhetenpå detta område visar f, ö, att de projekt som studieförbunden genomfördefillsammans med de boendes egna organisafioner gav det bästa resultatet. Den borgerliga utskottsmajoriteten säger i betänkandet,när den avvisar vår mofion på den här punkten, att den uppsökande verksamheteni bostadsområden inte bör låsas i vissa former, Hans Nyhage upprepade i stortsett detta, när han sade att studieförbunden inte bör bindas i detta avseende,spädde på med att säga att de förslag som vi kommit med frånsocialdemokratiskt håll var bra, men att besluten inte borde fattas iriksdagen. Vi borde, enligt , inte ge pekpinnar åtorganisationerna på denna punkt. Sådana invändningar låter allfid bra rentallmänt. Men går man in mera konkret i problemet, kommer man inte undan frågan,hur vi i största möjliga utsträckning skall få en sådan beslutsordning för denuppsökande verksamheten att den riktar sig till de "grupper av vuxna förvilka det anfingen inte framstått som naturligt och angeläget att studera elleri övrigt funnits särskilda studiehinder", för att nu citera propositionensordalag. Att man inte gör det genom att enbart fördela medel efterproportionen på cirkelverksamheten är ju självklart, I en sådan fördelningsgrundfinns först och främst ingen inriktning angiven. Dessutom har inte heller aHastudieförbund lagt ner proportionsvis Hka mycket intresse och arbete på dessafrågor. Hade så varit fallet, kunde det ha funnits något skäl för denföreslagna fördelningsgrunden, även om den då fortfarande hade saknat den mestväsentliga egenskapen hos en fördelningsgrund, nämligen den att så tydligt sommöjligt peka ut de grupper verksamheten är till för. Reservation nr 6 gäller fortbildning för lantbrukare. Vihar här från socialdemokratiskt håll reagerat mot det avsteg som görs förlantbrukare och andra närstående yrkesgrupper, som det heter. "Vissfortbildning" av dessa yrkesgrupper skall således få ske med hjälp avstudiecirkelanslaget. Men man måste fråga sig varför just dessa yrkesgrupperskall ha någon särställning. Folkbildning m. m. Folkbddning m. m. Det finns inte någon motivering i propositionen, där manalltså är mycket kortfattad på denna punkt. Däremot finns det på många ställen i propositionenprinciputtalanden om att statsbidrag inte skall utgå till internföretagsutbildning, att statsbidrag inte bör utgå till verksamhet som är öppenendast för vissa grupper eller då syftet är att utbilda för en bestämd funktionpå den egna arbetsplatsen osv. Det finns flera sådana uttalanden som jag skullekunna räkna upp, I utskottsbetänkandet har den borgerliga majoriteten lagttill en egen motivering, nämligen att viss fortbildning av lantbrukare ochandra närstående grupper bör betraktas som fackliga studier. Hans Nyhage strök under detta tidigare i debatten och sadeatt man med detta menar rent fackliga studier. Men sedan sade ChristinaRogestam att det gäller "sådant som KOMVUX inte klarar". Jag vet interiktigt vad hon menade med det, men det måste väl vara något som har medyrkesarbete att göra, som KOMVUX tydligen inte kan klara. Här bör man dåuppmärksamma det beslut om gränsdragning mellan KOMVUX och folkbildning som vinu fattar i och med detta betänkande. Den frågan har ännu inte blivit föremålför debatt här , och det beror på att vi i utskottet har varit eniga omgränsdragningarna, som bygger på utredningsarbete både i folkbildningsutredningenoch i . Kanske man kan få någon förklaring av vad det gälleri detta sammanhang. Enligt ett någorlunda normalt språkbruk trodde jag att"fortbildning" -som det står i den skrivna texten - hade att göra medden mera yrkesmässiga sidan av människors verksamhet och att fackliga studierkallades fackliga studier. Om det nu verkligen gäller fackliga studier i ordetsvedertagna mening, så hade väl f. ö. inte departementschefen "förtydlighetens skull", som det står i proposifionen, behövt påpeka det. Dåär det ju självklart att statsbidrag utgår. Men om det nu är så som lät antyda,nämligen att det gäller "sådant som KOMVUX inte klarar" - för attanvända hennes formulering - ter det sig något annorlunda. Då blir det juverkligen ett undantag för lantbrukarna. Det är möjligt att det förhåller sig så som ChristinaRogestam säger. Jag har ingen direkt anledning att misstro henne på denpunkten. Men det blir ett avsteg från de principer vi nu tar omgränsdragningen. Är det då inte lättare att ge studieförbund som har sådana härproblem särskilda bidrag för just det? Därmed slipper man ju få konstigagränser. Det blir alltså ett uttryckligt uppdrag för de studieförbund som kanredovisa sådana problem. Man skulle kunna lösa problemet den vägen i ställetför att tumma på principen. Det vore en bättre lösning. Vi kanske kan få enförklaring, eftersom motiveringarna har varit något skiftande. Reservation nr 7 rör de studieplansbundna universitetscirklarna.Här reagerar vi återigen från socialdemokratiskt håll av samma skäl som när detgäller reservation 6. Vi tycker alltså att det är brott mot principerna. I folkbildningsutredningen var det bara som ville att studieplansbundna universitetscirklar skulle fåstatsbidrag. Jag beklagar att och på den här punkten harfått ge sig i den interna trepartiavvägningen, rom såvitt jag kan förstå har skett.I propositionen instämmer emellertid det folkpartistiska statsrådet medfolkbildningsutredningen och anser att det finns klara principiella skäl föratt inte låta de studieplansbundna universitetscirklarna varastatsbidragsberättigade. Då skulle man ju tro att saken var klar. Men icke så.Med den något kostliga och ur prejudikatssynpunkt äventyrliga motiveringen, attdet inte skulle erbjuda studieförbunden några svårigheter att göra precis såsmå ändringar som behövs för att få dessa cirklar bidragsberättigade, såbiträder han att de studieplansbundna cirklarna skall få statsbidrag. Hans Nyhage upprepade exakt detta fidigare i debatten iett replikskifte med . Men är det inte litet farligt att på dettasätt ge upp i förväg beträffande möjligheterna att hålla dessa gränser? Jagtycker det skulle kännas litet farligt att så här på en gång misströsta ommöjligheterna att hålla gränser. Men det är tydligen självaavgränsningssvårigheterna som anförs som enda skäl i propositionen. Sedan har den borgerliga utskottsmajoriteten dessutom lagttill att eftersom de studieplansbundna cirklarna utgör en så liten del av dettotala antalet universitetscirklar, så kan de få statsbidrag i fortsättningen.Det sista argumentet är säreget, då man diskuterar/7/-/rta/7e/'för avgränsning.Det som år en liten del kan ju bli en stor del - i varje fall kan den delenändras. Vid sådana här principavgöranden bör man väl inte snegla för mycket pådagsförhållanden, som de borgerliga nu har gjort i utskottet. Det första argumentet, att det blir svåragränsdragningsproblem, håller vi faktiskt inte med om. Om det finns någotsammanhang där man borde ha hållpunkter att gå efter vid en gränsdragning ärdet väl just här, där offentligt fastställda studieplaner finns, I utgångslägetborde det således inte vara så svårt att klara gränsdragningen. Huruvida sedanden utveckling som statsrådet antyder skulle inträffa får vi aldrig veta, omdet nu framlagda regeringsförslaget vinner. Däremot, med den vink sompropositionen ger i det här avseendet, skulle det inte förvåna om enspekulation skulle komma i gång om det framlagda regeringsförslaget förlorar.Vi kan då få bevittna den nära nog perfekta uppläggningen för ensjälvuppfyllande profetia. För oss från socialdemokratiskt håll är det, av deprincipiella skäl som folkbildningsutredningen anfört och propositionen instämti men tyvärr ej fullföljt, omöjligt att biträda förslaget att destudieplansbundna universitetscirklarna skall vara statsbidragsberättigade, Hans Nyhage tog upp den uppsökande verksamheten påarbetsplatserna. Han sade att det var av rent praktiska skäl som man nu inteförändrade ansvarigheten för denna. Ja, det var i fråga om /82som de rent prakfiska skälen anförts i utskottet. Men för fiden /82talar man inte om praktiska skäl, utan då skall det ske en förnyad prövning. Dåskall man både ta upp frågan om till vilka organisationer bidrag skall utgå ochfrågan om vilka myndigheter som skall vara bidragsfördelande. Folkbildning m. m. ingapraktiska skäl noterade om det ena eller det andra. Det skall bara ske en 3 protokoll 1980/81:153-154 Folkbildning m. m. Jag ville gärna göra denna markering, eftersom Hans Nyhageså starkt betonade att det bara gällde rent praktiska skäl för att man nu haravvisat en förändring härvidlag. Så, herr talman, några mer allmänna reflexioner ianslutning till den fråga som vi debatterar. Det var i mitten av 1975 somdirektiven till folkbildningsutredningen började utformas. De var klara ioktober 1975, Det ekonomiska läget i landet var inte problemfritt då - när hardet f, ö, varit det -, men mätt med dagens mått framstår det ändå som mycketfördelaktigt. Detta skapade naturligtvis förväntningar om ett reformutrymme avhelt andra dimensioner än det vi nu får uppleva. utredningenarbetade - till slutet av 1979 - skedde en snabb försämringav de ekonomiska förutsättningarna för en reform, och det var vid sämstatänkbara tillfälle som utredningens ekonomiska delar lades fram, Den tid på ettoch som gått har inte gjort läget bättre - tvärtom hardet blivit sämre, , I utredningen lade vi socialdemokrater fram ett förslag somlåg ca 200 milj. kr, över utredningsmajoritetens, dvs, och folkpartiets.Detta låg i sin tur över förslag med mellan 200 milj. kr. kr., beroende på hur mycket av prioriteringslista som kommed. Det går därför inte att säga exakt. De förslag som skall avgöras av innebär attvi socialdemokrater föreslår 57 milj. kr. mer i stöd till folkbildningen än deborgerliga. "Medelsbegärelserna" har med andra ord fått en minskadspännvidd mellan partierna, under trycket av de urusla statsfinanserna. Jagskall nu nöja mig med att säga detta som ett rent konstaterande - ettkonstaterande som emellertid är fyllt av besvikelse och vemod över att vi inteorkade mer. Låt mig därefter, herr talman, sluta med en blick framåt.Folkbildningsutredningen skisserade i ett avsnitt i sitt betänkande någraangelägna framtida arbetsområden för studieförbunden under rubriker som teknik-och naturvetenskap, internationalisering, ideologier, opinionsbildning, massmedier,medinflytande m. fl. Detta avsnitt bärs upp av en stark tilltro tillstudieförbundens möjligheter att även genom studiecirkelverksamhetoch kulturverksamhet bredda och fördjupa människors upplevelser ocherfarenheter. Det är inte lätt att i några få ord fånga vad som är kärnani all folkbildningsverksamhet. Jag tycker för min egen del att i endikt har gjort det bra med de här orden: I deförenklade motsatsparen finns sällan någonsanning, som täcker hela verkligheten. Du tolkarinte livet med uppror och extas. De måsteparas med analys och kyla. Färdriktningenär inte totalt beskriven med demäktigt skallande befrielseropen. Till denmåste du foga med murbruk, svetslåga,hammare och nit denständigt förnyade solidariteten. AnL 22 HANS NYHAGE (m) replik; Jag vill här ta upp två av de reservationersom berörde, nämligen reservationerna 5 och 7. Fördelningsprinciperna kan socialdemokraterna inte acceptera,säger . Nej, socialdemokraterna vill ju gå mycket längre än vadvi inom utskottsmajoriteten har velat göra i det avseendet. Vi anser att om detär en försöksverksamhet, skall den inte låsas genom hårda bindningar. Socialdemokraternavill ju att försöksverksamheten dels skall genomföras i samarbete medorganisationer med förankring i bostadsområdet, dels ske i samarbete medhyresgästföreningar eller bostadskooperativa organisationer. Vi anser att man inte skall binda en försöksverksamhet pådet sättet, men det sägs alldeles klart i betänkandet att verksamheten skallbygga på en redogörelse för den planerade verksamheten, ochbidragstilldelningen skall ske i relation till studieförbundens verksamhet isammanhanget. Det sägs också klart i utskottsbetänkandet att det ärvärdefullt med ett nära samarbete med de organisationer som finns ibostadsområdet, men vi vill alltså inte gå så långt som att det skall vara endirekt bindning. Beträffande reservation 7, som gäller universitetscirklar,är det ändå ofrånkomligen så att dessa har varit av stor betydelse för ettantal människor de har förekommit. Det är väl svårt att peka pånågra negativa inslag i den verksamheten. Det är här fråga om principer, säger , Menlåt oss konstatera att principerna om färdiga studieplaner i detta sammanhangär otroligt lätta att kringgå. Varför då öppna den möjligheten och framtvingadetta på ett område som ändå har haft betydelse för åtskilliga människor. Detär framför allt människor som bor i glesbygd, dit högskoleverksamheten inte nårut, som har kunnat bedriva denna verksamhet. Vi tycker alltså att det finnsklara skäl för att den skall få fortsätta, dessa människor till gagn. Folkbddning m. m. AnL 23CHRISTINA ROGESTAM (c) replik: Jag vill beröra de övriga reservationer somLars talade om. Fortbildningen av lantbrukare spänner över ett vitt fält.Det kan vara allmän samhälls- och företagsekonomi, det kan vara ekonomiskpolitik, lantbrukspolifik, skattepolifik. Det kan röra fackliga, kooperativa,näringspolitiska frågor eller vara yrkesinriktad, teknisk fortbildning. sker mycket av denna fortbildning i studiecirklar isamarbete med lantbrukarnas fackliga organisation . Jag har inte, måste jag säga, uppfattat propositionensskrivning på något annat sätt än att detta skall vara möjligt även ifortsättningen. Det är vad jag ville säga förut. Jag tycker det är beklagligt om socialdemokraterna har denuppfattningen att detta inte skall kunna gå. När det gäller anslagen fill kulturverksamhet inomfolkbildningen har majoriteten liksom proposifionen stannat för att det ärviktigt med ett enkelt Folkbildning m. m. och raktanslagssystem, där avdelningarna själva kan arbeta utifrån sina egnavärderingar och bedömningar av det lokala läget och förutsättningarna. Sedan har jag sagt-och det står jag för-att det är viktigtoch bra om en hel del av de saker som socialdemokraterna tar upp i sinreservation kommer med vid bedömningarna och seriöst övervägs av avdelningarnaoch gärna också får prägla en stor del av verksamheten. Men det kan inte vararimligt, herr talman, att vi i på punkt efter punkt talar om exakthur varje avdelning skall agera och vad den skall prioritera. Utskottetsmajoritet litar på avdelningarnas eget omdöme och utgår från att de kommer attutnyttja anslaget på ett bra sätt. AnL24 () replik: Efter det som Hans Nyhage och ChristinaRogestam har sagt är det väl bara att konstatera att när det gäller uppsökandeverksamhet i bostadsområden finns det en skillnad mellan oss socialdemokrater åden ena sidan och de borgerliga å den andra. Vi nöjer oss inte med att somgrund för fördelningen ta bara cirkelverksamhetens omfång, utan vi vill gedenna fördelningsgrund en inriktning och en betoning som de borgerliga intevill. Däri ligger skillnaden. Eftersom det är en försöksverksamhet vill man påborgerligt håll, som Hans Nyhage sade, inte göra några hårda bindningar.