prot · G40923 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:23 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 5innevarande månad. 2 § Tredje vice talmannen meddeladeatt , som kallats alt under liden den 20november-den 20 december 1980 ersätta , hade blivit förhindrad atlinfinna sig. Tredje vice talmannen anmälde all Inga-Brin ()i stället skulle inträda som ersättare för under nämnda lid. 3 § Tredje vice talmannen meddelade attläkarintyg inkommit för , som var sjukskriven den 11 november-den 20 december. Erforderlig ledighet beviljades. Tredje vice talmannen anmälde attBarbro () fr. o. m. skulle tjänstgöra som ersättareför . 4§ Upplästes följande inkomna ansökan: Undertecknad anhåller om tjänstledighet för fram till juluppehållet 1980. Kammaren biföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde atlAnita () under denna lid skulle tjänstgöra som ersättare för Maj BrittTheorin. Om utformningen av deklarationsblanketten årsfastighetstaxering 5 §Svar på fråga 1980/81:79 om utformningen av deklarationsblanketten för 1981års fastighetstaxering har med anledning avutformningen av deklarationsblanketten för fastighetstaxering i fråga om köksinredning,innertak och golv frågat mig varför ett enda material, i detta fall trä,betecknats som lyx. Vid fastighetstaxeringen skall ett taxeringsvärdefastställas som motsvarar av marknadsvärdet. Taxeringsvärdet skallbestämmas med utgångspunkt i riktvärden som i sin tur skall bestämmas förkombinationer av värdefaktorer. I fråga om småhus utgör standarden en sådanvärdefaktor. Standarden skall bestämmas med hänsyn till småhuselsbyggnadsmaterial och utrustning. I den proposition (1979/80:40) som låg till grund för dennya fastighets-taxeringslagen uttalade min företrädare beträffande de olikauppgifter om standard som skall lämnas i faslighetsdeklarationerna, atl man härmåste göra en avvägning mellan å ena sidan önskemålet om atl få fullständigastemöjliga underlag för värderingen och å andra sidan viklen av att inte drivadetaljeringen så långt att allmänhetens förståelse för behovet av uppgifternahotas. Den sista omständigheten betonades särskilt. Detta innebär att enbegränsning måste göras i fråga om vilka faktorer som lämpligen bör tas med ideklarationsblanketten. Den närmare bestämningen av vilka uppgifter som börinfordras och som har betydelse för värdet är enligtfastighetstaxerings-förordningen emellertid en sak för . 2JOHN (vpk): Jag ber först all få lacka budgelministernför svaret. Jag kan väl även erkänna atl del är en något knepig fråga som jaghar ställt. Anledningen till frågan är atl jag tror all utformningenav taxeringsbestämmelserna måste ses över, eftersom den tydligen har fått enmängd konsekvenser som enligt min mening är besynnerliga. Jag vill förstpoängtera att jag naturligtvis inte är ute efter atl belöna användningen avlyxinredning-ar, men jag kommer inle ifrån den tanken atl del här finns sakersom måste rättas till. Trä är en inhemsk vara som utgör en viktig förutsättningför vidareförädling, inte minst i Norrlandslänen. Taxeringsbeslämmelserna harfått till följd att t. ex. tillverkare av gipsskivor med påklistrad trämönstradplasttapet redan har gått ul och marknadsfört sin produkt som "lakpanelensom inte höjer taxeringsvärdet". Enligt uppgifter som jag har fått är detpå det sättet, atl anskaffningskostnaden för ell trägolv, när golvet är inlagtoch lackat, är lägre än för ett spånskivegolv belagt med helläckningsmalta. Detmest orimliga inträffar om trägolvet läcks med en heltäckningsmatla, för dåsker inte denna slraffbeskallning. Del påslås atl villaägarföreningar funderarpå all hyra heltäckningsmatlor för all sänka taxeringsvärdet. Jag ärmedveten om alt det kanske finns problem med att få så rättvisa bestämmelser som möjligt,men jag tror det är risk för atl felaktigheterna är så stora alt del ärnödvändigt med en översyn. Jag vill därför fråga budgetministern om han ämnarvidta några åtgärder för att en sådan översyn kommer till stånd. En så viktigbransch som träbranschen kan ju få det sämre, och 1. ex. våra småindustrier iNorrland kan komma i ett besvärligt läge just på grund av dessa bestämmelser. Vid fastighetstaxeringen är ju marknadsvärdet utgångspunkten, som jaghar angivit i milt svar. Del är alltså detta värde som det är intressant att»se på, och det viktiga är hur det kan påverkas av olika faktorer. Somjag också har sagt i milt svar är det en mycket svår uppgift att göraavvägningen mellan önskemålet om att få fram meningsfulla uppgifter, för skall kunna göra den rätta värderingen, och viklen av alt inle drivadetaljredovisningen för långt, så atl den som fyller i dessa blanketter tapparförtroendet för verksamheten. Det måste göras en avvägning, och enligtförordningen är det som skall göra den. Den uppgiften harverket naturligtvis också inför kommande laxeringar, och jag är övertygad omatl man där kommer alt la vara på de erfarenheter man får i denna omgång, ochgöra det på ett klokt sätt, så atl blanketterna blir än bättre utformade nästagång del är aktuellt. Omde homosexuellas villkor inom statsförvaltningen 4 (vpk): Jag sade redan i mitt första inlägg att jag är medveten om att det härär svåra saker. Men del är orimligt att om man har ett trägolv och lägger på enheltäckningsmalta, som är dyrare, så minskar värdet och man fårlägre taxering. Del är just sådana konsekvenser som jag tycker är helt orimliga.Jag hoppas alt ser över bestämmelserna. Om det inte är möjligtall gå in i varje detalj, så måste det ändå vara möjligt att se över sådant somjag har pekat på här. Man skulle ju nästan kunna tänka sig att användaheltäckningsmatfa enbart när man fyller i blanketter och sedan lyfta ut mattanfrån sitt trägolv. Man skulle t. o. m. kunna låna heltäckningsmattan. Del ärjust med tanke på sådana orimliga konsekvenser som man måste rätta tillbestämmelserna. 6 § Svar på fråga1980/81:58 om de homosexuellas villkor inom statsförvaltningen har frågat mig vad regeringen tänker göra för atthomosexuella inom statsförvaltningen inle skall ha sämre anställningsvillkorän andra med motsvarande tjänster. Jagvill då först peka på att man i vårt land i ökad utsträckninghar gett heterosexuell samlevnad mellan ogifta samma rätls- Om de homosexuellas villkor inom statsförvaltningen Det gäller t. ex. i fråga om rätlen till den gemensammabostaden. Del gäller också i fråga om familjebidrag, bostadsbidrag,bosältningslån m. m. Och om parterna har gemensamma barn jämställs de numera ien rad andra hänseenden med makar. Även när del rör anställningsvillkoren i statlig tjänst ären del speciella förmåner knutna till alt arbetstagaren bor samman med någonannan person under äktenskapsliknande förhållanden .Detta uttryck tolkas så,alt det bara avser sammanboende som är av olika kön. Det gäller här extraförmåner inom ramen för t. ex. tjänstledighet, traktamente,flytlningsersättning, bosladsanskaffningslån, perspnskadeförsäkring ochgrupplivförsäkring. De här anställningsvillkoren följer av kollektivavtal ochförfattningar. Principiellt delar jag uppfattningen atl även samlevnadmellan två parter av samma kön är en från samhällets synpunkt fullt acceptabelsamlevnadsform - en uppfattning som också har gett uttryck åt (LU1973:20). Men har också uttalat alt förutsättningar förmer genomgripande reformer på särskilda områden knappast är för handen förränhuvudlinjerna beträffande den civilrällsliga regleringen av parternas inbördesförhållanden vid homosexuell samlevnad har klarnat (LU 1975:8). Man syftadedärvid på alt familjelagssakkunniga (Ju 1970:52) avser alt la upp även vissarättsliga problem som aktualiseras vid samboende mellan homosexuella. Utredningen (S 1977:21) om de homosexuellas situation isamhället behandlar dessutom bl. a. sådana förmånsfrågor som tarupp. Jag vill slutligen framhålla alt frågor omanställningsförmåner i statlig tjänst huvudsakligen löses av parterna vidförhandlingar. Men sådant material som kan komma fram genom de nämnda bådautredningarna kan naturligtvis i del här speciella fallet komma atl påverka ochunderlätta parisarbetet. 6 JANBERGQVIST (s): Jag ber alt få tacka för svaret. Bakgrunden till min fråga är denna: Om man är anställd iutrikesförvaltningen får man flytta mellan olika huvudstäder i världen, vilketkanske går bra om man är ensamstående. Men om man är gift eller om mansammanbor med någon, så kan del bli problem därför alt den medföljande somregel inle kan få något jobb. Del bästa är naturligtvis om arbete kan ordnasockså för den som följer med, men i många länder verkar delta vara något som äromöjligt atl uppnå inom överskådlig lid. I sådana fall måste utrikesförvaltningenkunna kompensera ekonomiskt - det kan ske i form av flyttningsbidrag ellergenom andra förmåner. Så sker också när det gäller gifta makar ochheterosexuella sammanboende, även om de fackliga organisationerna ingalundaanser all den här frågan har fåll en bra lösning. När del däremot gällerhomosexuella sammanboende utgår inget som helst stöd vid en sådan här besvärligflyltningssilualion. Det finns de som säger all de på grund avdelta upplever en helt ohållbar situation, där det blir svårt för dem atlupprätthålla sin tjänst med de flyttningar som denna ofrånkomligen kräver,såvida de inte bryter en relation som de absolut inte vill bryta. Det finns i avtalet en bestämmelse som säger: "Vidtillämpning av bestämmelserna i denna del skall med make likställas person medvilken tjänstemannen sammanbor under äktenskapsliknande förhållanden sedanminst . Arbetsgivaren får besluta alt även annan person än som harsagts skall likställas med make." Här finns det alltså en paragraftext som man kunde tyckaskulle kunna klara ul sådana här saker, men de konkreta fall som finns harvisat atl arbetsgivaren har varit stark motståndare till att göra någonting åtdetta. I direktiven till den utredning som taladeom står det alt utvecklingen f. n. går mot ett successivt avskaffande av densärbehandling som finns kvar beträffande heterosexuella samboende utan barn.Del är väl rikligt, men när det gäller just utrikesförvaltningen kan man interäkna med all utvecklingen kommer atl bli denna inom rimlig lid, ulan detkommer att finnas behov av särskilda åtgärder. Därför är del viktigt atlregeringen klargör sin inställning i den här principiella frågan. sade att homosexuell samlevnad är en från samhällets synpunkt fulltacceptabel samlevnadsform. Men han borde också kunna uttrycka den meningen alldel är självklart atl anställningsvillkoren skall vara likvärdiga. Om de homosexuellas villkor inom statsförvaltningen Så som frågan är ställd tror jag alt del ärviktigt atl klargöra att det inle finns någon principiell skillnad i fråga omhomosexuella och icke homosexuella när det gäller stafliga anställningsvillkor.Vissa skillnader uppstår först när den familjerällsliga anknytningen bedöms. Dåhar vi renodlat problemet. Men då kommer man också in på frågor om hur man kankonstatera alt samlevnaden sker och hur man kan kontrollera den, liksom ocksådess varaktighet. Jag tror säkert alt erkänner att det finnsgränsdragnings- och kontrollproblem beträffande olika kategorier av samboende,i del här fallet när det gäller personer av samma kön. Detta är bakgrunden tillvarför det behövs ett utredningsunderlag. Man skall kunna bedöma del enskildafallet och undvika all behandla människor olika. Därvidlag har det, enligt minmening, ingen betydelse om vederbörande arbetar utomlands eller här hemma. Genom de här utredningarna, t. ex. utredningen om dehomosexuellas situation i samhället, har jag fåll veta att man överväger atl föreslåatt samboende i olika sammanhang i fortsättningen skall syfta också påhomosexuellas samlevnad under äktenskapsliknande förhållanden. Man övervägerockså att föreslå någon form av registrering, eventuellt i form av anmälan tilläktenskapsregistret e. d. Därmed skulle man kunna dra en gräns, t. ex. när detgäller samlevnad avseende en förälder och ell barn. Om sammansättningen av utvecklingsbolagens styrelser iJämtlands och 8 JANBERGQVIST (s): Jag har försökt ta reda på hur länge detdröjer innan utredningen är klar. Vissa tecken lyder på alt den kanske blirklar om ungefär , vilket skulle innebära alt ett riksdagsbeslut inle kanfattas förrän . Del är en lång lid. a. därför är del viktigtatt regeringen redan nu klargör sin principiella inställning. Det är klart attjag inte begär atl skall redogöra för hur man skall registreraoch kontrollera. Men får jag uppfatta uttalande som alt haninte bara säger all samlevnad beträffande två parter av samma kön är en frånsamhällets synpunkt fullt acceptabel samlevnadsform ulan alt han också menarall det är självklart all sådana förmåner som jag berörde skall vara likvärdigai både det homosexuella och det heterosexuella fallet? Under förutsättning all man har ettkontrollsystem som fungerar likvärdigt för alla statsanställda är jag bereddatt ställa upp bakom den principen, vilket också ligger i mitt svar. Det ärbara det att vi inte har 'något generellt kontrollsystem , och ett sådanttror jag är nödvändigt. Sedan är det här ju saker som naturligtvis kan tas uppmera akfivt av parterna än hitfills och regleras i avtal. Jag sadeinledningsvis i svaret att det här är fråga om att i samboendefall regleraextra anställningsförmåner. De finns reglerade i författningar, men i praktikengrundar de sig också i allt väsentligt på förhandlingsöverenskommelser med defackliga organisationerna. Och den vägen finns det naturligtvis en möjlighetatt reglera de här sakerna. Mol bakgrund av de svar jag har gett principiellt,utan atl binda mig för en speciell kategori statsanställda, finns delnaturligtvis här en positiv attityd till atl lösa den här sorlens problem. 10 (): Då tycker jag alt jag kan vara helt nöjd närdet gäller och därmed regeringens inställning i denprincipiella frågan. Vad sedan gäller de konkreta problem som föreligger,är del alltså i första hand en angelägen uppgift för de fackligaorganisationerna och avtalsparterna att försöka få lösningar till stånd. 7§ Svar på fråga 1980/81:61 om sammansättningen av utvecklingsbolagensstyrelser i och KaVin Ahrland har ställt följande fråga tillmig: "Anser industriministern att de regionalt - och manligt - förankradestyrelserna speglar den jämställdhelssyn regeringen säger sig arbeta för? Qminte: Vad ämnar industriminislern göra för alt företrädare för glesbygdslänenskvinnor skall få något inflytande i utvecklingsbolagen?" Jag villinledningsvis beträffande arbetsmarknadssituationen för kvinnor i glesbygdslänen erinra omden ambitiösa jämställdhelssyn som karakteriserar regionalpolitiken i stort.För företag som erhåller regionalpolitiskt stöd gäller att av detantal arbetsplatser som tillkommer på grund av slödel skall förbehållasvartdera könet. Det är min förhoppning att de nämnda utvecklingsbolagen kommerall stimulera den industriella tillväxten och i samband därmed även bidra tillatt den regionalpolitiska medelsarsenalen utnyttjas. Därigenom kommerarbetstillfällen atl skapas för både män och kvinnor. Utvecklingsbolagensstyrelser har getts en regional förankring. På grundval av beslut(prop. 1979/80:125, AU 1979/80:29, rskr 1979/80:362) är styrelserna sammansattaav två ledamöter som företräder landsfingen, tre ledamöter med industrikunnandeoch tre ledamöter som representerar löntagarorganisationer. Vidare ingår istyrelsen verkställande direktören för resp. regional utvecklingsfond samt enledamot som företräder staten. Föratl markera bolagens regionala karaktär tillsattes landstings- ochindustrirepresentanterna efter förslag från landstingen i de båda länen.Löntagarrepresentanterna tillsattes efter förslag från resp. organisafioner.Vid urvalet av dessa personer hade förslagsställarna att beakta behovet av enstyrelse med bl. a. regionalt kunnande, industriell erfarenhet och kännedom omutvecklingsarbete i mindre förelag. Jagmedger alt sammansättningen av de regionalt förankrade styrelserna intetillgodoser kravet på en ur jämslälldhelssynpunkt önskvärd könsfördelning. Jaghar dock inte ansett mig kunna påverka förslagsställarna när det gällerpersonvalet. Omsammansättningen av utvecklingsbolagens styrelser i ochVästerbottens län 12 (); Jag tackar för svaret. Jag konstaterar att jag fick svar på min förstafråga och att och jag är ense om atl sammansättningen av de härstyrelserna inte tillgodoser kravet på en önskvärd könsfördelning. Menjag hade faktiskt ställt två frågor, just därför atl jag på den första fråganfick ett svar som innebär atl industriministern håller med mig. Minandra fråga var: Vad ämnar industriminislern göra för alt glesbygdslänenskvinnor skall få något inflytande i utvecklingsbolagen? säger han inle ansett sig kunna påverka förslagsställarna när det gällerpersonval. Naturligtvis kan inle ringa upp och säga tilllandstinget: Ni skall välja och fröken . Det vet jagockså. Inle heller går det alt ringa till arbetsmarknadens parter. Menindustriminislern kan ändå som statsråd bilda opinion för att vi skall få enändring till stånd och mycket väl låta hälsa förslagsställarna alt det finnsmyckel kvinnor också i glesbygdslänen, alt det är fler kvinnor där än män sombehöver få nya arbetsfillfällen och all med kvinnor i styrelserna skulle vi haen bättre garanfi för att utvecklingsbolagen också skall upptäcka den saken ochta sitt ansvar. Könskvoleringeninom det regionalpolifiska stödet är bra och har bidragit till sysselsättningen. Det håller vi med om. Om sammansättningen av utvecklingsbolagens styrelser iJämtlands och behöver fåvara med också i besluten, om vi skall vara säkra på nya arbetstillfällen. I regeringsskrivelsen om fortsatt jämställdhelsarbete stårdet att det statsfinansiella läget inte ger utrymme för kostnadskrävandeförslag. Det är tråkigt, men då får man använda sin fantasi i stället och tafram sådana reformer som inle kostar så myckel pengar. Man får inle varafantasilös. Det gäller atl välja reformer som innebär alt man användermänskliga resurser på ett annat sätt än . En reform som inle skulle kostaett enda öre vore en bättre kvinnorepresentafion i olika statliga styrelser. Det sägs att vi behöver ett nytänkande i vårt land när detgäller industrin. Det är rätt. Men det kan vi inle få, om vi inle låter nyafriska hjärnor få vara med. Jag tror atl sådana finns hos bl. a. kvinnorna iglesbygdslänen. undrar jag: Skall jag tolka industriministerns svar -atl sammansättningen av styrelserna inle var så lyckad och att han inte kunnatpåverka förslagsställarna när det gäller personvalet - så atl industriministerninte vill göra någonting ål del i fortsättningen heller? Skulle det vara omöjligt för industriministern atl, när niber om förslag från organisationerna i liknande fall, be om förslag på tvånamn, en kvinna och en man? Jag ställer den frågan som en komplettering, ochdel gör jag därför att utvecklingsbolagens styrelser ju inte är de enda somtillsätts av industriministern. Jag kan inte annat än ställa en fråga till: Anser inteindustriministern atl det finns kvinnor med regionalt kunnande, industriellerfarenhet och kännedom om utvecklingsarbete i mindre förelag, någonstans inågot av de här två länen? Får jag försäkra KarinAhrland atl jag visst är övertygad om alt del finns kvinnor i de här två länensom vore väl skickade att ingå i de styrelser vi nu diskuterar. Jag haremellertid utgått från den principen atl de organ - landstingen och facken bl.a. - som har att nominera har kompetens alt bedöma detta och även delar minvärdering om nödvändigheten av en allsidig representation. Jag har alltså inlehaft anledning all gå in och dirigera den nomineringsverksamhet som harbedrivits. Men jag vill också , som en komplettering till mitt svar,säga alt jag naturligtvis kommer alt välkomna förslag tillkvinnliga styrelseledamöter från berörda parter och även, när det gällerstatens representant, överväga möjligheterna alt utse kvinnor. 14KARIN AHRLAND (fp): I sak är vi ense. Det är vi alltid när vitalar om sådana här saker. Det finns ingen som säger emotjämställdhetskommitténs eller mina påståenden atl del finns kompetenta kvinnor.Vi är också ense om alt inte kan dirigera personvalen. Men deträcker inte med att välkomna förslag från de berörda organen. Det måste tillell aktivt agerande från regeringens sida. Del finns ingen anledning alt låtaNils Åsling tillsätta ledamöternai styrelsen, om han utan vidare bara tar dem som kommer på förslag. Då kan vilika gärna säga atl det skall vara landstingen som filisätter dem. Det härhandlar ju bara om vem som skall betala arvodet. Det kan staten göra ändå. Jag hoppas emellertid alt - som han sade- verkligen funderar på förslaget om två namn. Det förslaget prakfiseras iNorge och har inneburit en mycket stor förändring där. Jag hoppas särskilt atlNils Åsling gör del när del gäller glesbygdslänen - del borde kanske enföreträdare för glesbygdslänen tänka på. Jag vill erinra om hur den geografiskafördelningen av arbetstillfällen för kvinnorna ser ul i . Jag är myckel väl medveten om bristerna isysselsättnings-fördelningen här i landet. De har, som också harnoterat, lett till den aktivitet vi har inom regionalpolitiken. När det sedan gäller nomineringen är min principiella synden att man, om man har ett nomineringsförfarande, också måste anse att dennominerande myndigheten-organisationen är kompetent att nominera. Därför ärsystemet med all först nominera två ledamöter för atl sedan den beslutandeinstansen skall välja en av dem, ur min synpunkt, dubiöst. Jag tycker att KarinAhrland och jag tillsammans skall försöka bilda opinion, bl. a. hos landstingeni de berörda länen, så att landstingen inte bara i det här sammanhanget utanockså i andra beaktar behovet av atl ge kvinnorna ökat inflytande. 16 (): Jag skall gärna ställa upp för atl fortsättaalt bilda opinion på den punkten, och jag tycker det är roligt att vara med. Får jag bara säga all jag tycker att vi skall bilda denopinionen inte bara hos landstingen, utan lika mycket hos arbetsmarknadensparter. Får jag dessutom erinra om alt en avstyrelserepresentanterna är utsedd enbart av staten. 8 § Svar på fråga 1980/81:66 om ökad satsning påNorrbottens exportindustri har frågat mig dels vilketinitiativ jag tänker ta i fråga om en eventuell export av järnvägsräls tillSovjetunionen, dels hur jag ser på den nu uppkomna möjligheten till en merdifferentierad exportmarknad. Jag harinhämtat följande från , . En allmän diskussion om förutsättningarna för handel medSEV-länderna har förts i bolagets styrelse mot bakgrund av ett möjligt behov avjärnvägsräls i . Någon förfrågan från omrälsleveranser har Om ökad satsning på exportindustri 9 protokoll 1980/81:20-24 Omökad satsning på exportindustri Del är alltså inle rikligt att en jätleorder håller på all gåförlorad. 18 (vpk); . Det ärinte riktigt att en jälteorder håller på att gå förlorad, säger . Ärdet då inle heller riktigt alt Statsföretags chef har besökt isyfte att göra PR för Statsförelag och därvid fått besked om att det där finnsintresse för handel av del slag som jag redovisat i min fråga? Ärdel inte heller riktigt alt privata ägarintressen har ställt sig kallsinnigatill sådana möjligheter vid de diskussioner om förutsättningarna som NilsÅsling hänvisar till i sitt svar? Detär alltså så att i enligt planerna skall sätta i gång medrälsfillverkning 1983-1984 och producera ca 250 000 årslön, motsvarande arbeteför dem det berör . Ävenom verket i fråga främst är avsett för den nordiska marknaden, är det naturligtatt de anställda ser chansen - jag betonar ordet chansen - till en jätteorderfrån som säkerhet för en bra start och möjligheter till en godutveckling. Det kommer alltså snart att finnas en vara som behöver köpare, ochdet finns intresse för varan hos en köpare med stora utbyggnadsplaner på järnvägssidan.Men de två pusselbitarna skall alltså inte få passas ihop, eftersom någrakapitalägare ger sig till att såga hack i bitarna. Det är inte alt undra på attstålarbetarna efterlyser något slags förnuft.