prot · G40956 · 1980-12-31 00:00:00 — Det har talats om atf man skulle upprättaåtgärdsprogram för att eliminera vattenföroreningarna, men harresultaten av ansträngningarna på läns- och kommunplanen inte varit alltföruppmuntrande. Nya kommittéer har emellertid bildats, och de skall välåtminstone fä en chans att visa vad de kan innan vi motionärer hör av oss pånytt. De undersökningar som pågår i skall nutydligen samordnas med de mätningar som görs i ett kontrollprogram för Rönneå.Och kommer denna samordning verkligen till stånd så är det naturligtvis ettframsteg. Vad som emellertid tillhör avdelningen det outgrundliga ijordbruksutskottets betänkande är att man av skrivningen får intrycket attföroreningskällorna skulle vara höljda i ett ogenomträngligt dunkel. Så äremellertid inte fallet. och 1978 renas de kommunala avloppen från tvåkringliggande kommuner, men vattenkvaliteten i har ändå inteförbättrats. Ett fjärde reningssteg skulle kunna bidra till aft förbättrasituationen, men sådana investeringar försväras ju av aft den borgerligaregeringen med det forna i spetsen kraftigt skurit ned destatliga anslagen för kommunala reningsverk. Men det kanske mest fantastiska av allt är aft ordenjordbruk, jordbruksdrift och gödsling över huvud taget inte förekommer ibetänkandet - detta trots aft berörda vattensystem är omgivna av intensivtodlad jordbruksmark och en omfattande användning av handelsgödsel förekommer Av de undersökningar som hitfills genomförts framgår ocksåklart att jordbruket till inte oväsentlig del bidrar med den näring som förs uti och medverkar till den kraftigt ökande algblomningen, vilken isin fur har minskat siktdjupet och bottenvegetationen och därigenom kraffigtreducerat ett tidigare betydande fiskbestånd i sjöarna. Mot denna bakgrund är det särskilda yttrande som desocialdemokratiska ledamöterna fogat till utskottets betänkande mycketvälmotiverat. Vi vet att källorna till de skadliga kemikalierna i vårmiljö är naturen själv, industriell verksamhet, förbränning eller denavsiktliga användningen av kemikalier i jord- och skogsbruk. Vi vet också attbetydande insatser har gjorts närdet gäller atf begränsa industrins och kommunernas miljöfarliga verksamheter.Men så fort vi vill rikta strålkastarljuset mot jordbrukefs kemikalieanvändninguppträder jordbruksutskottets borgerliga majoritet med den obotfärdigesförhinder. Det skrivs magnifika miljöpolitiska program, nu senast avfolkpartiet, men så mycket mer än verbala glansnummer blir det sällan. För oss socialdemokrater är det emellertid självklart attställa lika stora krav på all miljöfarlig verksamhet, oavsett varifrån denemanerar. Det tänker vi också fortsätta med. För dagen har jag inget yrkande. 33 (): Det är riktigt som säger,att vi i jordbruksutskottets majoritet infe ville skriva in atf specielltjordbruket var aft anklaga i det här sammanhanget. Det sammanhänger med detsenaste som sade, om atf socialdemokraterna skall ta itumed all miljöförstöring. Vi tycker alltså att det är fel att utpeka jordbruket somspeciellt skyldigt i det här fallet. Jag säg en artikel i en tidning från Skåneför någon dag sedan där man hade ungefär samma uppfattning, nämligen att deutredningar som har gjorts inte har kunnat påvisa direkt vad föroreningarnaberor på. Jordbruket har naturligtvis en del i det hela, lika väl som all annanverksamhet har det. Och skulle man ha tagit upp något mer, så skulle det havarit att påvisa även andra verksamheters påverkan. kan jag också säga aft Klingavälsån inte är merförorenad än andra åar i närheten, snarare tvärtom. 34 (): Vi har aldrig från socialdemokratisk sida påstått attjordbruket ensamt är ansvarigt för de miljöföroreningar som förekommer i luftoch vatten. Men vi konstaterar med utgångspunkt frän undersökningar som gjortsunder på olika håll i vårt land att jordbruket är en föroreningskällanär det gäller vatten- och luftmiljön. hölls ettmycket intressant anförande här i kammaren av , där han bl.a. konstaterade aft ozonskiktet förfunnas delvis som en följd av den ökadekvävegödslingen. Jag kan avrunda det hela med att citera ett uttalande förnågra dagar sedan av naturvårdsenhefen i län. Man konstaterar däratt inte minst sommarens och höstens kraftiga regnande har kraftigt bidragittill den ökade urlakningen av kvävet. Man säger: "Värst är det i områdedär det finns sandjordar och samfidigt mycket jordbruk. Kvävegödselmedel lösesupp och rinner ner i grundvattnet där det omvandlas till nifrater." 35 (): Vi vill infe på något sätt säga attjordbruket inte kan förorsaka föroreningar, men vad vi vänder oss mot i detsammanhanget är att man speciellt utpekade jordbruket och inte pekade pänågonfing annat. Det var det som vi tyckte var fel i det här sammanhanget. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. \l- 55 betänkande 13 , , , Utskottetshemställan bifölls med 309 röster mot 17 för motion 119 av Godkännande av en konvention om långväga Utskottets hemställan bifölls med 309 röster mot 17 för utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion gransover- i979/80:1385 av Berfil Måbrink. skridandeluftfor-oreningar, m. m. Utskottets hemsfällan bifölls med 164 röster mot 162 förreservafionen av m.fl. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemsfällan bifölls med 165 röster mot 161 förreservationen av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 1980/81:5om trafikförsäkringsbonusens fördelning vid skilsmässa 1980/81:8om bostadsrätt betänkande 1980/81:18 om betänkanden /81:16 om registrering avfritidsbåtar 1980/81:17 om fritid i skärgård 1980/81:11 om fortbildning av vissa journalister betänkande 1980/81:20 om importen avfrukt 1980/81:1 om preskripfionslag m. m. 1979/80:119) 42 1980/81:7 om reklam för och export av alkoholdrycker ochtobaksvaror Vad utskotten hemställt bifölls. 11 §Åtgärder för att förebygga vissa sjukdomar och ohälsa m. m. "' betänkande 1980/81:10 om åtgärder för att sjukdomar och förebyggavissa sjukdomar och ohälsa m. m. ohälsa m. m. 36 (): I socialutskottets betänkande 1980/81:10 behandlas bl. a.motion 1979/80:250 av och mig om åtgärder mot spridning av infektionervid utlandsresor. har flera uppmärksammade fall av salmonellainträffat i samband med utlandsresor. Som ett exempel kan jag nämna atf omkringtvä tredjedelar av de mellan 1 500 och 2 500 salmonella- och shigellapatienfersom registreras i vårt land ådrar sig infektioner under utlandsresa.Orsakerna till "turistsalmonellan" i dessa varma och soliga länder ärden bristfälliga hygienen i förening med det heta klimatet. Matstandarden ärockså helt annorlunda än den vi svenskar är vana vid. Dricksvatten och glass ärkända smittkällor, men även maträtter som fått stå framme i luffen utgör risk för mag- och farminfektioner. Vi anser atf det borde vara möjligt atf få vissaförändringar fill stånd vid de anläggningar utomlands som drivs i svensk regieller som ofta anlitas av researrangörerna. En ökad information ominfektionsrisker och om hur infektioner kan förebyggas är nödvändig såväl tillvärdländerna som - och främst - till turisterna. Att defta är en fråga som är av stort intresse bevisas avatt socialutskottet har inhämtat yttranden från flera instanser. I yttrandenahar man sammanfattningsvis kommit fram till att de viktigaste sätten attminska de berörda riskerna för infektioner är att hälsoupplysning lämnas fillutlandsresenärerna före resans påbörjande och atf krav ställs på en godhygienisk standard. . Vi mofionärer anser också att man även på flyget måsteställa höga hygieniska krav. Jag skall infe här ta upp alla krav som vi har ställt imotionen utan bara konstatera att så sent som i september i årföreslagit regeringen aft en översyn av smitfskyddslagen skall komma tillstånd. Men enligt uppgifter som jag inhämtat från så sent somden kommer man av olika skäl inte att kunna påbörja denna översynförrän . Vi motionärer anser liksom utskottet atf idenna översyn bör behandla även de problem som vi tagit upp i motion1979/80:250, och mot bakgrund av detta har jag, fru talman, inte något yrkande. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. I anförandet instämde (). Åtgärder för att förebygga vissa sjukdomar och ohälsa m.m. 37ANITA BRÅKENHIELM (m): Socialutskotteits betänkande nr 10 behandlaren rad motioner med anknytning till förebyggande hälsovård. Beträffande motion 1665 av och med begäran om lagsfiftning innebärande förbud mot rökning i offenfiigamiljöer menar utskottet, ätt det ter sig naturligt att regeringen avvaktarfobakskom-mitténs väntade slutbetänkande innan man övervägerlagstiftning i frågan. Utskottet pekar också på de stora förbättringar somunder har infrätt frivilligt till följd av en hel delöverenskommelser av olika slag beträffande rökning i offentliga lokaler ochfärdmedel. 1 betänkandet behandlas också motion 1222 av KnutWachtmeister med begäran om översyn av arbetsformerna vid onkologiska centra,speciellt vad gäller cytostatiska läkemedel. Dessa läkemedel för behandling avelakartade tumörsjukdomar har delvis allvarliga biverkningar, och handhavandetav dem kan,innebära vissa risker för vårdpersonalen. Motionen har remissbehandlats av myndigheter,vetenskapliga organ och personalorganisationer, och man anför tämligensamstämmigt att det är ett viktigt problem som tas upp i motionen.Arbetarskyddsstyrelsen och påpekar emellerfid att dessa bådamyndigheter ligger mycket väl framme vad gäller samråd kring utarbetandet avkompletterande bestämmelser om handhavandet av cytostatiska läkemedel. De anförockså, liksom flera andra remissinstanser, att översynen inte bör inskränkasfill aft gälla enbart onkologiska centra, utan att även de kliniker vid andrasjukhus, där cellgifter för behandling av tumörsjukdomar också måste användas,bör ingå i översynen. Behovet av informafion om och normer för skyddsutrustningetc. torde vara väl så stort där, eftersom erfarenheterna pä dessa kliniker avframför allt nyare medel är mindre än vid de centrala onkologiska klinikerna, Utskottet menar alltså att motionens syfte är väl tillgodosett, och den börenligt utskottet inte föranleda någon åtgärd, har här tämligen utförligt berört mofion250 angående behovet av bättre skydd mot spridning av framför allttarminfektioner vid turistresor. Utskottet instämmer i stort, liksomremissinstanserna, i vad mofionärerna anför. Man påtalar svårigheter att trots informafion fåresenärerna aft riktigt ta på allvar de varningar som ibland ges beträffandeintagande av exotisk föda på exotiska platser m. m. Flera remissinstanserpåpekar dessutom atf andra sjukdomar än dem motionärerna far upp är väl såviktiga atf sprida information och kunskap om . Detta gäller framför alltmalaria. Beträffande motionsyrkandet om passagerarlistor förflygtrafiken är man mer tveksam. Utöver att sådana listor på grund avinternationella överenskommelser inom luftfarten inte kan upprättas är mangenomgående tveksam till värdet av sädana. Även beträffande charterresor harresenärerna numera ibland bara själva flygresan gemensam. Risken för atf vidnågra timmars gemensam resa smitfas av medpassagerare med en infektion sompraktiskt taget förutsätter intag av infekterad föda måste vara mycket liten.Nordiskt reguljärtflyg och charterflyg förser sina passagerare med mat tillagad i ellerSverige under nordisk livsmedelskontroll, varför risken att smittas på resan ärminimal. Det viktigaste skälet för utskottets avstyrkande är dock att enöversyn av hela smittskyddslagstiftningen väntas bli genomförd, vilket MargitSandéhn också har berört. Utskottet förutsätter ätt även de problem sommotionärerna har pekat på fas upp i denna översyn. Slutligen behandlas i betänkandet mofion nr 634 av MajaOhlin m.fl. med begäran om rutinmässig prövning av s. k. samsynsdefekter vidskolbarnsundersökningar. Motionärerna menar att upptäckten av en sådan defektskulle kunna ha betydelse för behandlingen av läs- och skrivsvårigheter. De i sammanhanget tunga remissinstanserna ,och avstyrker motionen med hänvisning fillatf det faktiskt aldrig kunnat dokumenteras att samsynsdefekter - som ju är enform av uttrötfningsfenomen i ögonmusklerna som ger nedsatt förmåga aft framförallt vid närseende samordna de båda ögonen - skulle ha något samband med läs-och skrivsvårigheter. Det finns inte heller diagnostiska möjligheter atf hosbarn i fyra- eller sjuårsåldern, när de rutinmässiga barnundersökningarna görs,förutsäga vilka barn som eventuellt senare kommer atf få besvär av sinsamsynsdefekt. Däremot är det naturligtvis, som utskottet också understryker,angeläget att barn med läs- och skrivsvårigheter och barn med trötthets- ellerandra ögonsymtom vid läsning blir föremål för speciell uppmärksamhet och ävenundersökning vad gäller syndefekfer av olika slag. Så sker ju också inomskolhälsovården i samarbete med ögonsjukvården. Det kan också nämnas aft i f. n.övervägs en till av och skolainlämnad skrivelse med begäran om en utredning av problemet läs- ochskrivsvårigheter och dess orsaker. Utskottet förutsätter atf, om en sådanutredning kommer till stånd, den även tar upp frågan om den eventuellabetydelsen av syndefekter av olika slag. Jag yrkar bifall till socialutskottetshemsfällan i betänkande nr 10. Åtgärder för att förebygga vissa sjukdomar och ohälsa m.m. Anf.38 (); Jag vill först ge socialutskottet en eloge för dess seriösasätt att behandla vår motion 1979/80:634 angående synprövning på barn medsamsynsproblem. Motionen har varit utsänd på remiss till ,. och skola samt Svenska sällskapet för optomefri på egetinitiativ avgivit yttrande. Detta bevisar atf frågan är av stort intresse ochvärde. Direkt avslag har endast yrkat.Jag har full förståelse för aft icke ser möjligheter attgöra ytterligare åtaganden som kräver ekonomiska insatser. Landstingsförbundetär dock välvilligt inställt till motionens syfte. Smärtlindringvid förlossning, m. m. Socialstyrelsenoch uttalar aft det icke är uteslutet aft läs-ochskrivsvårigheter kan bero pä samsynsproblem, men aft det icke är tillräckligtvetenskapligt bevisat. framhåller dock atf de barn som företerläs- och skrivsvårigheter borde få genomgå en fullständig ögonundersökning somockså omfattar ortoptistisk bedömning. RiksförbundetHem och skola är posifivt till motionens syfte och framhåller betydelsen av engrundlig undersökning. Man har också påpekat aft regler måste utarbetas fördenna del av det förebyggande arbetet. Vadsom är intressant är den uppfattning som Svenska sällskapet för optomefri, somär de verkligt sakkunniga på området, ger uttryck för. Svenska sällskapet föroptomefri ger också motionen sitt fulla stöd. Vadjag här har sagt liksom också det som utskottet uttalat visar betydelsen av enförbättrad synkontroll. kommer, enligt utskottet, att utfärdaallmänna råd och rekommendationer avseende synundersökningar inom barnhälsovården. Ettenigt utskott har avstyrkt motionen, men jag anser ändå aft utskottet harbehandlat densamma välvilligt och atf frågan fått ett fall framåt. Jaghar inget yrkande, men jag inväntar råd och anvisningar ifrågan. Jag återkommer om systemet infe skulle fungera för de grupper som i dethär avseendet är i behov av hjälp. 12§ Smärtlindring vid förlossning, m. m. betänkande 1980/81:11 om utbyggnad av vissa medicinskaverksamhetsområden m. m. 39 INGA (vpk): En utbyggd mödrahälsovård har funnits i vårt land under en längre tid.Nästan alla gravida kvinnor besöker mödravårdscentralen och fårdär en bra kroppslig vård. Däremot är den sociala och psykiska vården avgravida dåligt utbyggd. har nya forskningsrön belagt att modernspsykiska hälsa och hennes sociala situation har mycket storbetydelse för barnets utveckling och anpassning efter födelsen. Under1970-talet har flera svenska forskare framlagt resultat som belyser detta. IElisabeth forskningsrapport och hennes barn, som ären psykologisk studie om graviditet och förlossning, refereras till olikaundersökningar på området. I en undersökning () av 165 förstföderskoroch omföderskor visades aft näsfan hälften av kvinnorna hade allvarliga ochmånga psykiska symtom under graviditeten. skriver i sinrapport: "Det starkaste och mest genomgripande intryck som jag fick vidkontakten med dem", alltså mödrarna, "var deras stora och iblandnästan omätliga behov av atf få tala med någon," Kvinnorna var bådeisolerade och kontaktsökande. Personalen var alltför arbefsbelas-fad för attkunna och hinna höra på. Det visade sig också i aft mödrar som hade haft en psykiskt svår period undergraviditeten och förlossningen som regel blev mer ensamma och isolerademånaderna efter barnets födelse. Den kroppsliga hälsan eller ohälsan hänger nära samman medfamiljernas psykosociala förhållanden, och detta påverkar barnens utveckling.Undersökningen visar atf ett stort antal föräldrar och.barn med storahjälpbehov inte blir tillgodosedda på mödravårdscentral, BB, barnavårdscentraleller inom barnsjukvärden. Det står klart atf nuvarande arbetsmetoder ochdimensionering inom mödrahälsovården inte räcker fill för de insatser som behövergöras inom defta område. Många barn befinner sig i ett mycket dåligt utgångslägeredan under graviditeten. Det gäller framför allt barn som föds i ungafamiljer, där föräldrarna har svårt att finna sin föräldraroll, och det gällerbarn som föds i socialt utsatta miljöer och vidare barn till mödrar sommissbrukar alkohol -enligt den pågående barnhälsovårdsufredningen missbrukar5-10 % av mödrarna alkohol. Tillsammans utgör dessa barn en ganska stor grupp. har olika metoder för en förbättring avstödet till blivande mödrar prövats, t. ex. en psykologisk fortbildning ochhandledning genom psykologer knutna till mödravårdscentraler, samarbete mellanmödrahälsovård och socialvård redan från tidig gravdititet, föräldragrupper,försök med tidig kontakt och stöd fill missbrukande föräldrar. Också föräldrautbildningen, som är knuten till barnsfödelse, kommer att kunna få positiva effekter för mänga föräldrar, när det t.ex. gäller att skapa kontakt och möjligheter att fä hjälp av pyskologiskfkunnig personal. Men eftersom föräldrautbildning bygger på frivillighet ocheget initiativ, är det viktigt aft kvinnor på mödravårdscentralen får denpsykosociala hjälp som de behöver. Därför måste det finnas både psykologer ochkuratorer på alla mödravårdscentraler. I undersökning sägs aft stark smärta ochångest under förlossningen hos labila och oförberedda kvinnor kan få allvarligaföljder både för deras egna, barnens och männens tillstånd och ömesidigaanpassning. Det behövs inte bara teknisk beredskap - det behövs frän allpersonal en större lyhördhet, psykologisk kunskap och bättre beredskap atf tahand om gravida och födande kvinnor i ett skede av deras liv då de behövermycket mänsklig kontakt. En smärtsam förlossning, visar det sig också i dennaundersökning, gör modern känslomässigt blockerad gentemot sitt barn. Intemindre än en tredjedel av mödrarna var enligt undersökning efterförlossningen mer eller mindre i ett chocktillstånd. Det är inte första gången som kvinnors behovav smärtlindring dokumenterats. Ett stort antal undersökningar visar pä ettmycket stort behov av hjälp mot smärtan. I en Uppsalaundersökning redovisas attuppemot av kvinnorna behöver effekfiv smärtlindring. Enligt andrarapporter ligger behovet pä . En annan undersökning visar attvar femte kvinna får fysiska eller psykiska besvär av graviditeten Smärtlindring vid förlossning, m. m. Smärtlindring vid förlossning, m. m. uppskattar behovet av effektiv smärtlindringtill . Dessa siffror kan man jämföra med dem som refereras iutskottets betänkande, som visar aft infe ens av kvinnorna får effektivsmärtlindring. Praktiskt taget alla kvinnor upplever smärta underförlossningen. Smärtorna har inte bara fysiologisk grund. är, trotsalla konfraceptiva metoder som finns, av alla graviditeteroplanerade, och dessa kvinnor har ofta svårare smärtupplevelser vidföriossningarna. En undersökning som gjorts i och visar atfkvinnor som hade en otrygg social situation kände mer smärta än andra kvinnorgjorde. Också ångest förstärker smärfupplevelsen. Trots beslut för nära att kvinnorskall ha rätt till effekfiv smärtlindring, så kan fortfarande de flesta kvinnorinte fä det. Enligt senaste rapport kan baraytterst få av kvinnorna få paracervikal- eller epiduralblockad, som är demetoder som ger den effektivaste smärtlindringen. är bristen päeffekfiv hjälp mot smärta då man föder barn oacceptabelt stor. Enligt vpk:s mening måste bristen pä läkare och annanpersonal inom mödra- och förlossningsvården försvinna. Dessutom måste allakategorier av personal finnas fillgängliga alla fider på förlossningsavdelningarna.Vid fördelningen av läkartjänster måste denna del inom sjukvården få deresurser som är nödvändiga för att kvinnors rätt till effektiv smärtlindringskall kunna garanteras. För barnmorskor som genomgått utbildning finnsdet numera inga formella hinder aft administrera och ge vissa former avsmärtlindring. Det är nödvändigt aft de barnmorskor som har utbildning i deftaockså i prakfiken får utföra dessa arbetsmoment så länge bristen på läkare ärså stor inom denna del av sjukvården som den är. utbildade barnmorskormåste få möjligheter till fortbildning inom detta område. Vi menar också resurser måste anslås till forskning för aft man skall kunna utveckla ochutvärdera nya metoder inom förlossningsvärden. Vi anser att den psykoprofylaktiska metoden kan ge en brapsykologisk förberedelse och att alla kvinnor borde få möjlighet aft genomgåkurs i psykoprofylax. Det som utskottet skriver i den här frågan ärsom vanligt mycket snällt. Man använder ord som "med skärpa","särskild uppmärksamhet", "med skärpa" igen osv. Men dessaord hjälper uppenbarligen infe. Ända , då jag började här iriksdagen, har jag debatterat denna fråga. Skrivningarna ochavslagsyrkandena avseende vpk-motionerna har visserligen allteftersom åren gåttoch egentligen ingenting positivt har hänt för kvinnorna i denna fråga blivitmildare i tonen, och avslagsyrkandena har också blivit alltmer krystade. Det äruppenbart att de åtgärder som vpk föreslagit skulle habehövts för att man skulle komma någon vart i denna fråga. Det vi kräver i vårmotion är också något nödvändigt. Jag skulle vilja fråga utskottefs talesmän idenna fråga, om det inte är aft kvinnorna får den smärtlindring somriksdagen ändå beslutade om för nära . Utskottethänvisar till föräldrautbildningen när det gäller förberedelse för Jag tror mycket på föräldrautbildningen, men det går inte attskjuta över frågan pä.föräldrautbildningen, som man gör i utskottets skrivning.Ansvaret för en bra mödrahälsovård måste ligga på mödravårdscentralerna. Ochdet är också där som resurserna måste förstärkas. Utskottet säger aft principprogrammet för den nyamödrahälsovårdens innehåll måste komma snabbt. Men nog hade det varit befogatatt tillstyrka de förslag om en förbättrad mödrahälsovård som vpk ställer i sinmofion. har utskottet förutsatt att tillgången, påläkare för smärtlindring skall kunna bli stor nog. visar det sig -åtminstone påstås detta i betänkandet-att det finns tillräckligt med läkare.Det är bara det att de inte finns fill för de kvinnor som verkligen behöversmärtlindring, om man skall tro på de siffror som redovisas i betänkandet. hänvisar utskottet fill att fåtti uppdrag atf följa utvecklingen i fråga om smärtlindringens förverkligande.Socialstyrelsen har också lämnat en rapport till regeringen. Vidareskall det finnas en expertgrupp som skall utarbeta ett nytt cirkulär, och dettaskall vara klart , Utskottet säger atf det fortfarande behövs insatser föratt förverkliga beslutet , Och eftersom det nu finns läkare,, somutskottet konstaterar, så behövs inga fler åtgärder, utan man avstyrkervpk-motionen i denna del. Däremot vill utskottet att skallfölja och stimulera utvecklingen på detta område. Jag konstaterar, liksomtidigare, aft i denna och många andra frågor behövs det konkreta åtgärder ifallman skall komma någon vart; ifall man skall infria de löften man gav för tio årsedan. Jag yrkar bifall till vpk-motionen 639. Smärtlindring vid förlossning, m. m. 40ANITA BRÅKENHIELM (m):