prot · G409135 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:135 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Justerades protokollen för den 29april. 2 § Föredrogs och hänvisadesMotionerna 1980/81:2180och 2181 till försvarsutskottet 3 § Skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m.(forts.) Fortsattes överläggningen om jordbruksutskottets betänkande 1980/ 81:25. Anf.1 (); I skogsvårdslagens 1 § fastslås aftskogsmarken skall skötas så, att den ger en hög och värdefull virkesavkastning.Och enligt den av antagna målsättningen för skogsproduktionen skalldenna produkfion medge en årlig avverkning på samt vara långsiktig och iifhållig. Det är dessa målsättningaroch beslut som vi har att utgå från. I den skogliga debatten framställs volymen 75 miljoner somen alltid fillgänglig och för all framfid given volym. Så är det inte. Nyaberäkningar -om de är riktiga eller inte låter jag var osagt - visar att vi häri landet har en lägre tillväxt än vad vi utgick från när vi fattade beslutet omskogspolitiken. Beräkningarna visar också atf avverkningarna i stort settligger i nivå med tillväxten. Jag vill här knyta an till vad inledde sitt anförande med. De förutsättningar som skogsufredninggav för def av antagna skogspolitiska programmet ochavverkningsalternativet har inte förverkligats. påpekade för det första de svårigheter närdet gäller beståndsanläggningarna som har uppstått till följd av aft vi harundandragit möjligheterna att använda effektiva preparat för behandlingen avplantor Skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. Det drabbar beståndsanläggningarna i främst myckethårt. Detta är en faktor som vi måste ta hänsyn fill. Fördet andra hargödslingsprogrammef infe fullföljts.Fördel tredje släpar dikningsprogrammet efter ganska starkt. För def fjärdebeskars redan i den proposifion som lades fram möjligheterna förskogsägarna i att använda contortatallen för att därigenom ökaskogsproduktionen. För det femte är lövslybekämpningen ett av de allra svårasteproblem som vi har att brottas med. Vi har inte på något sätt klarat målsättningen förbekämpningen av lövsly. Och vi är mycket raskt på väg mot en lägre produktion,sämre virke och mindre virkesförråd. Enligt massmedia lär regeringen i går ha fattat beslut omatt förlänga förbudet mot spridning av kemiska bekämpningsmedel i skogsbruket.Enligt det referat som jag hörde har regeringen också för avsikt att senarelägga fram en proposition som innebär ganska starka begränsningar i användningenav kemiska medel . Detta är, fru talman, både förvånansvärt ochanmärkningsvärt, särskilt som den s. k. giftutredningen lagt fram ett i stortsett enhälligt förslag om användningen av kemiska bekämpningsmedel. Dettaförslag har förordats av så tunga remissinstanser som ,arbefarskyddsstyrelsen. Motiven för regeringenstveksamhet och handlande i denna fråga kan bara anas. Det skulle därför varaintressant om någon företrädare för vår nuvarande regering kunde informera ommotiven. Skogsproduktionen är basen för hela skogsnäringen. Denutveckling som pågår är oroande. Moderata samlingspartiet anser att def ärfid aft arbeta fram ett verkligt skogsvårdsprogram. Det måste omfatta en längretidsperiod, , och inbegripa bl."a. avveckling av glesabestånd som ej utnyttjar markens produktionsförmåga. Det måste vidare innebäraförbättrade möjligheter att anlägga ny skog, bättre beståndsvård, ökadskogsdikning och ökad gödsling. tog i går upp denna fråga och talade omprofilering och utredningar. Jag håller med om affskogsvårdslagen har gällt och att man därför kanskeskulle vänta ytterligare och se effekterna av den. Men utvecklingen är såoroande aft det är bråttom, och från moderata samlingspartiet är vi beredda attarbeta fram ett verkligt skogsvårdsprogram. Därtill fordras inga utredningar,som talar om. Det handlar inte om profilering, utan värtförslag är dikterat av en oro för den skogsufveckling som pågår. För aft genomföra detta skogsvårdsprogram fordraslönsamhet. Inom områden där man av olika skäl, som klimatförhållanden,otillgänglighet och liknande, inte bär föryngringskostnaderna ochåtgärdskosfnaderna bör def ges ett ekonomiskt stöd. Detta bör också, vilketdiskuterades i går, finansieras över den ordinarie budgeten och inte som nugenom höjda skogsvårdsavgifter. De senare innebär ju i praktiken enöverflyttning av kostnader från fill norra , och detskapar problem för dem som varit aktiva och väl skött sin skog. När man går inmed regleringar ochåtgärder m. m. är det genomgående så att de som har skött sin skog och tagitsitt ansvar alltid får bära kostnaderna och bördorna för dem som inte har sköttsin skog. För att man skall uppnå lönsamhet i skogsnäringen fordrasen effektiv och rafionell förädhngsindustri. Eftersom vi är helt beroende avvärldsmarknadspriserna är effektiviteten och betalningsförmågan inom industrinavgörande för skogsproduktionens lönsamhet och framtid. Bibehållandet avorationella industrier med dålig betalningsförmåga är uteslutet. Jag vill bara erinra om ett exempel på beslut som på siktkommer att minska betalningsförmågan och därmed bidra till sämre lönsamhet iskogsproduktionen och lägre skogsprodukfion, och det är onsdagens beslutrörande . Sådana beslut är infe fill gagn för den svenskaskogsnäringen. Lönsamhetskravet i skogsbruket måste ständigt beaktas.Detta ställer krav på förnyelse och nytänkande. En utveckling mot nyavirkessorfimenf, f. ex. energisorfiment, kan ge mer intäkter förskogsproduktionen. En sådan naturlig utveckling får infe bromsas, då dentroligen leder till bättre skogsvård och högre skogsproduktion. Vi fårakta oss för att gå in och reglera för mycket, utan här skall nya tankar ochnya strömningar träda fill. Ett lönsamhefskrav inskrivet i skogsvårdslagen skullebidra fill denna utveckling. Härom var moderater och centerpartister ense närlagen antogs 1979. talade i går om profilering. Jag vet inte omjag vill kalla det profilering. Vi var ense , och då bör detväl infe vara fråga om profilering . Jag har sagt att skogsprodukfionen är en mycketlångsiktig hantering. De bestånd som anläggs skördas i omtre eller fyra ägargenerationer och i norra efter ännu längre fid.Åtgärder för skogsbruket måste därför vara av mycket långsiktig karaktär ochomfatta längre tidsperioder. Skogsbruket behöver planerings- och arbetsro.Det behöver större frihet och mindre av reglering och styrning. Jag vill i det sammanhanget ta upp ett par frågor som SvenLindberg var inne på i sitt anförande. Han påstod att det finns skogsägare somvägrar att avverka. Jag skulle inte vilja uttrycka det så utan säga aff detfinns skogsägare som inte avverkar. Att det förhåller sig så är helt klart, menjag tror inte att man skall överdriva det problemet. En hel del skogsägare harnämligen överawerkat, och förvisso har då andra underavverkat. Men det är enrätt naturlig cykel i skogsprodukfionen. Motiven för att inte avverka kan varamånga, men i den mån det finns för sfora virkesbestånd, främst i det privataskogsbruket, är det i regel beroende på atf det rör sig om äldre brukare somförbereder en generationsväxling. När det gäller den enskilda fastigheten ärdet faktiskt en fördel om det finns virke att ta ut vid generationsväxlingarna.Den skogsskatfelagstiftning som vi antog medverkar ju tilldetta. Det är förmånligt att planera på det sättet. Det är den endamöjligheten över huvud taget att finansiera fastighetsöverlåtelser. Detvirkesbestånd som byggts upp på denna typ av fastigheter kommer i regel in iproduktionen i samband med generationsskiftena. 10 protokoll 1980/81:133-135 Skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. vårdsstyrelsernas organisation, m. m. talade också om skogsvårdssfyrelsen. Jag harinfe för avsikt att närmare gå in på organisation, för närdet gäller den frågan är vi ense, men jag vill anknyta till en sak som SvenLindberg berörde i def sammanhanget. Han menar att man inte kan åläggaskogsvårdsstyrelsen mer arbete utan att tillföra den mer personal. Jag hävdaratf def finns andra möjligheter. Man kan t. ex. prioritera verksamheter påsamma sätt som vi får göra i näringslivet och i övriga institutioner. Def intressantaste som berörde i går tyckerjag var frågan om de långsiktiga virkesavfalen. Def är helt klart att detligger mycket positivt i den typen av avtal. Men det är lättare att tala om demän atf genomföra dem. Vi skall ha klart för oss att svensk skogsindustri ochsvensk skogsprodukfion är helt beroende av möjligheterna till avsättning påvärldsmarknaden. Om vi skulle ha en helt jämn skogsavverkning och en jämnskogsproduktion, skulle det medföra en oerhört tung belastning på svenskskogsindustri. Vem skulle svara för kapitalet i fråga om de råvaror som vi intekan förädla och sälja? Och om vi förädlar råvaran, vem skall då svara för dekostnader som en upplagring här i landet medför? Vem skall svara för skogsskyddoch allt sådant? Def är infe lätt atf ha en helt jämn skogsprodukfion och jämnauttag, om man inte har en jämn avsättning. Vi har inte det här ilandet. Se bara på de senaste årens marknad för exempelvis den sågade varan ochden efterfrågan vi haft och i förfjol! är den marknaden stilla ochtyst. talade på sitt försynta sätt ommoderaternas profilering i def här sammanhanget. Jag har sagt aff vi har enstark känsla av aft man mycket snabbt måste gå in i skogsvården. Här är detinfe fråga om någon profilering. Vi vill aff man genomför de åtgärder som stårtill buds, så att man verkligen får en skjuts på det hela. Moderata samlingspartiet har i en reservationtill detta betänkande velat markera sin syn på inriktningen avskogsvårdspolitiken. Jag yrkar bifall till reservation nr 6. 2FILIP () replik: börjar med aff uttala sittmissnöje över det sätt på vilket frågan om besprutning har hanterats och detbeslut som regeringen i går fattade. Han log faktiskt också upp den propositionsom skall läggas fram inför nästa besprutningssäsong. Jag tycker nog,min gode vän , att vi kan spara debatten om den propositionensinnehåll fill den dag då den läggs fram. När def sedan gäller den förskjutning som skett under ettår så känner mer än väl fill orsaken härtill. Den utredningsom föreslog att man skulle tillåta besprutning i viss omfattning under detkommande året lades fram att ett genomförande till detinnevarande årets besprutningssäsong var helt omöjligt. Vid interna debatterhar t. o. m. konstaterat att t. ex. inhyrning av de plansom erfordras för besprutningen måste ske i mycket god tid. Om lagen hadeblivit beslutad av under pågående , hade den i alla fall intekunnat sättas i kraft förrän den 1 juli.De förhandlingar som då hade varit tvungen att ta upp medkommunerna - vilket ingick i det provisorium som utredningen hade föreslagit -hade inte kunnat slutföras på sådant sätt aft besprutningen hade kunnat ske.När man kan erkänna detta i en intern debatt, är det väl ingen anledning atf gåupp i riksdagsdebatten och ondgöra sig över att beslutet inte kunnat fatfas iår. Sedanän en gång: Vi bör nog ändå vänta med att diskutera proposifionens innehålltill den dag då den kommer. Beträffandeprofileringen vill jag gärna stå för vad jag sade i går. Menar moderaternanågonting med det vittomfattande nya skogsprogram som de vill genomföra, bör derimligen också kunna anvisa hur detta skall genomföras. skall det kunnagenomföras utan några som helst utredningar. Ä la bonne heure - är er motiontillräckligt underlag för def genomförandet, borde ni också vid åretsbehandling av den motionen ha kunnat anvisa på vilket sätt och med vilka medeldetta program skulle kunna genomföras. Jag är infe alls övertygad om att mankan genomföra def helt enkelt genom att besluta om bifall till den motion somni här har lagt fram. Vi är vana vid att om ett sådant här omfattande programskall genomföras, behövs betydligt större underlag. Skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. 3 ()replik: Jag har glädjen konstatera atf de två borgerliga ledamöter som harvarit uppe och framfört kommentarer här i stort sett är överens med oss ombehovet av åtgärder. talar om ett nytt skogsprogram. Vi äröverens, . Vi har anvisat både medel och metoder. Det ärbara att rösta med våra reservafioner, så är ett nytt skogsprogram på väg. Sedanvill jag kommentera ett par saker som tog upp här. Hansäger att bristen på avverkningar är en naturlig cykel i skogsproduktionen. Jagvill hävda motsatsen. Det finns ingenting så onaturligt för en godskogsprodukfion som överhållningen av överårig skog. De "återhållsamma"avverkningar som har skett på många håll harinneburif att vi har tappat myckenskogsprodukfion. Vi vet att man under vissa högkonjunkturer främst frånbolagens sida fått lov att avverka högproduktiv skog på grund av att man intehar avverkat den avverknings-mogna skogen. Detta är ett slöseri med kapital somär mycket stort och som det måste vara angeläget att snart komma till rättamed. Nusäger att långsiktiga virkesavtal som eff medel aft kommaåt problemet med overhållningen av överårig skog i och för sig skulle vara bramen atf def är svårt att genomföra dem i praktiken, därför att det skulleinnebära atf man skulle få jämna avverkningar. Självfallet behövs det en vissfluktuafion i awerkningsnivån, beroende på konjunkturerna, men den frågan kaninte vara särskilt svår att lösa. Jagtycker att pratar som en sann kapitalist när han far uppdetta problem. Visst finns det problem när det gäller atf få avverkningen attstämma med efterfrågan i en sådan situation. Men jämfört med dagens vårdsstyrelsernas organisation, m. m. problemmåste def vara ett väldigt litet problem. Vilka är det nämligen som får tastötarna när vi kommer ner i de djupa avverkningssvackorna? Jo, def ärarbetskraften som genom sin arbetslöshet får betala, det är småsågverken ochsmåindustrin ute i glesbygderna, som får stora problem. Def, ,borde ni tänka på i stället för atf envist måna om att den enskilde skogsägarenaldrig skall drabbas av några problem. 4 () replik; Först till : De enskildajordbrukarna eller skogsbrukarna drabbas förvisso av problem - det kan han varaövertygad om. Vi drabbas av tillräckligt med problem i form avskogsvårdsavgifter, fastighetstaxeringar och sådant. När det gäller jämna avverkningar vill jag säga följande.Jag har ju också den positionen aff jag ibland har orsak aft mycket noga följaoch arbeta med denna problemafik. Jag hävdar att deffa är lättare aft fala omän att genomföra. Man försöker i skogsnäringen att hitta lösningar på avtalsproblemafikenoch prispolifiken - var övertygad om det, . Men det är betydligt svårareatf hitta några lösningar som är hållbara. Det är svårt aft generalisera, menfaktum är att man pä industrisidan t. ex. inte är beredd att teckna någrasådana långsiktiga avtal. Del är inte möjligt att göra det om man infe vet vadman får för försäljningspris året eller åren därefter. är ett exportland, och vi är helt beroende avprispolifiken ute i världen. Vi är beroende av våra kunder. Vi konkurrerar medkanadensare, amerikanare, m. fl., och redan nu tappar vi marknadsandelaroch har gjort det under den senare delen av 1970-falef. Den problematiken ärbetydligt svårare än att vi kan lösa den här, . Vi gör vad vi kan,men jag vet av erfarenhet vilka problem som finns. Naturligtvis vore det en fördel ur alla synpunkter att hajämna avverkningar-infe minst för skogsägaren, om jag nu skall göra mig tilltalesman för denne. Inte minst för den enskilde skogsägaren skulle det vara enavsevärd fördel aff ha en jämn avverkning och en jämn inkomst. Så är def inte , tyvärr. Det skulle vara rätt intressant att vidareutvecklaresonemanget om beståndsuppbyggnad. Det är naturligtvis rätt farligt aftgeneralisera om detta, som vi ofta gör här i kammaren. Def finns fastighetersom man kan ha all rätt atf kritisera, men i stort sett, -åtminstone i , vars skogsbruk jag känner så väl till och försökerrepresentera i olika sammanhang- är det fakfiskt så aff man bygger upp virkesförråd för att klara generationsskiften. Det är ingetovanligt. Jag tycker det är naturligt, jag tycker det är en sund ekonomi, sompassar in i ett långsiktigt svenskt jordbruk. Det virket kommer ju fram, varesig def kommer , år 1990ellerrent av år 2000-det spelar mindre roll.Därför kan man, som så väl vet, avverka skogsbestånden vid olikatidpunkter. Manhar ändock däremellan, även om skogen är 80-100år, en lång värdetillväxt. 5SVEN () replik: Jag skall inte nämnvärt förlänga debatten. Jagmåste bara få återkomma till problemet med de långsiktiga virkesavtalen. SvenEric Lorentzon säger att man har gjort ansträngningar i def avseendet. Men dåvore det intressant att få veta när virkesmarknadens parter satte sig ned ochförhandlade om sådana avtal. Mig velerligt har något sådant aldrig hänt. Visstförhandlar man om virkesavtal, men inte om några långsiktiga virkesavtal av dentyp som vi har förordat. Det finns alldeles säkert tekniska problem härvidlag, meningen kan för den skull inbilla mig att dagens matematiker, som kan räkna uthur man kan skicka människor ut i rymden, inte skulle klara av en åtgärd av defhär slaget. Vi har lyckats få till stånd ett jordbruksavtal som i och för sigkan ha vissa brister men som också är långt mera komplicerat än vad ett avtalpå det här området borde vara. Det är inte, , fråga om enbrist på kunskaper, utan det är fråga om en brist på vilja. Enligt måste överhållning av skog påfastigheter fillåfas. Man måste alltså ha en lägre skogsproduktion för atfkunna klara generationsskiften. Visst kan det förekommaproblem i samband med generafionsskiften, men inte kan vi väl acceptera endålig skogsproduktion här i landet som ett medel att lösa de problemen. Vimåste väl ändå kunna finna andra vägar för aff komma till rätta med problemen.Om man sänker priset på sin fastighet när man säljer denna till sina arvingar,blir det inte så stora problem vid generationsskiftena som f. n. är fallet.Svårare än så är det inte. Det är ganska intressant att lyssna till de borgerligameddebattörerna. talar man om snabba profileringar. sadeatt man inte kan profilera sig på så som och fram fill . Käre , vi har och även några gångertidigare fått uppleva aff profileringen sker väldigt snabbt, bara i och med attnågon lämnar regeringen. Skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. Anf.6 () replik: Jag skall under de få minuter som jag har tillmitt förfogande uppehålla mig vid det långsiktiga virkesavtalet. Det är en saksom vi helt säkert kommer aft fortsätta att diskutera. Det finns mycketpositivt i ett sådant avtal. Det mest värdefulla med den här debatten vore juom vi kunde komma litet framåt på den punkten. säger att det finns skogsägare som hållerigen produktionen och som därigenom bidrar fill en lägre skogsproduktion. Dåmåste jag säga att vill bidra till någonfing annat, nämligen lägre värdefillväxt. Det står nämligen i skogsvårdslagen - varmed om att ta ställning till denna - vilken inriktning vi skall ha när detgäller våra skogar, nämligen på kvalitetsskog. De skogar som hålls över är iregel kvalitetsskogar. Vi kommer naturligtvis atf göra ansträngningar när defgäller långsiktiga virkesavfal. Men man får icke göra jämförelser medjordbruksavtalet - det är vårdsstyrelsernas organisation, m. m. Det är fråga om helt olika konstruktioner. Vi har på det områdetsaft upp skyddsmurar, så att vi inte är helt beroende av världsmarknaden osv.Svensk skogsnäring och svensk skogsindustri påverkas däremot direkt avvärldsmarknadspriserna och är utlämnade fill sina kunders önskningar ochintressen. 7 (): Som ledamot av virkesförsörjningsutredningenär def frestande för mig att beröra något av det som sagts dels i debatten , dels i debatten nu om råvarubristen, om de s. k. § 5:3-skogarna, omlångsikliga virkesavtal och mycket annat. Jag räknar emellerfid med aft vi fåranledning att fa upp den debatten när betänkandet från utredningen läggs frampå sensommaren. Vi har planerat vårt sista sammanträde fill , ochvi räknar med atf betänkandet skall kunna presenteras månad. Då får vi återkomma till den debatten. Jag skall i stället begränsa mig fill en av desocialdemokratiska reservationer som är fogade till det här betänkandet. Detgäller de krav som framförs i reservafion 5, vilka är centrerade till ett avvåra län, nämligen . Det är, som har framhållits i modon 1471, avsysselsättningsskäl som särskilda skogsvårdsåtgärder, omfattande hela länet,har tagits fram som en tänkbar åtgärd för aft bereda arbetslösa sysselsättning. Det bidrag som det här är fråga om skulle sålunda kunnautgå till hela länet och infe bara till den av länetskommuner som omfattas av stödet, nämligen . Omfattande inventeringar som gjorts visar aff def finns enstark eftersläpning i fråga om skogsvården, och intensifierade insatser i deområden där skogsvården är eftersatt skulle också ge ett råvarufillskotf,framför allt till massa- och pappersindustrin. Jag är helt medveten om att vi har ett stort eftersattbehov av skogsvårdande uppgifter i praktiskt taget hela landet. Mycket tyder pådetta - kanske allra främst på röjningssidan, där eftersläpningen utgör ettmycket allvarligt hot mot tillväxten i skogen och mot våra möjligheter attförse industrin med fillräcklig mängd råvara. Detta är ett landsomfattande problem, som vi sysslarintensivt med i den virkesförsörjningsutredning som jag fidigare åberopade.Enligt uppgift är dock röjningsbehovet särskilt stort just i , och närvi vet aft omkring 11 000 personer på ett eller annat sätt står utanförarbetsmarknaden borde det infe vara något problem atf stödja densocialdemokrafiska reservationen, åtminstone inte för de ledamöter som finns påVärmlandsbänken. Det kommer att behandlas en interpellationhär i kammaren som tar upp den eftersläpande skogsvården i , ochinterpellanten, , pekar på möjligheten att just i startaen försöksverksamhet med röjning. Def finns alltså, fru talman, fleraskäl som talar för att vi som står bakom reservafion 5 är ute i ett angelägetärende. Det råder en rörande enighet - det har omvittnats i dagoch även - bland alla som sysslar med skogsnäringen, om att viganska snart behöver avverka mer än vad som sker i sämre bestånd och ökagallringen. Denna typ av insatser leder till sämre lönsamhet, och def finnsdärför skäl för att någon form av samhällsstöd utgår. Alla ägarkategorier måsteenvist bearbetas för att avverka mer i sämre bestånd, och många av dessaavverkningar kommer att gå med underskott, även med ett visst bidrag frånsamhällets sida. Jag tror aft det är en god affär för samhället atf,exempelvis genom beredskapsjobb, se till att skräpskogen kommer bort för att geplats åt ny skog. I togs det här resonemanget upp redan under 1960-och 1970-talen, och man hävdade där att det inte finns någon bättreberedskapsinsats än att gå in i skogsbruket. Ett offensivt skogsprogram, typFinland, vore därför något att fa efter. Det är dels def som jag här har nämnt, dels detsynnerligen besväriiga läget på arbetsmarknaden i som gör att jag troratt det vore välbetänkt, i synnerhet av ledamöterna från , aff stödjareservafion 5. Statligt stöd lämnas f. n. till skogsvård, dels som ettallmänt stöd i hela landet, dels som ett regionalt stöd inom ett skogligtstödområde. Sistnämnda område är indelat i en inre och en yttre zon. är det bara som ingår i det skogliga stödområdetsyttre zon. Vi har aldrig med vår motion avsett att permanenta en nystödområdesindelning, men i verkligt svåra lägen kan det bli aktuellt att gåin med selektiva insatser i olika områden av landet. befinner sig i den mest prekära situationen , och därför har hela mittparti ställt sig bakom kraven i reservation 5, vilken jag med detta, frutalman, ber alt få yrka bifall fill. Skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. 8 () replik; Den fråga som GunnarOlsson tar upp gäller ju främst huruvida hela och inte bara Torsbykommun skall ingå i det område som erhåller regionalt stöd. I den fråganfattades beslut redan 1974-således i en helt annan tid och med en helt annanregeringsmakt. Den togs också upp 1979, men gränserna mellan regionernaförändrades då infe i något avseende. Jag är medveten om atf gränsdragningar -både i detta och i andra sammanhang - alltid är svåra att göra.