prot · G40993 · 1980-12-31 00:00:00 — Genomolika åtgärder inom kan man möjligtvis öka förutsättningarna för enobjektiv handläggning men kravet på opartiskhet kan inte tillgodoses så längeprovningen ligger kvar inom feleverket." Rådet slog vidare fast att det vill "bestämt avrådafrån aft den officiella provningen inom område undantas frånlagstiftningen om riksprovplatser. Den bör i stället bedrivas vid enriksprovplats som utses enligt den ordning som statsmakterna tidigare beslutatom." Undertecknare av skrivelsen var cheferna förkonsumentverket, arbefar-skyddsstyrelsen och statens samtrepresentanter för industri, handel och fackföreningsrörelse som ingår iprovningsrådet. I trafikutskottets betänkande blev inget sagt om dennaskrivelse. fick i stället veta att kontrollfunktionen ifortsättningen skulle skötas av en nämnd inom . Eft av skälen mot atfansluta denna verksamhet till riksprovplafssystemef anfördes vara att defskulle bli dyrt för . Dessa invändningar, herr falman, har vi mött många gångerpå andra områden. Om sädana argument skulle få bli avgörande vore riskenstor att vårt samhälle blev helt befriat från denna typ avofficiell provningsverksamhet, som har lagfästs av . Tänk om t. ex. skulle anförakostnadsskäl för atf säga nej till officiell provning och i stället själv svaraför all kontroll vid byggandet av kärnkraftverken! Exemplen skulle kunnamångfaldigas på vart det skulle bära hän om man fillämpade den argumentationenpå andra områden. Den mofion som ligger på bord har emellertidfått en mer seriös behandling. har således statens provningsansfalf inkommit med ettyttrande, och vi noterar med tillfredsställelse atf näringsutskottet - somfungerar som eft slags huvudman för denna officiella provningsverksamhet i vårtland - intar en mycket positiv hållning fill vad som anförts i motionen. Jag vill citera ur näringsufskotfets yttrande, där mansäger: "instämmer sålunda i vad motionärerna har anförtom betydelsen av opartiskhet och rättssäkerhet vid officiell provning.Utskottet noterar aft det beslut som fattade sedan ger uttryck för en ambition i samma riktning. Mot dennabakgrund är utskottet inte berett att nu förorda eff beslut enligtmotionärernas förslag. Näringsufskottet förutsätter emellertid aft regeringennoga följer hur den av godkändahandläggningsordningen fungerar i praktiken." Hade trafikutskottet berett näringsutskoftet möjlighet aftlämna sitt yttrande när propositionen var uppe fill behandling hadesannolikt provnings- och kontrollfrågorna redan hamnat där de rätteligen hörhemma -i riksprovplafssystemef vid statens provningsansfalf. hade därmed sluppit framföra uppmaningen att -som def nu står i trafikutskottets betänkande - regeringen noga skall följa hurden nya handläggningsordningen fungerar i praktiken. Regeringen borde enligtmin mening ha annat atf göra, när det nu finns specialorgan för de häruppgifterna. Jag finner behandlingen av denna fråga ganskamärklig. Skälet till att trafikutskottet infe vill vidta några åtgärder är attdet tidigare beslutet ligger för nära i tiden. Eftersom inte viljan finns hosutskottet atf vidta någon ändring är utgången given. Def förändrar emellertidinfe mofionärernas uppfattning i själva sakfrågan. Jag yrkarbifall fill motion 456. Telefonkatalogernas utformning, m. m. 94GUNILLA (): I mofion 1723, som behandlas i deffautskottsbetänkande, har vi centerledamöter från begärt ensammanhållen telefonkatalog för vårt län. Anledningen fill mofionsyrkandet äratt nu planerar aft vidta drastiska förändringar. Förslaget är attnuvarande Skövdedel skall delas upp i inte mindre än fyra delar. Telefon katalogernas utformning, m. m. tagetinnebär def, om man skall få med hela länet, eft behov av sextelefonkafalogdelar, eftersom huvuddelen av ingår iKarlstadsdelen och och ingår i Jönköpingsdelen. hävdar att ett vanligt hushållsbehov avinformafion om andra hushåll huvudsakligen är begränsat till ett geografisktlitet område. Från denna utgångspunkt har man gjorf upp en mall, byggd på enkoncentrations-filosofi, en centraliserad samhällsstruktur. Denna mall vill manfillämpa ocksä i , det i särklass mest decentraliserade län somvi har i vårt land. Det är eft län med små kommuner och en arbetsmarknad där deolika kommunerna kompletterar varandra, vilket medför att pendlingen mellankommunerna är omfattande. Detta påverkar självfallet kontaktbehoven mellaninnevånare i olika kommuner i länet. Televerkefs förslag medför orimliga effekter infe baramellan olika kommuner utan också inom en kommun. Som exempel kan nämnas attMariestads kommun enligt förslaget skulle få abonnenter i fre katalogdelar. Detmåste innebära aft de enskilda människorna tvingas att på egen hand inköpakatalogdelar. Därmed följer man det gängse mönstret vid rafionaliseringar;kostnaderna får bäras av någon annan. Det är knappast förvånande aft förslaget mött starktmotstånd. Länets tre regionala organ, länsstyrelse, landsfing och Skaraborgslänsavdelning av , har i ett gemensamt, enhälligt yttrandeuttalat aft förslaget om uppdelning av telefonkatalogen inte bör genomföras. Andraalternativ bör i stället studeras och utformas i samråd med företrädare förlänsstyrelse, landsting och kommuner. Denna samfällda meningsyttring från depolitiskt sammansatta organen måste tillmätas stor vikt. Reaktionen frånSkaraborgs län torde vara ett åskådningsexempel på vad utskottet hade itankarna då en liknande motion föranledde utskottet att uttala,"att vid eventuella överväganden om ändringar i telefonkatalogensindelning och distribution i största möjliga utsträckning bör fa hänsyn fillframförda regionala synpunkter och önskemål i enlighet med den av riksdagenfastlagda målsättningen aft statliga affärsdrivande verk bör samordna sinplanering med de regionalpolitiska riktlinjerna". Av utskottefs majorifetsskrivning framgår att något beslutom katalogområdenas framfida omfattning ännu inte har fattats av televerket.Det är givetvis bakgrunden till aft vi i tagit upp den här frågan föratt om möjligt kunna påverka beslutet. Det är bra att majoriteten vill understrykavikten av atf beaktar regionala synpunkter, men jag anser attskrivningen och hemställan i reservationen på ett än bättre sätt tillgodoser desynpunkter vi framförde i vår motion, varför jag yrkar bifall fill denreservation angående telefonkatalogens utformning som är fogad vidtrafikutskottets betänkande nr 14. I dettaanförande instämde (). 95 (); har en årskostnad på ca 250 milj.kr. för atf utge de olika telefonkatalogerna i landet. är också enaffärsdrivande enhet. Det är alldeles klart aft en av dess bjudande plikter äraft se fill atf def lämnas en god service till en rimlig kostnad. Det pågårsedan flera år fillbaka en försöksverksamhet när det gäller telefonkatalogerna,för atf def skall kunna bli minskning av kafalogområdena och smärre enheter. Pådeffa kan man spara avsevärda belopp. T. ex. har"drabbats". Här delade man katalogen i en Norrköpingsdeloch en Linköpingsdel. Abonnenterna erbjöds att ufan extra kostnad få effexemplar av den andra katalogen, om så önskades. av abonnenternaanvände sig av detta erbjudande. Det är alldeles uppenbart att det är fråga omen serviceförsämring, men kanske infe så stor aft den fidigare höga kostnadenkunde anses mofiverad. majoritet är på def klara med aft def ärviktigt att man från sida tar hänsyn till regionala och lokalaönskemål av det här slaget, men def är viktigt att man fortsätteransträngningarna aft sänka kostnaderna. Jag vill i defta sammanhang hänvisatill den snabba tekniska utvecklingen, som gör att vi kanske har enframtidskatalog av ett helt annat slag och ett helt annat innehåll än dennuvarande. Arbetet med att i framfiden lägga upp en sådan katalog kräverförsöksverksamhet äv def slag som vi har talat om här i kammaren. Jag ber att i alla delar få yrka bifall filltrafikutskottets betänkande nr 14. Telefonkatalogernas utformning, m. m. 96ANNA (); nämnde televerkefs besparingar,och jag vill säga några ord om dessa. Siffrorna beträffande besparingar med def nya systemet ärnågot svåra aft få fram. I ett cirkulär av från televerketi framhålls att kostnadsminskningen för de centralaframställningsmomenten i vissa fall kan beräknas till . Det sägs ocksåatt framställningen om myndighefsregister medför en ökning av personalbehovetpå katalogexpeditionerna . Dessaposterär ju infe jämförbara. De visarbara att det här inte är så enkelt. I eff annat cirkulär av frånteleverket heter det: "Den föreslagna formatförändringen krävernyinvesteringar i tryckeriutrustning som är ganska omfattande och därmedtidsödande." Vi vet inte vad def här kostar. säger också att vissa delar avframfidskafalogen är, som jag nämnde förut, beroende av överenskommelserrörande finansiering mellan verket och huvudmännen för informationsavsnitfet.Kostnaderna flyttas alltså över till andra myndigheter, som så ofta när ettverk vill rationalisera. Dessutom flyttas kostnaderna över till abonnenterna,som dels får köpa - det är meningen - andra delar av katalogen änden egna lilla delen, dels ringa nummerbyrån. Jag kan infe tro annat än att viddet sysfem som framfidskafalogen skulle kräva måste nummerbyrånförstärkas, vilket ju också kostar pengar. När det fill slut gäller ekonomin skriver jag ireservafion att för atf åstadkomma besparingar åtminstone bordeöverväga modellen atf dela upp katalogen i förteckningar över bostadsabonnenferoch företagsabonnenter. Dessa förteckningar skulle ges ut vartannat resp.varje år även utanför storstadsområdena. Mig veterligt har man från verkefssida över huvud taget infe räknat med denna möjlighet eller låfit de regionalamyndigheterna välja mellan de här båda alternativen. 97 (): Def är självfallet vällovligt aft televerketförsöker atf sänka kostnaderna, och def är inte det som c-ledamöterna frånSkaraborgs län vänder sig emot. Vi tycker att def är beklagligt atf deregionala och lokala organen inte har beretts fillfälle att lämna synpunkteroch påverka utredningsarbetet i ett tidigare skede. Utskottets hemsfällan bifölls. Utskottets hemsfällan bifölls med 258 röster mof 44 förreservationen av . 7 ledamöter avstod frän atf rösta. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan, som ställdes mof mofion 456 avSture och , bifölls med acklamation. 16 § Anslag till postverket Föredrogs trafikufskoftefs betänkande 1980/81:15 om anslagfill Postväsende (prop. 1980/81:100). 98RUNE (); Jag vill främst göra nägra kompletteringartill de särskilda yttranden som finns fogade till trafikutskottets betänkande1980/81:15. I motion 268 begärde jag aft anslaget på 3,5 milj. kr.till skulle slopas, eftersom formuleringen i budgetpropositionentyder på atf det är fråga om medel för en utbyggnad av terminalen Banför brevhanteringen. Utskottet har emellerfid under hand erfarit att det infevar så, utan atf de 3,5 miljonerna var avsedda för att betala sluträkningarnaför den redan färdigställda och ianspråktagna terminalen. har jag naturligtvis accepterat utskottets hemställan omavslag på motionen. Men eftersom riksdagsrevisorerna har redovisat engenomgång av def här ärendet och det därvid har visat sig atf det i alla fallär aktuellt med en tillbyggnad, som skulle kosta uppemot 100 milj. kr., finnerjag ändå anledning aft säga några ord. För en sådan tillbyggnad skulle barakapitalfjänstkostnaderria bli sä stora att det skulle krävas enpersonalbesparing på bortåt 100 personer bland dem som sysslar medbrevhanteringen i . Det tror jag är helt orealistiskt, även om manutnyttjar den allra modernaste brevsorteringsmaskin som finns. Jag är medveten om att postverket har en mycketpersonalintensiv verksamhet, och jag finner det därför naturligt atf verketgenom ökad mekanisering söker nedbringa personalbehovet, men det innebär åandra sidan inte att man får negligera de lokalkostnader som uppkommer isammanhanget. Enligt min mening finns def stora fördelar med aft låtabrevhanteringen stanna kvar pä 1, eftersom man där har snabbaretransporter till och från de postkupéer m. m. som primärt ankommer till resp.avgår från . Dessutom får man vid denna lokaliseringdirektkontakt med den ganska stora brevbäringsavdelningen pä 1. Jag harockså klarlagt atf det finns stora outnyttjade lokalutrymmen på 1sedan man nu har flyttat ut en hel del av de gamla avdelningarna till det nyabangårdspostkontoret. Mof den bakgrunden anser jag aft man absolut böreftersträva atf inrymma den brevsorteringsmaskin som är aktuell inom Göteborgl:s gamla lokaler, även om dessa naturligtvis kommer att kräva viss ombyggnad. I sammanhanget kan jag inte underlåta aft påtala denmycket kraffiga brevportohöjning som har aviserats. Om postverket drar pä sigonödiga lokalkostnader i - och även på andra häll i landet - skärpsnaturligtvis riskerna för fortsatta portohöjningar. I mofion 1980/81:577 kräver i och jagatf skall upphäva beslut om att postverkets regionalaorganisation skulle baseras pä åtta distrikt, eftersom defta ännu efter fem årinfe har genomförts. Skälen för att eft fastställande av en regionalorganisation för postverket baserades på nuvarande sju regionförvaltningsorterhar även utskottet funnit bärande, varför utskottet väntar sig atf postverketsnarast aktualiserar frågan. Jag noterar deffa med stor tillfredsställelse ochtror att denna delas av regionförvaltningens personal i t. ex. . När det gäller effekterna i övrigt av den postverkefsomorganisafion som vi beslutade om 1976 - det var en omorganisation som skulleverka decentraliserande - måste jag tyvärr konstatera atf den utlovadereduceringen av administrativ personal inom cenfralförvalfningen inte haråstadkommits. Om man gör jämförelser av utvecklingen av centralförvalfningarnasadministrativa personal inom postverket med de andra trafikverken - televerkenoch järnvägen - finner man dess värre att postverkets ökning på centralförvaltningenvarit större än på lokalförvaltningarna, trots atf man där har ett större antalanställda. har lyckats minska sin administrativa personalpå alla plan, alltså även på centralförvaltningen, i takt med den totalapersonalminskningen. har visserligen ökat en aning påcenfralförvalfningen , men då måste det noteras att mandär helt dragit in regionala förvaltningar med drygt 700 tjänster. Det ärdärför uppenbart att postverket när det gäller en decentraliserad organisationhar lyckats sämst. Jag ställer mig helt bakom utskottets uppfattning aft denlokala förvaltningens ställning i postverket skall stärkas genomdecentralisering av arbetsuppgifter från central och regional nivå, så attpersonalen inom såväl central- som regionalförvaltningarna kan minskas iframtiden. I motion 1980/81:450 har centerpartisterna redovisat de problem som uppkommer vid sammanslagning avlantbrevbäringslinjer. Jag skulle vilja återge vad vi skrivit i vårt särskildayttrande: "Vi delar utskottets uppfattning att glesbygdennormalt får en mycket god service genom lantbrevbäringslinjer. Under senare tidhar dock en klar tendens till försämrad service kunnat noteras främst fillföljd av att en mängd kortare linjer vid uppkommen vakans sammanslagits medannan linje för atf åstadkomma en heltidstjänst för lantbrevbärare. Detta får tvåkonsekvenser, nämligen dels aft flertalet korrespondenter efter linjerna fårposten senare än förut, dels att mycket eftertraktade möjligheter filldeltidssysslor i glesbygden försvinner." Om posten kommer senare i glesbygden innebär def mångagånger atf småföretagen där får stora svårigheter att besvara posten samma dag- ofta blir det helt omöjligt. Def är också så aft det i glesbygden är mångasom vill kombinera exempelvis barnfillsyn eller mindre förvärvsverksamhet avolika slag med en inkomst av anställning av den här typen. Det vore därfördjupt olyckligt om postverket nu valde att koncentrera sin verksamhet på ettmindre antal arbetstillfällen genom övergång till helfidsbefattningar. En sådanpolitik leder endast till att sysselsättningsläget i glesbygderna blir ännusämre än vad det nu är. vill jag bara med en viss förvåning notera hurbrått socialdemokraterna numera har atf få bort kyrkans tjänsfebrevsräft.Utskotfsmajoriteten liksom kommunikafionsministern tycker att frågan bör vila iavvaktan på aft de fortsatta överläggningarna om det framfida förhållandetmellan staten och hinner slutföras. Vi anser aft mandessförinnan inte bör ta ställning i denna fråga. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan på alla punkter. 99PAUL (): I motsats till kan jag intepåstå aft postverket skaffar sig för stora lokaler, vilket han tydligen ansågvar fallet i . I motion 1980/81:1330 har vi motionärer föreslagit attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att en sådan fördelning avfillgängliga medel för byggande av posthus m.m. bör ske som möjliggörbyggstart för eft nytt posthus i . Det här yrkandet ställer sig utskottet kallsinnigt till. Iviss mån kan jag förstå det ställningstagandet. Det är ju inte bara deffärdigprojekterade i som infe kan påbörjas. En rad andraposthus runt om i landet kommer infe till stånd på grund av den uppläggning närdet gäller medelstilldelningen som kommunikafionsministern har valt i det häravseendet. Def är kanske mof bakgrund av atf så mycket pengar satsaspå ett enda ställe, nämligen i den s. k. kungl. huvudkommunen.Tomtebodaprojektet kräver ju stora pengar. Dit går huvudparten av de medel somskall användas för byggande av posthus. Självfallet är det vikfigt aft postservicenfungerar bra i . Det har hela landet glädje av. Men man kan, herrtalman, fråga sig om det verkligen är rimligt - vi tar upp det i vår motion -att av den tilldelade ramen på 218,4 milj. kr. för byggande av posthus i landetinte mindre än 167 milj. kr. tas i anspråk för Tomtebodaterminalen, medanövriga landet får dela pä ca 50 milj. kr. I övrigt tycker jag atf det är en bedrövlig utveckling på område efter område lägger hämsko på byggandet i vårt land. Det byggsför litet bosfäder - det har vi hört fidigare . Det byggs för litet inomindustrisektorn på grund av bristande investeringsvilja inom industrin. Denåtstramning som kommer atf ske i både landsting och kommuner kommer attinnebära en minskning i byggandet av skolor, sjukhus, daghem osv. Man frågarsig vad landets byggnadsarbetare och byggnadsindustri egentligen skall sysslamed framöver, om den här utvecklingen får fortsätta. Jag tror aft det blir utomordenfiigt bekymmersamt om vi pådet här sättet drar ned byggandet i vårt land. Def leder först och främst fillförsämrad service på många områden. De nya posthus som man från postens sidahar begärt att få bygga ute i landet behövs faktiskt för atf postens servicetill människorna skall fungera bra. På många håll är nämligen arbetsmiljön förde posfanställda mycket bristfällig. De tvingas jobba i trånga och otidsenligalokaler. Inte minst vikfigt är aft arbetstillfällen skapas, infe bara förbyggnadsarbetare utan som bekant också för annan industri och inte minst förtransportsektorn. Som vi framhållit i vår motion är inte mindre än 500byggnadsarbetare utan jobb i f. n. Def befaras atf läget underkommande vinter blir ännu kärvare. Det är alldeles uppenbart att det skullevara ett välkommet tillskott för byggnadsarbetarna i ombyggandet av i kom i gång. 35 byggjobbare skulle då kunnafå jobb. För min del anser jag def vara beklagligt atf utskottetaccepterade den medelsfördelningsfilosofi som kommunikationsministern har valt.Postverket hade begärt 77,4 milj. kr. för byggande av medelstora posthus, menman fär bara 45 milj. kr. säger trafikufskoftet som svar påvår mofion; "Utskottet som anser aft behov finns atf genomföra de avpostverket föreslagna byggnadsprojekten vill understryka att de synes vällämpade för arbetsmarknadspolifiska insatser." Def är i och för sig bra,men om nu utskottet anser atf de posthus borde ha byggts sompostverket äskat anslag för, skulle man infe ha godtagit den snäva ram somkommunikationsministern föreslagit, utan man skulle ha tillstyrkt de 77,4milj. som posten begärt. Vidare vill jag fråga utskottets talesman: skrivning tolkas så att postverket nu skall gå tillarbetsmarknadsverket och begära pengar för atf kunna bygga de här posthusen,eftersom def här är fråga om arbetsmarknadspolifiska medel? Om svaret är ja päden frågan, finns det ännu större anledning atf undra varför man inte direktkunde ha beviljat det anslag som det här är fråga om. Jag har inget yrkande. 100BERTIL (): Jag har två ärenden i talarstolen. Det förstaär att yrka bifall fill den reservafion som är fogad fill betänkandet när defgäller ersättningen fill postverket för befordran av tjänsfeförsändelser.Riksdagen beslöt ju att en del primär- och landstingskommunala organ,t. ex. sjukvårdsinrättningar, och andra icke statliga organ som ägs av primär-och landstingskommuner skulle få sin tjänsfebrevsräft indragen frän 1983/84. Vitycker atf def är lika rimligt aft de kyrkliga organen, som ju också de har enbeskattningsrätt, skulle kunna avstå frän fjänstebrevsrätten. Def skulle spara20 milj. kr för statsverket. Självfallet skall fjänstebrevsrätten finnas kvar för defsom är exklusivt statligt, dvs. domkapitlens och pastorsämbetenasfolkbokföringsverksam-het. I dessa fider är som bekant 20 milj. kr. Mitt andra ärende är aft mycket kortfattat kommenterasituationen för de statliga verken. och postverket, som vidiskuterar , är exempel på mycket välskötta statliga verk. De konkurrerarframgångsrikt även med privata företag. Vid en internationell jämförelse visardet sig t. o. m. att de är mycket framgångsrika och utvecklingsmedvetna. Det ärbilligt aft skicka brev i , och det är billigt atf telefonera i ,vilket beror på att vi har bra statlig verksamhet på dessa områden. Det ärdärför med mycket stor oro som vi har sett de återkommande tendenserna attunderminera de statliga verkens verksamhet. Ett sådant exempel har vidiskuterat när det gäller televerket-jag skall självfallet inte upprepavad som sagts i den debatten. Vi har emellerfid bevittnat enliknande insats på postverkefs område. Def är problemen med postensdriftekonomi som har långdragits i regeringens kansli på ett ganskaotillständigt sätt. Def är uppenbarligen en dragkamp i regeringen om postensekonomi. Posfen har fört en mycket skicklig ekonomisk politik med en fonderingför att kunna dämpa framfida prishöjningar på eft rimligt sätt och låta demkomma i så att säga successiv följd. har regeringen dragit detta i långbänk,och så har vi fått ett slags konstig kompromisslösning, som innebär att mandels urholkar postens fonder, dels får en portohöjning som antagligen är felaktigi förhållande till de önskemål som posfen hade. Vare sig detta är ett uttryckför att regeringen som vanligt är obeslutsam eller det är ett medvetet sätt att underminera postverkets ekonomi är det ibåda fallen mycket beklagligt. Det är nämligen postens framfida kunder som färbetala. Det är viktigt att postverket långsiktigt får ha en stabil ekonomi. Det beslut som vi skall fatta om och somgäller postens möjligheter att på investeringsområdet få större frihet är eftsteg i räft riktning. Men det sätt pä vilket regeringen har handlagtportohöjningsfrå-gorna är exempel på handläggning som gär imotsatt riktning. Åven om kommunikationsministern nu inte är här i kammaren,vilket han väl borde ha varit, vill jag utnyttja deffa tillfälle att påpeka atfså bör frågor av det här slaget inte handläggas, 101 (): Lät mig i denna nägot triviala debatt omtjänsfebrevsräft hålla eft lifef anförande om drottning . Det är nämligenmycket glädjande att generaldirektören för postverket och jag har haft sammagoda ambifion aft få vår förtjusande drottnings bild på eft frimärke. Vi kännerfill hennesoersättliga insatser inte bara för den kungliga familjen utan också för landet och folket - inte minst iinternationella sammanhang i samband med offenfiig och annan representation. Nuär förväntningarna stora. skrev härförleden: vänfar all världensfilatelister med spänning på det frimärke som skall komma. Och jag är övertygadom aft det är en god affär, men det är framför allt fin PR för vårt land. hoppas jag bara att det skall bli en bild som gerrättvisa åf drottningens både inre och yttre skönhet. Def finns konstnärer somkan sådant!