prot · G409122 · 1980-12-31 00:00:00 — Även om inte kommunikationsministern eller någon av hansmedarbetare är här i salen, vill jag nu genom de kanaler som väl ändå finnstill kanslihuset -vädja bestämt om ett initiativ, så att man i varje fall kantidigarelägga dessa förhandlingar till maj månad; Mot den bakgrund som jag här tecknat är det naturligt attjag också pläderar för bifall till reservation 2, där det föreslås att manhöjer anslaget för sådana beställningar. Jag föreställer mig att allariksdagsledamöter från norra inte kan göra någonting annat än stödjadenna reservation. Anf.56 (): Det år inte min avsikt att ta upp någon ny debatt, utan jag vill baraframföra en del ytterligare synpunkter, som jag inte hann med under minarepliker. Närvi diskuterade den trafikpolifik som skulle avlösa , såinledde jag med att återge sista versen i dikt Moster påSkogen, och eftersom jag inte funnit någon bättre beskrivning av hur snabbutvecklingen varit på trafikens område, ämnar jag än en gång läsa in versen ikammarens protokoll; Men är fid förbi och hennes stuga riven... I skyn ett flygplansilskna skri skär in den nya given för oss, som välfärdsarvetfått av gråa, glömda fäder, som för sin enda långfärdblott behövde fyra bräder." Dettavar alltså vardagsmänniskornas situation för en dryg generation sedan. Men närvi skall diskutera de svenska järnvägarnas framfid kanske man också börkonstatera att dessa sannolikt var i bättre skick och fyllde en viktigareuppgift under Moster dagar än vad fallet är . Tillåt mig återge vad jaganförde i trafikdebatten : "Centernmenar att riksnätet för persontrafik tills vidare utgöres av alla de banor somi dag trafikeras. Detta främjar bäst en aktiv närings-, regional- ochlokaliseringspolitik och tillgodoser också totalförsvarssynpunkter. Vi menarockså att det vikande resandeunderlaget på det olönsamma bannätet inte bara ären följd av utglesningen på landsbygden utan även av taxepolitik, stelbenttidtabellsläggning, indragning av turer m. m. Vi ser därför medtillfredsställelse på SJ:s förslag att radikalt sänka taxorna och ta upp enintensivare marknadsföring för att få ett ökat antal trafikanter att utnyttja järnvägenstjänster. Men vi menar också att det krävs försök medtaxesänkningar, serviceförbättringar etc, för att en utvärdering skall kunnaske. bör också länshuvudmännen för kollekfiv-trafik hahunnit bildas och skaffa sig en bas för sina bedömningar beträffandeutnyttjandet av regionens järnvägsbanor," Jag tar ett annat citat: "Närdet gäller de trafiksvaga bandelarna så kan vi inte acceptera att statsrådetvill göra en indelning i A-, B- och C-banor. Jag syftar här på banor som skulletillhöra riksnätet för persontrafik, banor där man skulle göra extrautredningar för att klarlägga om de skulle hänföras till riksnätet eller om deskulle hänföras till C-banorna, dvs, de banor där man skall pröva huruvidafortsatt persontrafik skall förekomma eller inte. Om genom att stöjdautskottsmajoriteten skulle fatta beslut om en sådan kategoriindelning, såinnebär detta också indirekt att man ger direktiv åt SJ att inte upprusta debanor där man skall pröva huruvida fortsatt persontrafik skall upprätthållas," Anslagtiti , m. m. Anslag ttil , m. m. Ingen torde kunna förneka att minafarhågor 1979 tyvärr till fullo besannats. Vi får ju nästan dagligenvittnesbörd om detta i massmedia. Men å andra sidan har också mina förhoppningar om ett ökatresande även på glesbygdsbanorna som en följd av SJ:s lågprissatsning blivitväl uppfyllda. Tillströmningen av resenärer på exempelvis har t,o, m, överträffat mina förväntningar. Låt mig ytterligare utveckla motiven för att vicenterpartister i reservation 6 till trafikutskottets betänkande 1980/81:19ånyo kräver att alla nu trafikerade bandelar hänförs till riksnätet, något somi sin tur innebär ett bifall till ett antal motioner med krav på att resp,banor skall hänföras till riksnätet. finner det vidare angeläget att de regionalatrafikhuvudmännen bereds möjlighet att förutsättningslöst pröva hurtrafikförsörjningsproblemet skall lösas och vill också erinra om attorganisationen av den kommunala och regionala trafiken endast i ett fåtalregioner är fullt utbyggd. Detta är enligt vår uppfattning ytterligare ett skälför att avvakta med de förändringar i bannätet som aktualiserats i vissalandsändar av transportrådet. Ställning i sådana frågor bör i vart fall intetas innan effekterna av ovannämnda treåriga lågprissatsning kunnat utvärderas.Därtill kommer att huvudmännen också behöver något års erfarenhet av hur nyatidtabeller och linjedragningar för regionens bussar m. m. påverkartågresandet. Vi förutsätter slutligen att eventuella framtida nedläggningar avpersontrafik på järnvägslinjer inte får medföra någon kostnadsövervältring frånstaten till kommuner/landsting. a. här angivna skäl anser att samtliga avSJ nu trafikerade bandelar bör hänföras till riksnätet. Vi hävdar också att bör behandlas som enenhet, eftersom den utgör en livsnerv i inland. Vi förutsätter därföratt SJ i samarbete med arbetsmarknadsmyndigheterna tillvaratar alla möjlighetertill en snabbare upprustning av med bibanor, till fromma förnäringslivet och invånarna i regionen. Motionsledes har framförts en rad yrkanden om upprustningav skilda järnvägslinjer och bandelar. Från sida hävdar vi att i ett läge med begränsadtillgång på investeringsmedel målsättningen måste vara att skapa en jämlik ochgodtagbar standard på alla järnvägsbanor framför att öka standarden på ettfåtal trafikstarka bandelar. Mot denna bakgrund anser vi att SJ under denärmaste åren bl. a. måste prioritera den upprustning m. m. av bandelar sommotionärerna kräver, eftersom trafiken i annat fall snart måste avvecklas ellerhastighetsbegränsningar eller annan försämring av servicen av trafiksäkerhetsskältillgripas; Som exempel kan anföras de aktualiserade åtgärderna påbandelen . Under hänvisning till det anförda och med anledning avmotionsyrkanden bör alltså ge regeringen till känna hur SJ börprioritera sina banupprustningar . Jag yrkar än en gång bifall till reservationerna 6, 7 och 8. 57 (): I det betänkande som vi nu behandlar finnsflera motioner som yrkar att järnvägen Bjärka/, som går mellanÖstergötlands och län, skall hänföras till riksnätet. När riksdagen1979 fattade beslut om den nya trafikpolitiken beslöts att indela järnvägsnäteti dels ett s. k. riksnät, dels en grupp där frågan om fortsatt persontrafikskulle prövas, dels en grupp där ytterligare utredningar skulle göras. Riksdagsbeslutet berör de för och längemensamma bandelarna och Bjärka-Säby-Västervik. Enligtriksdagsbeslutet fördes bandelen till riksnätet, medanbandelen Bjärka-Såby-Västervik hamnade i den grupp för vilken ytterligareutredningar skulle göras. I enlighet med riksdagsbeslutet har regeringen gettSJ i uppdrag att utarbeta en plan för upprustning av riksnätet. Riksdagensbeslut får därför den effekten att av de båda nämnda bandelarna kommer den enaatt rustas upp medan den andra kan bli nedläggningshotad. Vi motionärer menaratt alla de skäl som talade för att järnvägen skulle förastill riksnätet också talar för att järnvägen Bjärka-Säby-Västervik bör förasdit. Resandeundersökningar visar att bandelenBjärka-Säby-Västervik har betydligt högre resandefrekvens än övriga bandelarsom inte tillförts riksnätet. Därtill kommer att bandelen har en betydligthögre resandefrekvens än många av de bandelar som införlivats med riksnätet.På bandelen finns således ett omfattande resande trots att banan f. n. ärdåligt underhållen, vagnsparken nedsliten och tidtabellen lagd så, att den intepassar arbets- och skolresor. Om de här sakerna förbättras, vilket rimligtvis bordeske om banan tillfördes riksnätet, skulle antalet resande med säkerhet ökaytterligare. Till detta kommer att denna bana ger norra delen av och södra delen av den naturliga och enda anknytningenmed riksnätet, att befolkningsunderlaget utefter banan är mycket omfattande-Västerviks kommun har 41 000 invånare och 13 000 -, att det mellankommunerna efter banan finns starka samband vilket visas av den omfattandearbetsplatspendlingen och pendlingssiffrorna för gymnasieelever, att det frånVästerviks lasarett remitteras mellan 800 och 900 patienter tillregionsjukhuset i och att många turister söker sig till det för debåda kommunerna gemensamma primära rekreationsområdet som deras skärgårdar utgör. Jag menar alltså att bandelen Bjärka-Säby-Västervikuppfyller de kriterier som 1979 satte för att en bana skulle ingå iriksnätet. I reservation nr 6 hävdar vi centerpartister, precis som1979 och som här sagt, att samtliga av SJ nu trafikerade bandelarbör hänföras till riksnätet. Ett skäl till detta är att vi tyvärr börjar fåerfarenhet av att SJ synes ha tolkat beslut så att man inte bör göranågra upprustningar på de bandelar som inte tillhör det av fastställdariksnätet. Med en nedsliten bana, dåliga vagnar och en tidtabell sominte passar stora resandegrupper har dessa linjer små chanser att utgöra detkonkurrenskraf- 4 protokoll 1980/81:122-123 Anslag titi , m. m. Anslag till , m. m. tiga alternativ till busstrafiken som de urregionalpolitiska, energimässiga och servicemässiga synpunkter borde utgöra närde regionala trafikhuvudmännen skall pröva hur trafikförsörjningen kan lösas.Med en sådan politik får enligt min uppfattning dessa huvudmän inte en fairchans att förutsättningslöst jämföra olika trafikalternativ. Det ger intejärnvägen en fair chans att konkurrera. Av alla dessa skäl yrkar jag bifall tillreservation nr 6, vilket innebär bifall också till motion 1980/81; 185 av GöstaAndersson och mig själv samt till motionerna 449,463 och 576, yrkande 1, vilkaalla är och alla återfinns under moment 17 a. 58ERIC REJDNELL (fp): Utskottsminoriteten har, i vanlig ordning,tillfört det betänkande som behandlas ett antal reservationer.Reservationerna 1 och 2 innebär krav på ökade kostnader med tillsammans 220milj, kr, följer alltså socialdemokraterna den linjen att man skall ökalandets utgifter och därmed bidra till ett större lånebehov. En annan dagkritiserar man att vi lånar pengar - även om det sker till gemensamt beslutadekostnader - och anser att sparandet måste komma i första hand. Det är en isanning något egendomlig politik - en ansvarslös politik, som endast kan ha tillsyfte att fiska röster. Det talas nu och då om bypolitik i den här kammaren.Oftast sker det i ogillande ordalag. Det är nämligen fult enligt mångas meningatt driva bypolitik på riksnivå. Men ingen regel utan undantag. kan detvara legaliserat, om det utförs på Stockholmsnivå. Jag anser det vara likamycket bypolitik när man försöker få huvuddelen av vår gemensamma kaka tillStockholmsregionen som när vi landsortspolitiker söker slå vakt om våralandsändar. Människorna i , och har lika stor rätttill våra gemensamma tillgångar som de som bor i , ellerFlemingsberg. För i egenskap av utskottsordförande tycksdetta inte vara en självklarhet. Summerar man de krav som trafikutskottets minoritet ställtsig bakom , så blir det fråga om miljardbelopp tillStockholmsregionen. Utskottsmajoriteten har tagit hänsyn till det rådandeekonomiska läget i landet och ställt sig bakom en mera rättvis fördelning avtillgängliga medel. Vi är alla medvetna om de stora behov som finns iStockholmsregionen, och då i första hand när det gäller trafikproblemen söderut- dvs. Men, som utskottet säger, i avvaktan påett slutligt avtal mellan SJ och bör de investeringarsom man anser nödvändiga för att undvika akuta kapacitetproblem ipendeltågstrafiken kunna göras inom anslagsramen. Nej, , det är ingen solidarisk politikatt inte vara beredd fill uppbromsning av investeringarna även i Stockholmsregionen- det är bypolitik och röstfiskeri på lokal nivå. Men det är också röstfiskerivid rätt tidpunkt . Det hår ärendet var avsett att behandlas ikammaren , men efter några besynnerliga piruetter avutskottsordföranden har vi såatt säga fått börja om . Passar inte tiden, så vägrar utskottsordförandenatt ställa upp. Det borde onekligen ha passat bättre att ta debatten ,eftersom kommunikationsministern varit här och åhörarna har infunnit sig påläktaren. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. Anf.59 (): Bara ett par korta kommentarer till vad sade. Tydligenhar inte fattat att det finns vissa investeringar som man kangöra - man kan t. o. m. låna pengar till dem därför att de är produktiva.Investeringar hos SJ innebär att man får en bättre infrastruktur, som i sig ären förutsättning för att öka industrisektorns möjligheter att transportera sinaprodukter och även innebär en direkt expansion i den tillverkande industrin.Det är alltså ganska lönsamma investeringar. I dagens konjunkturpolitiska lägeinnebär ökade investeringar av det slaget att man faktiskt ger SJ en bättredriftekonomi. Därför är det, , ganska bra investeringar. Sedanfinns det investeringar som ställer upp på, inom försvaret och påandra ställen, men som är ganska döda investeringar, och dem kan man dra in på. Tillsist frågan om bypoHfik. Jag hade anledning att med kommunikationsministernnyss beröra frågan om investering i spåret i . Det är fakfiskt så, herrRejdnell, att det kanske blir möjligt för att komma litet snabbarehem till sin del av , om vi får en bättre tågföring i Stockholmsområdet.Om det bara var av bypolitiska intressen som vi önskade denna investering,fanns det ingen anledning att göra den - det kan jag hålla med om. Men det ärjust därför att tågföringsproblemen kring är så stora och för att manskall kunna skapa utrymme både för en bra lokal trafik och för en interregionaltrafik som vi behöver investera i spåret i . Anslagtill , m. m. 60 (): Jag kan hålla med om att det finns lönsammainvesteringsmöjHgheter. Och vi skall inte ta upp något annat än den bit som dethär gäller, dvs. Investeringar inom försvaret hör inte hemma iden här debatten. Skillnadenmellan förhållandena i och i övriga landet är att det iStockholm uppstår problem, därför att man inte har plats för tillräckligt mångaturer på befintliga Hnjer - och därmed kräver man dubbelspår bl. a. mellanÄlvsjö och - medan det ute i landet ofta är så att man inte hartillräckligt många turer per dag på de linjer som fortfarande finns kvar. Mångalinjer har måst läggas ned på grund av bristande underhåll. Jag skall inte gåin på hur länge underhåUet har varit bristfälligt. Ett mycket stort antallinjer har, som jag redan sagt, inte en meningsfuH trafiktäthet.Kommunikationerna blir helt enkelt inte använd- Anslag titi , m. m. Trafikanterna tvingas i stället över till egnakommunikationsmedel -oftast till bilen. Skillnaden är då att bilen inte subventionerasav staten. Bilkostnaderna får den enskilde själv svara för. Men något straffskall man kanske ha för att man är bosatt långt borta från huvudkommunen ellerövriga orter utefter de stora trafiklederna. Jag tycker att vi bör tänka pålönsamma investeringar över hela landet - inte bara i . Mom. 1 (dubbelspårÄlvsjö-Flemingsberg och pendeltågsstation vid ) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 144 förreservation 1 av m, fl. Mom. 2 (utökning av viss pendeltågstrafik) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 17 förmotion 983 av i motsvarande del. Mom. 3 (anslag till ) I en förberedande votering biträddes reservation 2 avBertil m, fl, med 131 röster mot 16 för motion 766 av m,fl. i motsvarande del. 146 ledamöter avstod från att rösta, I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 149röster mot 145 för reservation 2 av m, fl. Mom. 6 (långsiktig investeringsplan för SJ) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16 förmotion 766 av m. fl, i motsvarande del. Mom. 9 (särskild utredningsman församverkan mellan SJ och postverket) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 146 förreservation 3 av m. fl. Mom. 10 a (upprustning av järnvägsstationer) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 17 förmotion 999 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 10 b (upprustning av järnvägsstationen ) Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 28 för motionerna 451av och 983 av i motsvarande del. Mom. 10 c (upprustning av järnvägsstationen i )Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 20 för motion 997 av OswaldSöderqvist i motsvarande del. Mom. 15 (SJ;s verkstäderm. Utskottetshemställan bifölls med 149 röster mot 147 för reservation 4 av den m. fl. Mom.16 (snabbtåg) Anslag till statens järnvägar, m. m. Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot131 för reservation 5 av m. fl. 17 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 17 a (överförande till riksnätet av bandelen Bjärka/) Utskottetshemställan bifölls med 212 röster mot 85 för reservation 6 av m.fl. i motsvarande del. Mom.17 b (överförande till riksnätet av linjen ) Utskottets hemställanbifölls med 217 röster mot 80 för reservation 6 av m. fl. Mom.17 c (överförande till riksnätet av linjen ) Utskottetshemställan bifölls med 219 röster mot 77 för reservation 6 av m.fl. i motsvarande del. Mom.17 d (överförande till riksnätet av linjen ) Utskottets hemställanbifölls med 218 röster mot 77 för reservation 6 av m. fl. Mom. 17 e (överförande till riksnätet av linjenMeHerud-Bengtsfors-Arvika) Utskottetshemställan bifölls med 218 röster mot 77 för reservation 6 av m.fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering bifölls med 222 röster mot75 för utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 7 av RuneTorwald m.fl. anförda motiveringen. Mom.21 (upprustning och uppbyggnad av vissa bandelar m. Utskottets hemställanbifölls med 215 röster mot 82 för reservation 8 av m. fl. Mom.23 (industrispår mellan och ) Utskottets hemställan biföllsmed 272 röster mot 23 för motion 756 av . Anslagtill , m. m. Mom.26 (NKlJ-banan) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 19 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion 229 av . Mom. 27 a (ökade tåguppehåll i ) Utskottetshemställan bifölls med 279 röster mot 18 för motion 997 av imotsvarande del. Mom. 29 (järnvägslinjenEnköping-Uppsala) Utskottetshemställan bifölls med 276 röster mot 18 för motion 997 av imotsvarande del. Mom.34 b (utökning av servicen från AB Trafikrestauranger) Utskottets hemställanbifölls med 277 röster mot 17 för utskottets hemställanmed den ändring däri som föranleddes av bifall tiH motion 999 av OswaldSöderqvist m. fl. i motsvarande del. Mom.34 d (personförstärkning på tågen) Utskottetshemställan bifölls med 277 röster mot 17 för motion 999 av m.fl. i motsvarande del. Mom.34 e (skärpning av gällande förbud mot alkoholförtäring på tåg) Utskottetshemställan biföHs med 275 röster mot 18 för motion 999 av OswaldSöderqvist m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att A/ow.J'/(allergikersmöjligheter att utnyttja SJ) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot21 för motionerna 999 av m. fl. i motsvarande del och 1351 avKersti . Mom.35 (dubbelbemanning av järnvägslokal) Utskottetshemställan bifölls med 276 röster mot 18 för motion 209 av . Mom.40 (ersättning för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. Utskottetshemställan bifölls med 276 röster mot 17 för motion 766 av m. fl. 10 § Nyttbudgeteringssystem för försäkringskassornas förvaltningsutgifter Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1980/81:25 om former för styrning av försäkringskassornas förvaltningsutgifter,m. 1980/81:135). Anf.61 (): I socialförsäkringsutskottets betänkande 25 behandlas formerna förstyrning av försäkringskassornas förvaltningsutgifter. Vi socialdemokrater iutskottet har till betänkandet fogat en reservation, som gäller tidpunkten förgenomförandet av ett nytt rambudgeteringssystem. Viaccepterar rambudgeteringen, men det krävs tid för förberedelser av reformen,varför det nya budgeteringssystemet bör genomföras först /84 ochinte, som föreslås i propositionen och av utskottets majoritet, /83. Utöverpropositionen har utskottet haft att behandla en socialdemokratisk och enmoderat motion, 2091 och 2092.1 båda dessa motioner vill man flytta framgenomförandet av reformen till /84. Det är helt riktigt som detframhålls i den moderata motionen; "Medhänsyn till att budgetarbetet är tidskrävande och att det nya systemet måsteges erforderlig förberedelsetid torde den lämpliga tidpunkten för genomförandetvara /84." socialdemokratiska motionen framhålls bl. a. att försäkringskassorna harframfört mycket starka invändningar mot den i propositionen föreslagnatidpunkten för ikraftträdandet. delrapport från översynen av , den s. k. RFV-översynen,anses att sambandet mellan olika strukturella och organisatoriska faktorer ochförsäkringskassornas förvaltningsutgifter ännu är otillräckligt klarlagda.Delrapporten understryker att måste göra mer ingåendeanalyser och jämförelser samt att det nya systemet förutsätter att kassorna harett väl utvecklat planerings- och uppföljningssystem. Ävendepartementschefen säger; "Det föreslagna systemet kräver en väl utveckladplanerings- och budgetprocess." och försäkringskassorna på ett friktionsfritt sätt kunnagenomföra det nya systemet krävs det tid för noggranna och väl genomtänktaförberedelser. Tiden fram till /83 är för kort. Det behövs minstett års längre förberedelsetid. Det är alla som i praktiken arbetar med dessafrågor överens om. Skulle inte medges riskerar en god idé att bli enhalvmesyr. Det vore heller inte någon uppmuntran för personalen i kassorna, enpersonal som på många sätt visar en god vilja att verkligen ta till varaalla besparingsmöjligheter. Vårgemensamma målsättning är ju att åstadkomma besparingar. Det pågår redan nu ettomfattande arbete ute i kassorna för att åstadkomma detta. Låt därför deberörda få arbetsro så att de så smidigt och effektivt som Nyttbudgeteringssystem för försäkringskassornas förvaltningsutgifter Nytt budgeteringssystem för försäkringskassornasförvaltningsutgifter möjligtkan komma in i det nya rambudgeteringssystemet, vars huvudsakliga innebörd äratt göra besparingar. Med tanke på det jag anfört och med tanke på att det här iriksdagen även finns flera borgerliga ledamöter med betydelsefulla uppdrag iförsäkringskassor och försäkringskasseförbund, dvs. ledamöter med närakännedom om den praktiska verkligheten, borde väl reservationen kunna få dessasstöd. Besparingargörs, och det är så som det anförs i moderatmotionen: "Det torde f. n. vara till fyllest med det uppdragregeringen givit att ombesörja att erforderliga åtgärdervidtas för att avsedda besparingar skall kunna uppnås i kassorna." Det gäller att ta en ställning som bäst gagnar bådeförsäkringskassor och allmänhet. I fråga om ikraftträdandet tillgodoser vårreservation de båda avlämnade motionerna. I detta fall kan väl prestigen fåvika för förnuftet. Med dettayrkar jag bifall till reservationen. 62NILS CARLSHAMRE (m): I detta fall är det så, som har sagt, att oenigheten endast gäller tidpunkten för genomförande av enreform som alla i övrigt är överens om. Det är en typisk bedömnings- ochlämplighetsfråga, där man efter ingående överväganden kan komma till olikaslutsatser, och det har vi gjort. Även ute på fältet har man kommit till oHkaslutsatser. Det är inte så, att remissopinionen är helt enhällig när det gälleren längre förberedelsetid. Inom utskottsmajoriteten har vi sagt oss att det underalla omständigheter kommer att bli övergångssvårigheter, när man går över tillett nytt budgeteringssystem. Men vi har stannat för att tro att det kommer attbli övergångssvårigheter oavsett om man sätter i gång eller om mansätter i gång . Och vi menar helt enkelt att det finns ingenting somtalar för att svårigheterna blir så mycket mindre om man väntar till. 1stället har utskottet, liksom departementschefen, sagt att man får räkna medatt det tar sin tid innan ett nytt system riktigt fungerar. Med denna enkla motivering yrkar jag bifalltill utskottets hemställan. 63 (): Bara en helt kort kommentar - jag tror intedet behövs mer. Utskottsmajoriteten erkänner ju själv att det kan bli en heldel svårigheter. För den som vill vara saklig är det ändå självklart, att fårman en längre förberedelsetid, har man också större möjligheter att klara avsvårigheterna.