prot · G40998 · 1980-12-31 00:00:00 — Den internationella synen på biståndsverksamheten harförändrats . Bistånd bör ha sådan form att mottagarlandet aktivtkan fa del i verksamheten och därmed utveckla ett eget kunnande. Det är därförviktigt atf kunskap om industri, utbildning, sjukvård och samhällsuppbyggande iövrigt, när den överförs fill , anpassas till varje lands behov ochsärskilda förhållanden. De arbetsförhållanden och andra förutsättningar somkännetecknat regionen egen industriella utveckling har i vissastycken likheter med dagens u-landsproblematik. Hit hör frågor kringexploatering av råvarufillgångar, framväxt av underleverantörer och småindustri,parat med problem kring centra i stark fillväxt som omges av vidsträcktglesbygd. Uppbyggnaden av den egna infrastrukturen bör därför ha gett Norrlandssmåindustri och organen på def indusfripolitiska området erfarenheter ochkunnande som är av särskilt intresse för utvecklingen i . export till är förhållandevis litenoch består i huvudsak av produkter och anläggningar. En genomfördundersökning visar atf exporten av tjänster är hälften så stor som övrigaOECD-länders. svarar än så länge för en liten andel avvärldsekonomin, men representerar den utan jämförelse snabbast växande sektornoch inrymmer därför en ansenlig marknadspotential. driver Expolaris i enprojektverksamhet som syftar till att introducera norrländska småföretag på densnabbt växande u-landsmarknaden. Arbetet har inriktats på överföring avsmåskalig teknologi, omfattande såväl konsulttjänster som leverans av"turn key"-projekt inom områden där norrländsk industri ochsamhällsstruktur representerar ett specifikt kunnande. a. följande projekt på gång; - studie för ettyrkesutbildningsprojekf i i samarbete med , - överföring avsmåskalig teknologi fill , , Sri Länka och en provins i , och - symposium omdessa frågor i i samarbete medindustridepartementet och en del andra organ. , där det här är förankrat, kanbetecknas som landefs mest utpräglade småindustriområde med en väldifferentierad industriell Den är därför mycket lämplig att exploatera idefta sammanhang. I övre finns förutom högskolan i även Umeåuniversitet och skogshögskolan. Det riktade projektet, som gäller ,innebär också att man har etablerade kontakter med högskolorna. F. n.diskuterar man försäljning av teknisk och vårdyrkesutbildande verksamhet. Tack vare den paraplyorganisation som Expolaris utgör kanett brett sortiment av tjänster och kunnande från hela övre snabbt ochsmidigt göras tillgängligt för export till . Eff par statliga utredningar har pekat påmöjligheterna och värdet av en svensk - norrländsk - tjänsteexport och exportav know-how till . Jag vill sluta med att understryka det dubblavärdet av denna verksamhet, och jag vill göra det med adress . För täcker det in eff vikfigt eftersatt områdeav stor betydelse. För företag och institutioner, bl. a. inom högskolesektorn iNorrland, ger det utvecklingsmöjligheter och en chans fill ytterligareutveckling genom export. Utrikes- och handelspolitisk debatt 51EVERT (): I går fick jag ett konvolut från en storgrupp högstadieelever på i med instämmande av deras lärare. Dehar undertecknat en budkavle för fred som säntuf, och de ber oss som riksdagsledamöter och privatpersoner att hjälpa fill attaktivt arbeta för en allmän nedrustning. Jag skall inledningsvis citera vad deskriver; "Vi är unga och framfiden är vår. Vi vill inte atfnågon människa skall lida eller dö i krig. Vi känner en stor förtvivlan infördet vanvett som pågår i världen. Mänskligheten låter sig föras mot sinundergång utan att protestera, ungefär som de människor som under andravärldskriget lät sig föras in i koncenfrationslägernas gaskammare. liksom dåär det få som vågar se sanningen. Vi lever i vardagen i en falsk trygghet medanandra planerar för vår förintelse." De fortsätter: "Vi kan inte begripa, hur världensresurser får användas till något så fruktansvärt, medan folk dör av svält. Hurkan ni polifiker fillåfa detta? Varför talar ni inte i klartext om för folk,hur def är ställt i vår värld? Varför skriker infe ni, liksom vi gör , stopp?Ni måste ha mod atf klart säga def, som så många bara tänker. Ni kommer inteatf stå ensamma. Det är säkert en stor majoritet av svenska folket, som äroroade för utvecklingen i världen." Det är inte svårt aft hålla med MarleneJohansson, , och de andra som skrivitunder brevet och alla i högstadiet på som undertecknat fredsappellen. Deger utlopp för sin förtvivlan. De vänder sig fill oss. Dess värre är vi i stortsett i samma situation som de här tonåringarna. Vi känner samma förtvivlan ochnäsfan samma hjälplöshet. Men vi har, tror jag, fre möjligheter. En av dem är, somungdomarna säger, atf beskriva situationen som den verkligen är, och det harmånga gjort Utrikes- och handelspolitisk debatt här i kammaren . Vi har möjlighet att påverka deinternationella organ där har säte och stämma, t. ex. FN ochsäkerhefskonferensen i . Vi har också möjlighet, mer än andra, atfpåverka den allmänna opinionen och väcka den. Förhållandet mellan politikern och hans väljare är effömsesidigt beroende. Han påverkas och han påverkar. Vi kan aldrig inväntaopinionen för en sak som vi anser rätt och som vi av olika anledningar serklarare. Men vi kan inte heller handla emot denna opinion. Ondskan som vi upplever är infe svår att beskriva. , Socialisfinternafionalens generalsekreterare, gjorde det i ettanförande på socialdemokraternas konferens om försvar ochsäkerhetspolitik. Han talade om kärnvapenkriget: Sprängeffekten vid Hiroshimavar 14 kiloton. De bomber som finns överträffar defta om,kanske mer. Eft annat exempel: Den neutronbomb som man i Västeuropalyckades få president aft stoppa i malpåse är nu färdig att plockas framigen av den nya administrationen i . Neufronbomben skyddar materianoch dödar människan! Den utgör teknikens slutliga seger, skulle man nästanvilja säga, över människan. Verkningarna av denna bomb är fruktansvärda för demänniskor som blir utsatta för strålningen. Det är alltså inte svårt, herr falman, atf hålla medhögstadieeleverna, när de säger aft vi lever i en falsk trygghet och att détinte finns några som verkligen vinner ett krig. Def finns bara förlorare, somde uttrycker def. Det är naturligtvis inte så att världens ledare är fullaav ondska, utan de är offer för sin egen propaganda, sin och nationens rädsla,vetenskapsmännens och teknikernas verksamhet, industrins behov av profit,människornas behov av sysselsättning, osv. Upprustningen är på det sättet enond cirkel, en spiral, som bara skruvar sig uppåt. Vi har hört - och vi kommer aft höra def senareunder den debatt som pågår - om de väldiga kostnader som rustningarna drar i världen:2 000 miljarder kronor - nollorna räcker liksom inte till.Intelligensen och kunskapen som används i sammanhanget är en annan sida avsaken. En annan är att de oerhörda rustningarna förorsakar fattigdom. Hur kandef komma sig atf det alltid är lättare atf få pengar till militära utgifter äntill social upprustning? Här är det inte bara fråga om atf rädda en högstandard utan om aft rädda liv. FN;s barnfond, , beräknar aft mellan 12och 15 miljoner barn dör på grund av atf de inte fårtillräckligt med mat. Den här uppräkningen kunde göras mycket längre. Den kundefa upp brisfen på mat, kläder, bostäder, rent vatten, utbildning, hälsovård -alltså människornas basbehov, I stället tillverkar människorna vapen. Men jag tror infe att världens ledare är onda, ufan atf deär offer för en utveckling som def gäller att vända. Def är den stora uppgiftsom vi har framför oss i världen. Vi måste oförtrutet arbeta vidare i FN-organoch inför andra internationella fora, men vi måste också arbeta pä attmobilisera den allmänna opinionen. Det finns, såvitt jag kan se, tvåorganisationer som har fred och rättvisa som riktmärke och som är starka nogatf bära upp en världsvid opinion. Jag syftar på arbetarrörelsen och påkyrkorna, deras kvinnoorganisationer och ungdomsorganisationer. Om vi ser fill vår närmaste omgivning i , finner viinte en stad, inte eft samhälle, inte en by som infe har en kyrka eller ettbönehus eller som infe har en socialdemokratisk organisafion eller enfackförening. Dit går människor i hundratusental sammantaget. Många av dem äranonyma, kanske ganska tysta, men de bär alla på en tro och en idé. Det ärdessa människor, om några, som kan mobiliseras till en stark och arg opinionför nedrustning, rättvisa och fred. Ärkebiskopen har tagit ett inifiativ. Han har fåttbiskopsmötet med sig på att sammankalla en internationell konferens förnedrustning, rättvisa och fred. Modellen är ,som inledde def ekumeniska arbetet. Qm jag har förstått saken rätt, vill dennuvarande ärkebiskopen göra om den konferensen just i den fråga som vi nu talarom i lagom fid före . Jag skulle önska atf detlyckades och atf både den katolska och den ortodoxa kyrkofamiljens främstaledare - för atf infe säga den främste - kom med på en sådan konferens för atfge verklig tyngd åt den opinion som kyrkorna bär på i den här frågan. Def här är naturligtvis inte bara en fråga om toppledare,def har vi sagt mänga gånger. Detta måste gå ända ned till den enskildemedlemmen. Det är först när den enskilde medlemmen ute i samhället reser sigsom det kan bli den starka opinion som vi önskar. Om Socialistinternationalen å sin sida, och kyrkorna å sinsida med de miljonfals människor som står bakom dem reste sig med den styrkasom de är mäktiga och sade: får det vara slut på defta vansinne - då kanskevåra ungdomar både på och på andra ställen skulle kunna se litet ljusarepå sin framfid, en framfid i fred. Jag skall avslutningsvis ta upp 10 punkter som jag tyckerär väsentliga och som anger de linjer efter vilka opinionen skulle kunnadrivas. Rättvisa, kapitalöverföring, massivresursöverföring från i-länder till . Det senare falas det om i bl. Uppmana i-länderna att uppnå det avFN uppställda enprocentsmålet. Många länder har ju sackat efter i detavseendet, Upprätta rättvisa och föru-länderna godtagbara samarbefsavfal mellan i-länder och kring råvaroroch industri. Det är något som vi f. n. diskuterar inom arbetarrörelsen. Intensifiera och samordna freds-och konfliktforskningen i de nordiska länderna för att få fram grundmaterial istörre utsträckning än . Upprätta kärnvapenfria zoner som enförsta åtgärd mot kärnvapen. För vår del gäller det främst , som nudiskuteras, men naturligtvis också i övrigt. Det finns också andraplatser på jorden där den frågan behöver tas upp. Vi skulle, herr talman, naturligtvishelst se att alla kärnvapen försfördes. Utrikes- och handelspolitisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt Starkbegränsning av vapenexporten och stark kontroll över atf bestämmelsernaefterlevs- denna ondskans och samvetslöshetens hantering som världensindustrinationer håller sig med. 7. a) Stödjaförslaget atf supermakterna utfäster sig aft inte använda kärnvapen mof statersom icke innehar kärnvapen. 7. b) Stödja förslaget attsupermakterna utfäster sig atf inte vara de första aft använda kärnvapen. Pådet viset skulle det bli en kraftig broms i den utvecklingen. Fortsätta kampanjen motneutronbomben, något som jag hade hoppats aft jag skulle slippa säga. Alternafiv produkfion inomförsvarsindustrin bör utredas på alla plan. Försvarsprodukfionens inverkanvisavi sysselsättningen bör klarläggas. Verkaför samarbete mellan folkrörelserna i i-länder och . Def finns naturligtvis, herr talman, fler punkter som skulle kunna föras upp i ettprogram som detta. Men def vikfigaste är att vi alla samlar oss till denprotest som är nödvändig för att vända en utveckling som hotar aft drivamänskligheten mot den stora katastrofen. Jag tror inte att vi skall invagga ossi tron att vi är trygga, för def är en falsk tro. I stället är det nödvändigtför oss alla att känna att det är möjligt att vända utvecklingen och skapa denframtid som tonåringarna på längtar efter. 52 (): Jag har under med stortintresse lyssnat till anförande, som var ett i raden av mångaengagerade tal som har hållits här om nedrustning och avspänning. Vi harkunnat konstatera den breda samstämmighet som finns på detta område. Jag delari stort sett alla de värderingar som gav uttryck för, men jagkan inte låta bli att kommentera en detalj. Qm man vill verka för nedrustning är def grundläggande försöker sudda ut gränserna - gränserna mellan folk, gränserna mellangrupper av människor. Ändå föll själv i den fällan. I hans storavision av folkresningen mot rustningarna var det arbetarrörelsen och kyrkan somskulle åstadkomma den. är socialdemokrat och broderskapare. Hanförkroppsligar, kan man säga, föreningen mellan arbetarrörelsen och kyrkan. Menvarför skulle def vara just de rörelser som tillhör som hardenna viktiga roll? Varför glömma bort de stora insatser som görs av alla andrafolkrörelser som med samma engagemang tar upp denna fråga och som naturligtvisockså har en oerhört stor bredd och stora möjligheter? Anledningen till atf jag tar upp defta är närmast aft detär eft psykologiskt fenomen -1, o. m. när man diskuterar nedrustningkoncentrerar man sig på den grupp som man själv tillhör och företräder och drarupp gränser mellan grupper. Det tycker jag är beklagligt. Jag tror i och försig inte att det i detta fall var särskilt allvarligt menat, men jag tycker attdet var värt en kommentar. Jag haremellertid tänkt ta upp andra frågor som kanske inte har samma ödesdigrakaraktär som rustningsproblemen men som ändå är rätt viktiga-Sverige är ettförhållandevis litet land med ett mycket stort internationellt beroende. Vi ärför vår ekonomi beroende av vår export och import och av vad som händer i våromvärld. Samfidigt väger vi själva relativt lätt i internationella sammanhang.Vad andra besfämrher och gör på det ekonomiska området påverkar oss mycketstarkt, men vi har små möjligheter att påverka andras agerande. Ett medel attmotverka detta problem är naturligtvis att samarbeta med andra små stater, medvilka vi har gemensamma intressen. Tillsammans kan vi få en tyngd iinternationella sammanhang som vi inte kan uppnå ensamma. Föross i finns def en naturlig krets aft samarbeta med som kommer i förstahand. Det är givetvis de nordiska länderna. De finns i vårt grannskap, vi hargemensamma värderingar, vi har likartade problem och förutsättningar. Detfinns också eft betydande samarbete etablerat mellan de nordiska länderna inomramen för , inom ramen för , ett gemensamtutrikespolitiskt handlande i olika frågor osv. Men def hindrar inte att detfinns mycket därutöver atf vinna genom ett ytterligare intensifierat nordisktsamarbete. Engång i världen fanns det planer på att bilda något av en ekonomisk union iNorden, Nordek. Det var besvärliga förhandlingar som fördes den gången, men detfanns ganska goda förutsättningar för att de skulle kunna föras i hamn. Det varemellertid en fråga som mer än andra kom att spräcka försöket aft skapa ennordisk ekonomisk union. Det var de skiljaktiga uppfattningarna om vilkarelafioner man skulle ha fill den europeiska gemenskapen. För några länder vardetta kanske ett steg på vägen mot EG, för andra länder representerade det enfullständigt oacceptabel utveckling. Detta gjorde aft det inte gickatf gå vidare. har dimmorna kring den europeiska gemenskapen och de skilda nordiskaländernas förhållanden till EG skingrats. är medlem, övriga nordiskastater är inte medlemmar och tänker inte bli medlemmar. Det gör aft dennaoklarhet och denna oenighet inte längre finns kvar. Fyrastater har valt att stå utanför EG. I varje fall för , och Finlandskulle det finnas anledning att nu ta upp en mera systemafisk diskussion hurman skulle kunna åstadkomma en mer långtgående ekonomisk integrafion. Som jagser det finns det stora fördelar att vinna på en sådan här integration inomframför allt den ekonomiska polifiken, industripolifiken och handelspolifiken. Genomett gemensamt agerande utåt skulle vi för det första få en betydligt störretyngd i våra relafioner fill den Europeiska gemenskapen, fill , till Japanoch till andra tunga parter på den internationella marknaden. Vi skulle kunnaföra diskussioner på en mera likvärdig basis än vi gör , även om storleksskillnadernaskulle fortsätta att vara betydande. Det här skulle också minska vårt beroendeav vad som händer och de beslut som fattas bland de stora aktörerna inomvärldsekonomin. För det andra skulle vi fåen bredare bas här hemma, vi skulle få en större Utrikes- och handelspolitisk debatt hemmamarknad och vi skulle få en större och bredare hemmaindustri.Det skulle kunna leda fill ett minskat utlandsberoende - om man medutlandsberoende menar beroende av länder utanför def här samarbetet. För def tredje skulle man genom samordnade exportinsatserkunna nä betydligt längre än vad vi kan göra när vi uppträder var och en försig på den internationella arenan. Detta skulle kunna vara särskiltbetydelsefullt för mindre och medelstora företags möjligheter att hävda sig påvärldsmarknaden. Vi skulle för det fjärde också få större möjlighet aftdelta i verkligt stora internationella projekt, som investeringsprojekt ochliknande, genom atf den nordiska industrin gick ihop och samarbetade. För det femte skulle vi få förbättradeutvecklingsmöjligheter i gränsområdena, t. ex. mellan och och inorra i gränsområdet till . Detta skulle kunna få mycket storaregionalpolifiska fördelar. För def sjätte skall man inte bortse från att ettintensifierat ekonomiskt samarbete mellan NATO-landet , def neutralaSverige och med dess speciella relafioner till skullekunna verksamt bidra till avspänningen i . Det går säkert att göra denna lista mycket längre än såhär, men jag skall stanna vid de här, som jag tycker, ganska tungt vägandeskälen. Det är redan väldigt mycket på gång för en utveckling åtdet här hållet. Vi har t. ex. Nordiska investeringsbanken, som är en viktigsammanhållande faktor för ekonomi. Vi har de diskussioner som pågår omen gemensam nordisk projektexport. Vi har de förhandlingar som har förts mellanstatsministrarna om ett mera omfattande samarbete mellanSverige och . Defta var några exempel. Vi har också den omfattandeharmonisering av lagstiftningen på olika områden som har genomförts under årenslopp. Stora kliv i rätt riktning har alltså tagits. Men fråganär om inte tiden trots allt nu snart är mogen för aft, som jag sade fidigare,göra en mera systematisk genomgång av de samarbetsmöjlighefer som finns mellani första hand , och - och med inom de ramar somlandefs EG-medlemskap sätter upp - och undersöka vilka samarbetsformer som kanvara ändamålsenliga mellan de här länderna. Sammanfattningsvis tycker jag alltså, herr talman, aft detskulle kunna vara dags atf damma av de gamla Nordekplanerna, anpassa dem tillden förändrade verklighet vi har och se om vi kan utnyttja dem för denordiska ländernas gemensamma bästa. 53EVERT () replik: Om jag hade varit i kläder,skulle jag nog ha gett repliken ett något annorlunda innehåll. När jag sägeratf det finns två organisationer som omfattar miljontals människor och som omde mobiliserade sina krafter skulle bli en oerhörd opinion för fred, såärdetdärför att de, som jag ser det, är mäktiga att bilda den opinion som behövs.Men jag har därmed inte sagt att andra rörelser, t. ex, bonderörelsen,skulle uteslutas från aft vara med i denna opinion. De två organisationer jagtalar om är emellertid sådana som verkligen går på djupet bland människorna. Definns överallt, i varenda by, infe bara i ufan i stora delar av världen.Gemensamt skulle de bilda en väldig kraft. Det är infe fråga om någonsplittring av folk och grupper. Om jag också skall säga något om vad vi har gjortpartipolitiskt - och det vill jag gärna göra - så kan jag nämna aft vi underflera år har försökt atf få igenom ett ökat anslag till folkrörelserna för attförbättra deras möjligheter att arbeta för fred. Anslaget är nu knappt en halvmiljon, men vi vill ha upp det till 15-16 miljoner - årets begäran från vårsida var 4 miljoner. Våra förslag i det avseendet avslås . Skall man sepä det hela tidsmässigt, sä är intresset för de här frågorna från herrGranstedts sida infe särskilt stort just . Utrikes- och handelspolitisk debau 54PAR () replik: Det jag tycker är lifef tråkigt är att EvertSvensson, efter ett som jag tycker riktigt och engagerande fal inedrustningsfrågor, försöker att så att säga monopolisera nedrustningen för denegna rörelsen. Jag Beskyllde infe för atf försökapartipolitisera nedrustningsfrågorna, men efter hans replik är det svårt attbefria sig från misstanken atf def som var ute efter ändå varatt försöka framhäva den egna rörelsens speciella kvaliteter. Jag tror, att omman skall kunna bilda den här folkopinionen för nedrustning, får man passa sigför den typen av profileringar. Man bör i stället verkligen betona aft härmåste alla krafter fill - det får inte vara fråga om kyrkliga eller ickekyrkliga, arbetarrörelse eller icke arbetarrörelse. Det är faktiskt så, att bonderörelsen inte bara ärnågonfing som finns i , Om vi nu skall diskutera djup och tyngd i olikasamhällsgrupper, vill jag säga att huvuddelen av världens befolkning är bönder.Kristna kyrkor finns inte heller över hela världen, I många delar av världen ärandra religioner än den kristna förhärskande, och det finns ingen anledning atftillmäta dem mindre betydelse än den kristna. Jag säger deffa bara för atf visaatt vi skall akta oss för att dra upp sådana här gränser eller för att säga atfdef bara är en bestämd rörelse som kan bedriva den stora missionen på def härområdet, men atf andra gärna får vara med. Då snävar man in def här arbetet påett sätt som jag tycker är beklagligt. Här, om någonsin, gäller def aft varauniversell och aft ge alla samma viktiga roll i det gemensamma arbetet. Låt mig också säga aft, om def skulle vara så atffolkrörelsernas engagemang i de här frågorna vore beroende av storleken på destatsbidrag som kan utgå, skulle jag se mörkt på den folkresning om, I utgår det statsbidrag fill folkrörelserna för det härändamålet, men jag misstänker att det kan bli svårt att få alla jordens stateratt ställa upp på def sätt som den har gjort för sinafolkrörelser. Och def var ju över hela världen som rörelsen skulle gå, intebara i , Utrikes- och han-" delspolitisk debatt 55 () replik; Jag vill säga, , att jag inteförstår de här inläggen. Vad är de till för? Jag har kontakter med kyrkorna ochvet att det är en stark rörelse. De kommer kanske att genomföra det här. Jaghar kontakt med Socialisfinfernafionalen och arbetar naturligtvis för att denskall mobilisera sina krafter. När jag säger detta kan ju inte det innebära attandra inte får arbeta för nedrustning. Man undrar vad egentligentror om i eller någon annan riksdagsman. Det är heltenkelt en befängd idé, och jag förstår över huvud taget inte de här inläggen.Def är aft mucka gräl på ett oerhört allvarligt område. Pengar kan vi resoneraom. Det är klart att nedrustningen inte är beroende av en promille avförsvarsanslaget. Även centerpartister har varit med om atf motionera härom.Senast var det faktiskt så, att socialdemokraterna i utrikesutskottet yrkadebifall också till en cenferpartistisk motion. behöver man nog få framde här pengarna. Jag tror att det skulle hjälpa oss. Kunde det också bli så iandra länder vore def väldigt bra. 56PAR () replik: Jag skall kanske påminna om vad jag verkligensade. Jag beskyllde inte för att förneka att andra skulle fåvara med, osv. Men jag konstaterade att han inte kunde motstå frestelsen attframhäva den rörelse som han själv fillhör. Enligt min mening är detta ettintressant psykologiskt fenomen, eftersom just framhävandet av sin egen grupp ihög grad är drivfjädern bakom motsättningarna i världen. Längre gick jag inte,och jag vet inte varför blev så stött i kanten av det. Jaghåller med om att debatten kanske blev längre än vad som var nödvändigt, mendet var nog i så fall inte enbart mitt fel. Kammaren beslöt att förhandlingarnaskulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 6 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:2017av m. fl. med anledning av proposifion1980/81:98 om medelstillskott till 1980/81:2018 av m.fl. med anledning av proposition 1980/81:108 om ändring i (miljöbrott)