prot · G409155 · 1980-12-31 00:00:00 — I socialdemokraternas första reservationkrävs anstiillnings-garanti vid storvarven och att Kockum Resurs får anslag föratt täcka sina kostnader. Med viss förvåning har vi som står bakom motion 2130noterat att socialdemokraterna anser att våra krav blir tillgodosedda genom denhemställan som socialdemokraterna förordar. De tänker sig väl att vi därigenomskall rösta på reservationen. Men av vad jag har sagt i detta anförande och avvad som står i motionen torde med all önskvärd tydlighet framgå att så inte ärfallet. Vi kan inte - vilket socialdemokraternas alternativ leder till -fortsätta att föra en varvspolitik som innebär ett fastlåsande av de strukturersom nu finns. Vi kan Inte fortsätta att lägga miljard till miljard i dengigantiska hög av stödpengar som redan kommit varven till del. För landets, förekonomins och inte minst för sysselsättningens skull i ett litet längre perspektivmåste vi i stället medverka till att den nödvändiga omstruktureringen av varvennu kommer till stånd så snabbt som möjligt och på ett sådant sätt att riksdagensä småningom skall kunna avbryta den dåliga vanan att varje halvår tvingasdebattera och besluta om anslag till förlustbringande varvsenheter. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Anf.59 (): Under den allmänna motionstiden väckte jagtillsammans med . och en motion.1980/81:593, som rörde förnyelse av den svenska fiskeflottan. Den motionen harbehandlats i samband med regeringens proposition om vissa varvsfrågor. Jag har i denna motion försökt fästa uppmärksamheten pätre saker, nämligen nödvändig förnyelse av den svenska fiskeflottan, marinensminröjningsorganisation, där behovet av hjälpfartyg är och kommer att blistort, samt sysselsättningsfrämjande åtgärder för . Behovet av att förnya vår fiskeflotta är stort. I enrapport som lämnades från fiskefartygsutredningen med anledning avregeringens uppdrag 1978 konstateras att medelåldern bland fartygen i densvenska fiskeflottan är hög och att en förnyelse är nödvändig. Man konstaterarockså att anskaffning av fiskefartyg i önskvärd storlek är förenad med storakostnader och svår att klara för de enskilda fiskelagen. Det finns om möjligt ett än större problem inom marinen.Vi har en minröjningsorganisation som måste fungera vid eventuell ofred. 85 %av det minsveparbestånd som ingår i krigsorganisationen består av fiskeskepp avträ. har inget nytt fartyg kunnat tas ut, och man beräknar att om15-20 är finns inga användbara fiskeskepp kvar i organisationen. Om man skallklara av minröjningen i krig med stamminsvepare kommer endast några korta delarav den svenska kusten att kunna svepas. Det tredje problemet som finns med i resonemanget ärbehovet av beställningar av nybyggnation vid , Målsättningen äratt varvet skall kunna bibehållas, både av sysselsättnings- och beredskapsskäl. bl, a, somreparations- och nybyggnadsvarv för marinen. Vid varvet finns en Nr 155 avancerad teknik framtagen för konstruktion av plastfartyg. Marinen har Tisdaeen den genom den vid varvet byggda fiskeminsveparen 2juni 1981 skaffat sig erfarenhet av bl. a, underhållsfrågoriia. Det borde därför vara naturligt att vid förnyelse av den svenska Vissa varvsfråsor fiskeflottan marinens intresse avomagnetiska skrov tillgodosågs. Genom ,j j fortsatt utveckling avplastfiskeskepp kan detta ske. Det finns redan ett samarbete genom att enenskild fiskare har ett avtal om byggande av ett fiskefartyg, som skalllevereras av under detta år. De tankar och förslag som förs fram i motionen har sombekant väckt stort intresse hos massmedia och fått ett gott mottagande blandföreträdare för såväl fiskets organisationer, myndigheter som förKarlskronavarvets ledning. Det var därför jag med intresse tog del av detbetänkande från näringsutskottet där min motion behandlades. Jag kan inte sägaatt det var någon uppmuntrande läsning. Sanningen att säga blev jag upprörd. Motionen avslås med motivering att syftet delvis blivittillgodosett genom att staten inom en ram av 1 milj, kr. lämnar bidrag förkondemnering av äldre fiskeskepp. Genom att de äldsta fiskeskeppen då kanskrotas, säger man, kommer behov av nybygge att finnas. 1 betänkandet finnsinte en rad om hur man ser på möjligheten att vid sådana nybyggen få ettsamutnyttjande av resurser, Inga yttranden från försvarets sida, inga besked omatt man skall vidare undersöka intresse och möjligheter att lösa två akutaproblem. Enligt min mening har vi inte råd att lämna dennamöjlighet oprövad - inte minst eftersom de berörda parterna visat ett stortintresse för motionsförslagen. Jag tänker inte yrka bifall till min motion.Kammarens ledamöter har efter den bristande sakbehandling min motion fått ibetänkandet knappast fått tillräckligt underlag för ett ställningstagande. Jag avser däremot att vid första möjliga tillfälleåterkomma och hoppas då på en seriös behandling. Vi har inte råd, för vare sigvår fiskenärings skull, vår framtida minröjning eller Karlskronavarvetsfortlevnad i vad gäller plasttillverkning, att avstå från de praktiskalösningar jag anvisat i motionen. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 60 (): Så här mot slutet av debatten är kanske detmesta sagt i detta ärende. Jag skall därför i detta anförande i huvudsakbegränsa mig till att belysa situationen för verkstadsskolan vid Öresundsvarvet.Flera talare har redan kort berört frågan, men jag vill ändå belysa den någotnärmare. Yrkesutbildningen vid Öresundsvarvet i harbedrivits . först i varvets egen regi och som inbyggd utbildning under gymnasieskolan. Utbildningen har haft formen av treåriga specialkurser för skeppsbyggnad inom plåt-, verkstads-, el-, och VVS-sektorerna - alltså en mångsidig utbildning. Vissa varvsfrågor, m. m. Efter utbildningen har elevernatill övervägande del stannat kvar inom företaget, men utbildningen har ocksåberett många tillträde till anställningar utanför varvet. Verksamheten har avskolöverstyrelsen bedömts som en av de bästa i landet. Jag vill kraftigtunderstryka att den har mycket stor betydelse för näringslivet iLandskronaregionen. Nedläggningen av Öresundsvarvet har skapat ovisshet omdenna utbildnings fortsättning. Efter upprepade kontakter och överläggningarslöts en överenskommelse mellan skolstyrelsen och ledningen förÖresundsvarvet , vilken i korthet innebär att 48 elever får påbörja inbyggdutbildning genom varvets försorg enligt planerna. Avtalet gäller för årskursett. Om varvet ej kan genomföra årskurs två på grund av avvecklingen, harskolstyrelsen rätt att disponera vissa lokaler för att i egen regi genomföraden. Den nämnda överenskommelsen är av stor betydelse.Skolstyrelsen anser nämligen att det inte är möjligt att f. n. planera en nybyggnadav yrkesutbildningslokaler i . På grund av varvskrisen finns detinget utrymme i kommunens långtidsbudget för sådana investeringar. Inte hellerkan det avgöras vilka utbildningslinjer som kankomma att bli aktuella för Landskronaregionens vidkommande. Det är i ställetskolstyrelsens uppfattning att en upprustning av befintliga lokaler ochinventarier vid Öresundsvarvets utbildningsavdelning bör genomföras för attskapa en central för framtida inbyggd yrkesutbildning såväl för ungdomar inomgymnasieskolan som för äldre inom den kommunala vuxenutbildningen ocharbetsmarknadsutbildningen. Jag är övertygad om att det med hjälp av det nybildadeLandskrona kommer nya industrier till varvsområdet, och dessa blirgivetvis i behov av hjälp med utbildning av sin personal liksom redanbefintliga industrier i är. Genom att ordna ett centrum förföretagsförlagd utbildning skapas för framtiden den flexibilitet som har blivitnödvändig i av ständiga strukturförändringar. Utbildningen blir ocksåenligt de senaste intentionerna mer verklighetsbetonad genom att praktiskamoment förläggs till vederbörande företag. I proposition 1980/81:131 uttalar departementschefen bl.a.: "Jag finner efter samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementetdet angeläget att den kompetens som finns inom verkstadsskolan även ifortsättningen tas till vara. Det rådrum som har skapats bör utnyttjas föratt finna en lösning som syftar till att ge Landskronaregionen fortsatt högstandard i fråga om yrkesutbildning." förutsätter också att frågan fåren positiv lösning och hänvisar till dels den arbetsgrupp inom skolstyrelsen iLandskrona som arbetar med en översyn av yrkesutbildningens organisation, delsförra statsrådet uppfattning att arbetsgruppens resultat böravvaktas innan ytterligare initiativ tas i frågan. Det kan noteras att skolstyrelsen i har berettstillfälle till en uppvaktning för skolminister den II juni. Medhänsyn till den positiva inställning som på många håll har visats för dennaform av yrkesutbildninghar jag välgrundad anledning tro att frågan får en positiv lösning. De frågor som vi nu skall fatta beslut om enligtföreliggande betänkande är av stor betydelse för berörda varvsregioner. Det ärsedan oerhört viktigt att beslut respekteras fullt ut. Inget besluthär i kan emellertid lösa alla de verkställighetsproblem som kommeratt uppstå vid omstrukturering eller nedläggning. Detta gäller i särskilt höggrad situationen i . Det kommer att behövas en godsamarbetsvilja och ett effektivt utnyttjande av de olika instrument ochresurser som riksdag och regering ställer till förfogande. Jag skall inte nu i debattens sena skede gå in pä de olikadelfrågorna i övrigt. Jag vill endast anmäla att jag vid voteringen kommer attrösta för det särskilda yrkande till näringsutskottets betänkande 1980/81:63mom. 5 b som har framställt under överläggningarna. Yrkandetunderstryker kravet pä att får ett avgörande inflytandevid kommande ställningstagande till fortsatt reparationsverksamhet vid Öresundsvarveti . På övriga punkter i näringsutskottetsbetänkande nr 63 yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Jag yrkar vidarebifall till utskottets hemställan på samtliga punkter iarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 17. Vissa varvsfrågor, ni. 61ÅKE (): I samband med behandlingen av här aktuellabetänkanden finner jag angeläget att redovisa en del personliga synpunkter. Jaghåller mig till Öresundsvarvet, men först några allmänna kommentarer. I samband med debatten om den ekonomiska krisen hör manofta markeringar beträffande nödvändigheten av en ökad industriproduktion ochframför allt av ökad export. Beträffande industripolitiken redovisas denuppfattningen att ett övergripande mål för 1980-talet måste vara att ökaindustriproduktionen och att öka antalet anställda inom industrin. För min delinstämmer jag gärna i dessa mål, men verkligheten talar inte precis för att ensådan utveckling är trolig eller ens möjlig. Vi kan konstatera att trots mycket stora insatser inomindustripolitiken minskade antalet sysselsatta inomindustrin med ca 80 000 personer . Detta har krävt storaarbetsmarknadspolitiska och socialpolitiska insatser. Många människor harförtidspensionerats eller långtidssjukskrivits på grund av att svårigheternaatt få plats har varit alltför stora. Människor som egentligen betraktas som utslagna skullebehöva komma tillbaka till arbetslivet, både för sin egen skull och församhällets skull. Men i stället ligger våra industriproblem kvar på en myckethög nivå, inte bara på grund av konjunkturläget, och detta försvårar givetvissituationen. Beslutet att lägga ner Öresundsvarvet innebär utövermycket annat negativt att kommun och en stor del av dess invånarestår inför mycket svåra samhälleliga och personliga problem under de närmasteåren. Nr 155 problem som utan tvivel kräver enstatlig medverkan långt utöver vad vi Tisdaeen den '''" exempel på i form av konkreta förslag och politisk vilja. 2 juni1981 nedläggningavett så stort företag ien relativt liten kommun kommer inte att kunna kompenseras helt, men det är nödvändigt och rimligt att vår Vissavarvsfråsor industriminister och vårt industridepartement arbetar förindustrietablering jj resp. lokalisering av statligverksamhet till , De åtgärder som finns angivna i propositionen och iberörda utskottsbetänkanden är i sig positiva men klart otillräckliga. har i sitt betänkande gjort vissatillägg till propositionen. Man hänvisar till möjligheterna att förlängauppsägningstiden med hjälp av det s. k. omställningsbidraget som föreslås iproposition 1980/81:126. Avsikten är att ett bidrag på av lönekostnadenskall kunna utgå som förläggs till första delen av den pådetta sätt förlängda uppsägningstiden. Detta skapar rådrum och en förlängningav den tid som behövs för ett aktivt samarbete mellan företag ocharbetsmarknadsmyndigheterna. Utskottet föreslår en viss justering av bidragsvillkorenför att underlätta användandet av denna stödform vid varven. Utskottet uttalarockså att behovet av insatser får bedömas sedan det gåttnågon tid och läget bättre kan överblickas. När det gäller möjligheten att hinna skapa nyaarbetstillfällen samt minimera problemen för samhället och för enskilda människorär det självfallet så att avvecklingsperioden för Öresundsvarvet måste användaspå ett sätt som inte bara tar hänsyn till företagsekonomin. Ledningen förÖresundsvarvet och Svenska Varv har också ett stort gemensamt socialt ansvarför dem som är anställda på Öresundsvarvét. Detta ansvar blir inte mindre föratt staten står som ägare till Svenska Varv. Industriministern har i debatten bekräftat denna uppfattning. Såväl regeringens proposition som de berördautskottsbetänkandena redovisar en planerad avvecklingsperiod som sträcker sigen bit in på 1983. Dessa förutsättningar ligger till grund för såvälavvecklingskostnaderna som föreliggande förslag till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. En total avveckling av Öresundsvarvet som företag måsteske under socialt acceptabla former. Den totala sluträkningen kommer inte attbli dyrare för detta- tvärtom. De åtgärder som föreslås i regeringensproposition och i de berörda utskottens betänkanden är, som jag nämnt, intetillräckliga men måste självfallet användas maximalt för att möjliggöra enmildare behandling av de människor som berörs av omställningen. Det måste ligga i allas intresse att utnyttja befintligamöjligheter. Det finns som jag ser det anledning till att man följer arbetetmed avvecklingen av Öresundsvarvet, så att denna sker enligt regeringensuttalade ambitioner och att även utskottens synpunkter beaktas. Det finnsvissa enstaka konstruktiva inslag i allt eländet. regeringensåtgärder för att underlätta bildandet av , 98 som är ett etableringsbolag. Enligtregeringens proposition är avsikten att skall få disponera Öresundsvarvets mark och Nr 155 byggnader samt 100 milj. kr. av de medel som haranvisat Tisdaeen den för alternativ produktion vid Öresundsvarvet. Det ärockså positivt att regeringens företrädare har varit lyhörda för lokalaönskemål beträffande val av ordförande i styrelsen för finansbolaget. yissa varvsfråsor kommer i sin redovisning in på dessaförutsättningar och konstaterar att det pågår seriösa strävanden attutnyttja Öresundsvarvets resurser för fortsatt verksamhet av olika slag. Och näringsutskottet understryker i sitt betänkande betydelsen av attdessa intentioner fullföljs. Jag ser det som mycket väsentligt att Finansges alla möjligheter att få i gång en sysselsättningsskapande verksamhet omgående,så att man har största möjliga effekt då Öresundsvarvet ärhelt borta som företag. Sysselsättningssvackan kommer att bli betydande, ochallt måste göras i syfte att minimera problemen. Ansvaret för detta måste tasav både samhället och involverade företag. Jag har inget särskilt yrkande. betänkande 1980/81:63 Mom. 2 (långsiktigt utvecklingsprogram för varvsindustrin) I enförberedande votering biträddes reservation 1 av m. fl. med145 röster mot 15 för motion 2124 av m. fl. 155 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 159 röster mot 157 för reservation1 av m. fl. Mom. 3 (ny koncernledning för ) Utskottetshemställan bifölls med 299 röster mot 15 för motion 2124 av m. fl.i motsvarande del. Mom. 4 (nedläggning av ) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 15 förhemställan i motion 2124 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets motivering godkändes med 159 röster mot 157 förden i reservation 2 av m. fl. Mom. 5 a (fortsatt verksamhet vid Öresundsvarvetsanläggningar) Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 15 för utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifalltill motion 2124 av m. fl. i motsvarande del. Vissa varvsfrågor, ni. Mom. 5 b (ny sysselsättning i )Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 55 för det av underöverläggningen framställda yrkandet. Mom. 7 (beställningar vid )Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 157 för reservation 3 avIngvar m. fl. Mom. 8 (sysselsättningsskapande åtgärder vidKarlskronavarvet ) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 157 förreservation 4 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot 17 förmotion 2124 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 1980/81:17 Mom. 1 (redovisning av det s. k. Projekt 80 i )Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 157 för reservation 1 avAnna-Greta m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 (fortsatt anställningsgaranti vid varven) I en förberedande votering biträddes reservation 1 avAnna-Greta m. fl. i motsvarande del med 148 röster mot 15 för det avAlexander Chrisopoulos under överläggningen framställda yrkandet. 153 ledamöteravstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 159röster mot 157 för reservation 1 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 3 (Kockum Resurs m. Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 157 förreservation 1 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 5 (arbetsmarknadspolitiska insatser i övrigt) Utskottets hemställan medgodkännande av utskottets motivering bifölls med 159 röster mot 157 förutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 2 av . Mom. 6(åtgärdsprogram för m. Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 159 röster mot 157 för utskottets hemställan med godkännandeav utskottets motivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 3av m. fl. Mom. 8(verkstadsskolan vid Öresundsvarvet) Nr 155 Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 157 förreservation 4 av Tisdaeen den m. fl. Mom. 9 (statlig ersättning förtäckande av hyresförluster i Vissa varvsfråsor kommun) ,; j Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 157 förreservation 5 av m. fl. Mom. 12 (begäran om nya förslagtill sysselsättningsskapande åtgärder i varvsorterna) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 157 förreservation 6 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 5 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde, Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppförs dels utbildningsutskottets betänkanden 37 och 38 samt lagutskottetsbetänkande 33 i nu angiven ordning främst bland två gånger bordlagda ärenden,dels civilutskottets betänkanden 40, 41 och 43 närmast efter finansutskottetsbetänkande 42. 7 § Anmäldes och bordlades 1980/81:27om uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1980/81:28 om förenklade regler försocialförsäkringsavgifter, m. m. 1980/81:178 och förs. 1980/81:7) 1980/81:39om ändringar i reglerna för tillträde till högskoleutbildning m, m. 1980/81:184) 1980./81:41 om ett tillfälligtstimulansbidrag till viss yrkesinriktad utbildning i 1980/81:37om krav pä legitimation vid användande av kontokort 1980/81:50 om vissa anslaginom område (konsumentfrågor m, m.) 1980/81:100) Tisdagenden /81:21 omarbetsmarknadspolitiken (prop, 1980/81:100, 1980/81:126, 2 juni1981 1980/81:145 och 1980/81:150) _ 1980/81:26 om uppskov med behandlingen av vissaärenden yy yyj 8§ Kammaren åtskildes , Förteckningöver talare 1980/81:155 (Siffrornaavser sida i protokollet) Talmannen 4, 101 ,() 27, 30 ,() 31, 37, 41, 42 Chrisopoulos,(vpk) 48 ,() 94 ,() 67 ,Hans (s) 60, 65, 67 ,() 75, 79, 80 ,() 87, 89, 90 ,() 43, 51, 53, 58, 59 ,() 48, 52, 53, 64 ,() 80 ,() 85, 89, 90 Munke,() 83 Ollen,() 91 ,() 95 ,() 97 ,() 4, 21, 24, 29, 30 ,Per (m) 78, 80 Rembo,() 70 ,(vpk) 11, 22, 25, 35 ,() 54, 59, 60, 64, 66 ,Per (m) 37, 42, 43 Åsling,, industriminister 15, 23, 25, 36