prot · G40927 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:27 1 §Val av två ombudsmän Anf.1 (): Valperioden för justitieombudsmännen utgår under innevarande kalenderår. Medanledning därav skall val förrättas av två ombudsmän.JO-delegationen har berett frågan om val av två ombudsmän. Samråd har därvidägt rum med de av partigrupperna utsedda ledamöterna i talmanskonferensen. JO-delegationenföreslår enhälligt att för tiden från valet till dess nytt val harförrättats under fjärde året därefter fill jusfifieombudsmän omväljerjusfitieombudsmannen och nyväljer justifierådet . Anf,2 TALMANNEN: Valetav två ombudsmän avser liden från valet till dess nytt val förrättasunder fjärde året därefter. JO-delegationen har föreslagit omval av justitieombudsmannenAnders och till ny justitieombudsmän föreslagit justitierådet TorSverne. Kammaren utsåg för tiden från valet till dess nyttval förrättats under fjärde året härefter till 2 §Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. Riktlinjerför det militära försvarets fortsatta utveckling 3§Meddelande om svar på interpellationerna 1980/81:21 och 29 Anf,3 Jordbruksministern : Jag vill meddela all jag på grund av resa utomlands inte inomföreskriven tid kan besvara interpellation 1980/81:21 av verksamhet vid Lövsta. Detsamma gäller interpellation 1980/81:29 avUlla om jordbrukets och trädgårdsnäringens energiförsörjning. Enligtöverenskommelse kommer interpellationerna att besvaras . 4 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1980/81:68fill skalleutskottet 5 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:118 tillförsvarsutskottet /81:119 till jordbruksutskottet /81:120 tillkonstitutionsutskottet /81:121 till skafteutskottet /81:122 tillnäringsuiskoltet 1980/81:123-125 till skafteutskottet /81:126 fillnäringsutskottet /81:127 till utrikesutskottet /81:128 och 129 tillskalteatskottet 6 §Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1980/81:50 7§ Riktlinjer för det militära försvarets fortsatta utveckling betänkande 1980/81:1 om riktlinjer för det militäraförsvarets fortsatta utveckling (prop. 1980/81:4). 4 (): Det är nu för tredje gången detta år som skall ta ställningtill utgifterna för det militära försvaret under de fem budgetåren1980/81-1984/85. Sedanvi sist befattade oss med den här frågan har det onekligen hänt en delsaker. a. har ju regeringen nu vaknat till insikt om att den på något sättmåste försöka stoppa nationens ständigt ökade upplåning och fortgåendeskuldsättning. Dethar kommit ett sparpaket som drabbar många medborgare i vårt land, inte minstde svaga och utsatta. En rad samhälleliga förmåner som uppfattats som självklararättigheter har blivit urholkade i strävandena alt återställa landetsekonomiska stabilitet. Inomden skall behandla det s. k. sparpakelet - imedvetande om att de försämrade villkoren för pensionärerna, nedskrotningen avutbildningen och allt del övriga som föreslås endast är en inledning fill ensvångremspolifik som anses nödvändig framöver och som kommer altkompletteras med ytterligare inskränkningar och nedprutningar. Vilka det blirkommer vi att få besked om. Vihar också fått veta att det militära försvaret skall få ge sin tribut åtbesparingspolifiken. 300 milj. kr. skall under nästa budgetår sparas in. Detbetonas dock alt det är en helt tillfällig åtgärd. Den framställs egentligensom rätt bagalellartad: den kommer inle att påverka situafionen för vare sigpersonalen eller materielen inom försvaret. Försvaret lider ingen skada av ensådan här temporär åtgärd, framhålls det ifrån regeringens sida. För attytterligare understryka hur litet den föreslagna åtgärden betyder finner inleförsvarsministern anledning att ändra de planeringsramar som skall gälla förframliden. Detförslag som vi nu har att ta ställning till är precis detsamma som lades fram ivåras. Vi socialdemokrater vidhåller det beslut som då fattade. Delslår i överensstämmelse med de kostnader som vi alltsedan 1977 har ansettriktigt avvägda för det svenska militära försvaret. Jagskall inle klandra regeringen för det förslag som vi fått i besparingspropositionenangående det militära försvaret. Det skall jag med hänsyn till vår egeninställning absolut inte göra. Men del skulle ha varit mer tilltalande omregeringen också justerat ner planeringsramen med hänsyn till det förslag somredan finns under behandling här i . Visocialdemokrater har framfört dessa synpunkter i utskottet, men vi har då fåttveta all det väldiga belopp del rör sig om - 68 . - inte på någotsätt bör justeras med hänsyn till sparförslaget. Redan den som ser på självabeloppet förstår atl det var en mycket noggrann uträkning bakom det en gång itiden. Men man säger alltså att det inte finns anledning till någon förändring. Manresonerar så här på den borgerliga kanten: Eftersom del verkliga utfallet ändåkommer att bli ett helt annat när prisregleringsmedlen har fillkommil kan manlåtsas som det regnar - 300 milj. kr. mer är i det här sammanhanget inte avnågon betydelse. Vihävdar alt det är principiellt felaktigt alt på det sättet inteckna förpriskompensation beräknade medel. Jagvill gärna säga att det inte hade funnits någon anledning att göra så storaffär av delta om vi inte också blivit underrättade om att del inte heller idet förslag till anslag för det militära försvaret som kommer att föreläggasriksdagen kommer att göras några förändringar. Anslaget kommeratt uppföras i vanlig ordning, utan hänsynstagande till de 300 milj. kr. Deninflationspolitik som förs kommer förmodligen att göra det möjligt att påräknaen så stor indexuppräkning- särskilt när man får behålla den metod Riktlinjerför det militära försvarets fortsatta utveckling Riktlinjerför det militära försvarets fortsatta utveckhng för indexberäkningen somfinns. Den har ju inte försämrats - som har skett för pensionärerna - utanskall verka fullt ut här. Därför är det sannolikt att det kommer att tillförasså mycket priskompensationsmedel att minskningen kan täckas in. Jag villemellertid upprepa: Principiellt är detta felaktigt, och det strider helt motde principer som har varit vägledande. Dessutom öppnar det möjligheteratt framställa förslag i utan att man anslagsmässigt tarkonsekvenserna av förslagen. Jag skall inte trötta med ytterligare argumentering mot de nyaprinciper som regeringen inför. Jag ber att få yrka bifall till den reservationsom jag tillsammans med övriga socialdemokrater i utskottet har avgivit ibetänkandet, Anf, 5 (vpk); Inte har försvarspolitik stått inför störreavgöranden än den gör nu . försvarsbeslut, sominnebar en nedrustning efter ansträngningar, förbyttesganska snabbt , i en upprustning och utbyggnad av detsvenska försvaret som sedan inte har avbmtits. Det har gett oss enmilitärapparat som med hänsyn till folkmängden har hört till de starkaste ivärlden. Vårt flygvapen har överträffat alla andra staters utom deverkliga stormakternas. Utbyggnaden har varit möjlig genom vårt goda ekonomiskaläge och en hög standard inom teknikens, och då särskilt vapenteknikens,område. Nuär det inte längre möjligt att upprätthålla denna typ av försvarsorganisation,som ansetts självklar . Det beror främst på följande faktorer: Vi har inte längre de ekonomiska förutsättningarnaatt upprätthålla en organisation av samma storlek och kvalitet som på 1950- och1960-lalen. Även om vi vore villiga att satsa procentuellt likamycket som , så skulle det ändå inte vara tillräckligt, eftersom utvecklingeninom vapenområdet går så snabbi att bara de verkliga stormakterna eller blockenkan hänga med. Samhällsutvecklingen har urholkat försvarsbegreppetoch gör det i en ständigt ökande takt, dvs. det blir allt mindre meningsfulltatt satsa resurser på militära system när samhället i övrigt blir alltmersårbart sett ur försörjnings- och skyddssynpunkt. Tilldet sistnämnda vill jag säga att det som har kommit fram i massmedia omvår folkförsörjning och läget i fråga om det ekonomiska försvaret är i detavseendet oerhört avslöjande. Alla som har arbetat med de här frågorna har iåratal vetat om att folkförsörjningen har varit eftersatt, alt det ekonomiskaförsvaret inte har fått de resurser som har behövts och att samhälletssårbarhet katastrofalt har ökat. Men i den borgerliga regeringenstankebanor finns inte med några överväganden med anledning av det här, utan manvill fortfarande satsa en massa miljarder på att bygga ut den militära sektorni stället för att stärka folkförsörjningen och minska sårbarheten i samhället iövrigt. Det är en ologisk tankegång, och det handlar omtvå beslutsprocesser som inte går ihop. Regeringen bör på ett mycket klararesätt än som skett reda ut vad man verkligen menar och vad man avser att göra iframtiden när det gäller just samhällets sårbarhet. Idiskussionen om hur det svenska försvaret skall se ut och organiseras kan manurskilja två väldigt tydligt avgränsade linjer och uppfattningar. Denförsta är en högerinriktad, militaristisk och teknisk-industripolitisk linje.Den innebär en fortsatt satsning på tekniskt komplicerade och dyrbaravapensystem som flygplan, stridsvagnar och ubåtar. Det betyder ett uppgivandeav den allmänna värnpliktens idé och övergång till någon typ av yrkesförsvar,där man skall ha frivillig värnplikt och välbetald utbildning och tjänstgöringför dem som skall betjäna dessa krigsmaskiner. Det betyder också ett ökatberoende av utlandet. Framför allt innebär det ett ökat beroende avvästmakterna och NATO, inte minst manifesterat i det samarbete som harinletts i flygplansfrågan med just västtyskt, franskt och italiensktindustrikapital. Detta är en annan viktig fråga i det här sammanhanget. Dettagör man alltså för att få tillgång till teknologi och samarbete vid produktionoch utveckling av sådana här dyrbara system. Vi har inte längre råd att självata fram dem. Därför måste vi söka samarbete internationellt - och då blir viberoende. Denandra linjen är en vänsterlinje, en antimilitaristisk nedrustnings- ochomrustningslinje. Denna linje innebär en omläggning av försvarskostnadernaifrån den ensidiga satsningen på den militära sektorn som kräver huvudpartenav våra försvarsansträngningar, en omflyttning så att det läggs större vikt vidden civila sektorn och vidtas åtgärder för att minska sårbarheten i samhället.Det skulle betyda ett avbrytande av militära flygplansprojekt. Till att börjamed måste det betyda att man avbryter tillverkningen och beställningarna av dentredje delserien av . innebär det också ett avskaffande av detsvenska flygvapnet av . Vi behöver det inte. "Vidareskulle det här innebära ett bibehållande av den allmänna värnplikten, medstörre inflytande över organisation och utbildning på både civilt ochvärnpliktigt håll. Den här värnpliktsorganisationen skall då förses med demoderna vapen som vi har möjlighet att ta fram. Vi bör göra en större satsningpå defensiva vapen av robottyp. Det finns nu tekniker som ger oss ett väldigt övertagi dessa sammanhang. Det är märkligt att man inte på ett mera bestämt sätt harsatsat på den tekniken och minskat utgifterna för de s. k. krigsmaskinerna, somjag nämnde fömt. Detskulle också gynna en svensk data- och elektronikindustri, om man satsade enstörre del av försvarskostnaderna på just en utbyggnad av robottekniken. Sådanahär vapen kan betjänas av värnpliktiga. Det skulle inte behöva bli fråga omnågon speciellt komplicerad utbildning. Det handlar om lätthanterliga ochlättrörliga vapen som dessutom är effektiva. En sådan försvarspolitik skulle påsikt möjliggöra en sänkning av försvarskostnaderna och en minskning avberoendet av utlandet. Beträffandeden proposition som vi nu på nytt behandlar, efter avslaget på propositionen ivåras, är det mycket lätt att instämma med SAP:s talesman Riktlinjerför det militära försvarets fortsatta utveckling Riktlinjerför det militära försvarets fortsatta utveckling EricHolmqvist när det gäller de ekonomiska tankegångar som ligger bakompropositionen. Det är märkligt alt det i med inbesparingar på allasamhällslivets områden - inbesparingar som väldigt hårt drabbar många grupperoch samhällsfunktioner av olika slag - finns ett område, ett departement, sominte alls drabbas. Den symboliska inbesparingen på 300 milj. kr. som återfinnsi dens. k. sparplanen är ju i grund och bollen inte alls någon besparing. Manuppskjuter vissa investeringar på byggnadssidan osv. Kanske senarelägger manbyggandet av några värn vid våra kuster. Man skjuter kanske renoveringen avnågra kasernbyggnader till litet längre fram på 1980-lalet. I realiteten är delinle fråga om någon minskning av försvarskoslnaderna, och del är naturligtvisinle heller tänkt all del skall vara det. Men för skams skull kunde man intelämna försvarsdepartementet helt utanför när man gick ut och krävde alt svenskafolket skulle hålla igen och minska sina utgifter. Vihar i vår motion, precis som tidigare, fört fram våra åsikter om hur detsvenska försvaret bör se ut. Vi anser alt man i första hand skall låsa ramarnavid den nuvarande nivån. I likhet med vad ÖB föreslår i sitt lägre alternativkan t. o. m. vi till atl börja med tänka oss en försvarsram på13-miljardersnivån. Det gäller mycket höga belopp, som ger väldigt storapåfrestningar på samhällsorganisationen. Men man kan utgå från den nivån, ochdet behöver inle betyda, såsom utvecklas i del 2, attförsvaret kommer atl klappa ihop. Långtifrån: del går att spara mycket på denmilitära sektorn. De förslag som vi lagt fram i motionen har vi tidigare förtfram, och vi kommer att fortsätta att föra fram dem. Omvi skall få en realistisk försvarspolitik, som verkligen är till för altförsvara - och inte för att gynna rustningsindustrin i ellerför all vi skall försöka leva upp till något slags gammall ideal från1950-lalel om atl skallkunna avvisa invasioner till varje pris ochsådana mystiska tankegångar - måste vi få ett nytänkande inom försvarssektorn.Vi måste få en överflyttning av medel från den militära sektorn till de civiladelarna av totalförsvaret, något som minskar sårbarheten och bygger upp denförsta försvarslinjen i samhället självt. Först då vi har byggt upp den kan delvara motiverat atl börja tala om vad vi skall salsa på den militära sidan. Atlvi, som , låter 16 miljarder av ungefär 18 för hela totalförsvaret gå tilldel militära försvaret kan inte tolereras i fortsättningen. Del måste bli ellomtänkande. Vikommer självfallet att stödja den socialdemokratiska reservationen när denkommer upp till omröstning. Den innebär ändå en inriktning mot en vettigare ochmer realistisk försvarspolitik än del förslag som den borgerliga regeringen ochdess moderata försvarsminister lägger fram. Anf, 6 PER (): Såsom har framgått av de båda föregående talarnas inlägg har den frågavi nu behandlar också tidigare varit föremål för riksdagsbehandling - intemindre än två gånger . Jag vill därför börja med alt påminna kammarensledamöter om förhistorien. Ibudgetpropositionen 1980 föreslog regeringen som vanligt atl riksdagenbeträffande det militära försvaret skulle fastställa en utgiftsram för nästkommandebudgetår och godkänna riktlinjer för den fortsatta utvecklingen. Till dessariktlinjer hörde på vanligt sätt en femårig ekonomisk planeringsram. Dessaförslag behandlades av kammaren på grundval av försvarsulskotielsbelänkande 1979/80:13. Belänkandet var indelat i punkter. Punktenom det militära försvarets fortsatta utveckling innehöll en rad olikaplaneringsfrågor, personalfrågor och frågor om värnpliktsulbildning m.m. Vidden punkten fanns fyra socialdemokratiska reservationer i skilda delfrågor. Engällde den fråga vi nu ånyo riksdagsbehandlar. fattade i denna frågai en votering beslut i enlighet med regeringens förslag. I en senare behandladreservation, som gällde enbart motiveringen beträffande kostnadsbesparingaroch personalminskningar, stannade vid lika röstetal. lägel yrkade en borgerlig ledamot återförvisning till utskottet. Voteringendärvidlag gällde hela punkten - alltså även den fråga vi nu ånyoriksdagsbehandlar. Den21 maj förelåg ell nytt betänkande, nr 19, till behandling i kammaren. Utskottoch reservanter vidhöll sina ståndpunkter från föregående betänkande. Vidvoteringen blev det beträffande det första av de 24 momenten - denfråga vi nu behandlar - lika röstetal i kammaren. Vid lotlningen segradereservanterna, i alla övriga rnoment beslöts enligt regeringsförslagel.Riksdagen hade därmed beslutat om en ekonomisk planering som delsstämde illa överens med den utgiftsram /81 som man redan hade beslutatom, dels innebar avvikelser års femåriga försvarsbeslut. Klart ärockså att voteringsmissarna såväl den 13 som var helt oavsiktliga. Regeringenhar mot den bakgrunden i proposition 1980/81:4 ånyo föreslagit attgodkänna de förslag till riktlinjer för det militära försvaret som följer av1977 års riksdagsbeslut om femårig ekonomisk planeringsram, dvs. atl ramen förliden /81-1984/85 skall vara 68 247 milj. kr. Socialdemokraternavidhåller sin uppfattning att femårsramen skall vara ca 2 miljarder lägre. Vänsterpartietkommunisterna har, som framgått av anförande, använtmöjligheten atl motionera och väckt en lång försvarsmotion, där de bl. a.föreslår drastiska minskningar av försvarels ekonomiska ramar och framförförslag om mycket mindre resurser till flyg och pansar. OswaldSöderqvist har här också lämnat en beskrivning av regeringens avsikter som inlealls stämmer med verkligheten. Han har vidare refererat till ett program i TVom det ekonomiska försvaret, där del också finns mycket alt tillägga. Detprogrammet gav icke en riklig bild av det ekonomiska försvarets Riktlinjerför det militära försvarets fortsatta utveckling Riktlinjerför det militära försvarets fortsatta utveckling arbete och läge. Defrågor som i övrigt väckte vad det gäller försvarets framtid- hur det skall vara utformat och hur det skall utrustas - är frågor som justnu prövas av försvarskommitté. Men jag vill påstå att vpk:s agerande liksom tidigare sker helt utan hänsyn till säkerhetspolitiskaläge. Vpk;s motion har också avstyrkts av ett enhälligt försvarsut-skoft. Vadhar hänt i fråga om säkerhetspolitiska läge efter 1977 årsförsvarsbeslut om en femårsram eller efter vårens riksdagsbehandling? Har dethänt någonting i vår omvärld som ger anledning till minskning av vårt försvar?Svaret är nej. Tyvärr har utvecklingen i världen medfört en ökning av riskernaför vår framtida fred och frihet. Sanningenär den att såväl NATO som har starka militära förband mstade föromedelbar krigsinsats i . Såväl NATO som WP har bindningar till andradelar av världen, där den akuta oron är större än i . Det pågår öppetkrig mellan två viktiga oljeländer, och . Även invasion iAfghanistan fortsätter. Nya oroshärdar har tillkommit utöver de tidigare -, , södra och Bortre med , dvs.förutvarande Cambodja. Bristenpå olja ökar också spänningen i världen och mellan världens stora stater. Enligtmin mycket bestämda mening har spänningen och därmed krigsriskerna i världenökat i förhållande till bedömningen såväl som . Jagvet hur angeläget det är med en långsiktig planering för vårt försvar. Jagbeklagar att socialdemokraterna vidhåller sitt förslag om en minskad ram tillförsvaret. Jag yrkar bifall tillutskottets förslag i dess betänkande nr 1. Anf, 7 ()replik: Jag undrar om förhistorien till det här egentligen förtjänar att hållasvid liv i folks minne. Jag tror knappast det. Hade inte i sitt nitrestsig upp och begärt återförvisning av ärendet i en bagatellfråga, hade visluppit ifrån denna diskussion. Vi kan ju inte göra något åt riksdagensarbetsformer, eftersom det i riksdagsordningen är föreskrivet hur vi skallhandla. Jag vill bara till Per säga att jag inte tror att vi tjänarnågonting på att fortsätta debatten om vem som bar skulden. Jaghar i mitt inlägg avstått från att gå in på vår säkerhets- och försvarspolitik- den får vi möjlighet att återkomma till - utan har bara velat anknyta tillden proposition som föreligger och där vi har att behandla ramarna förförsvaret. Jag vill inle göra anmärkningar mot dem som tar tillfället i akt atthär ta upp en försvarsdiskussion - det må man ha rätt att göra - men självavslår jag från att gå in i den debatten. Däremotvill jag gärna säga till Per , med anledning av det han slutade medatt säga, att det ju ständigt, ja, som jag har erfarenhet avi mitt riksdagsarbete, har funnits differenser mellan vad - det tidigarehögerpartiet - velat ge åt det militära försvaret och vad vi frånsocialdemokratiskt håll har velat ge. Det har också varit skillnader mellanmoderaterna, och i de här frågorna. Man skulle kunnauttrycka del så, att de 300 miljoner som man nu tar bort gör alt man kanske kantala om en försvarspolitik som, om den skulle fortsätta på den nivån, närmastskulle svara mot en linje som och har företrätt tidigare. Stabiliteteni planeringen vill vi inte gå ifrån. Jag är i verkligheten tvärtemot mycketangelägen att bevara den. Det är också av det skälet som jag varnar för atlbörja laborera med helt nya principer när det gäller de tal som vi skall läggatill grund för vårt agerande. Sådant handlande tycker jag är allvarligt, ochjag undrar om det inte finris anledning också för andra att fundera över om maninte då har frångått principerna i det hittillsvarande planeringssystemet. Riktlinjerför det militära försvarets fortsatta utveckling 8 (vpk) replik: Jag instämmer gärna med Per när han säger att detsäkerhetspolitiska läget har försämrats och att spänningarna internationellthar ökat på ett mycket oroväckande sätt . Jag har intealls någon skiljaktig bedömning när det gäller de sakerna. Men,Per , det hjälper inte om vi satsar ytterligare några miljoner . o. m. någon extra miljard på det svenska försvaret i ljuset av detförsämrade internationella läget. Det förbättrar inte vår säkerhetspolitiskasituation. Det var det som jag ville försöka att - för vilken gång i ordningenvet jag inte - påpeka i mitt första inlägg. Så länge vi inte kan organiseravårt samhälle så att det klarar ens en fredskris utan allvarliga verkningar,hur i Herrans namn skall vi då kunna klara ett krigsförhållande, om vi inteordnar vår försörjning av viktiga samhällsfunktioner på ett bättre sätt än vadvi har gjort ? Del är meningslöst att tala om att vi måste bibehålla . o. m. öka anslagen på den militära sidan, när effekten av alla de miljardersom slängs ut där undergrävs av den utveckling som samhälletgenomgår, med allt större sårbarhet på en mängd olika områden - som jag inteskall ta upp här men som jag får återkomma till . Det förbättrarinte vår nationella säkerhet att satsa flera miljarder på ett militärt försvar-som dessutom i sig självt på grund av den teknologiska utvecklingen bliralltmera sårbart och ömtåligt vid avspärrningar, drivmedelsbrist osv. Det är judär felet ligger. Detär sant att detta är en stor fråga att ta upp - det är hela vårförsvarspolitiska idéinställning. Men vi kommer att göra det, därför att de härfrågorna är alldeles för vikfiga för att vi skulle underlåta att ta tillfälleti akt alt debattera dem. Jagvill gärna notera vad här sade - det understryker vad jagframhöll i mitt första inlägg: Det finns och har alltid funnits två tydligalinjer i den svenska försvarsdebatten. Det finns en högerlinje, som alltid harföljts av Per och och av era företrädare i det gamlahögerpartiet. Ni fullföljer denna tradition. Det finns också en vänsterlinje, Riktlinjerför det militära försvarets fortsatta utveckling som förordar en annanutveckling. Sedannågra ord om det ekonomiska försvaret, Per . Jag har arbetat nästanhela milt liv på underhållssidan inom det svenska militära försvaret. Jag hararbetat inom många militärområden - i övre och i östra milo iSträngnäs. När jag inle sitter i arbetar jag inom civilförsvaret meddel ekonomiska försvaret. Del som sades i det där TV-programmet kunde jag hatalat om för Per -del är sant, och så ligger deltill med den saken. Innanjag slutar vill jag yrka bifall till vår motion 9, något som jag glömde atlgöra i mitt första inlägg. Anf,9 PER () replik: Jag noterar alt inte bestredmin beskrivning av hur det här hade gått till, dvs.