prot · G409104 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag yrkar, herr falman, i första hand bifall fillvpk-mofionen 1944, Därest detta yrkande faller, yrkar jag bifall till mofion1943 om ett särskilt uttalande rörande Dafasaabs verksamhet i , I detta anförande instämde (). 24BENGT (): När nu om kommer atffatta sitt beslut i anledning av näringsufskotfets föreliggande betänkandekommer detta beslut otvivelaktigt aft markera ett viktigt led i den svenskadatapolitikens utveckling. Vi har i under eft antal år haft anledning atfdiskutera just den svenska datapolitiken, infe minst mot bakgrund av debesvärligheter som har varit förknippade med namnet och företaget , Vihar i de lägena prövat olika lösningar, och def förefaller som om mankommit fram till en slutlig lösning som måste anses vara eft viktigt steg i densvenska datapolitikens utveckling och dessutom ett viktigt steg när def gälleraft bevara och befästa en nationell svensk datapolitik, Näringsutskoffet har, såsom framgått av de fidigareanförandena, behandlat det föreliggande förslaget från regeringen och kommitfram till ett enhälligt betänkande. Men, herr falman, jag vill fästa uppmärksamhetenpå att det inte bara är ett av utskott som har kommit till dennaslutsats, utan det är ännu eft utskott, nämligen trafikutskottet. tvä avriksdagens utskott som har kommit fill denna enhälliga slutsats. Då mäste manändå säga aft def är en tung och välmotiverad uppslutning bakom regeringensförslag i den här frågan. Vad utskotten särskilt har understrukit är def värdefullai att man - genom att sammankoppla Datasaab med på def sätt som nusker, när majoriteten av aktierna försäljs fill , och feleverketdessutom finns med i bilden - förstärker möjligheterna atf i fortsättningendriva en svensk datapolitik i konkurrens med de stora multinafionellaföretagen, som ju har gigantiska resurser på området, Def finns anledning att i det här sammanhanget något tänkapä en detalj som näringsutskoffet inte direkt har pekat på men som indirekt ändåframgår av betänkandet och som är av vital betydelse. Jag avser en detalj somvpk i näsfan alla dessa debatter- av vad slag de vara mä - som rörförstatligande av företag sorgfälligt glömmer borf eller i varje fall inte villdiskutera: I en situafion då man har att göra med en alltmer hårdnandekonkurrens från de multinationella företagens sida - det må vara inomdataindustri, stålindustri eller annan indusfri - finns det en avgörande faktori spelet som heter marknadsföring och försäljning. Man skall inte baraproducera varor och tjänster. Man skall också sälja dem. Man skall också finnaköpare som är beredda att betala de svenska priserna. Def är en faktor somallfid på något sätt glöms bort eller fördöljs äv vpk i motioner och inlägg. I det här fallet är det speciellt avgörande aft man kan fåfill stånd en effekfiv försäljning. Möjligheterna till det har väsentligtförstärkts genom att kommit med i bilden. har sedangammalt utomordentliga exportmarknader. Man har också visat en osedvanligskicklighet när det gäller att sälja svenska produkter - det vittnar inte minstden senaste utvecklingen inom L M-koncernen om. Jag tycker att def skulle vara en trygghet för dem som härförsöker misstänkliggöra samarbetet med atf man därigenom får attgöra med eff företag som kan sälja varorna och som kan bjuda de mulfinationellaföretagen konkurrens och motstånd. Jag tror inte, att de statligt anställdaförsäljare som enligt vpk;s förslag skulle komma i stället skulle ha samma resurseroch samma skicklighet. Detta är en mycket viktig detalj, herr talman, som jagtycker def finns anledning att trycka på, Def är också svaret på en del frågorsom och ställt till mig. Utskottet pekar på aft samarbetet med ärmycket värdefullt också därför att man därigenom kan fä forsknings- ochutvecklingsinsatser gjorda. Ingen kan väl tro att , om företagetgår in i ett sådant här samarbete, pä något sätt släpper sin urgamla ambifionatt fota sin utveckling, sin produktion och sin försäljning på ett ambitiöstforsknings- och utvecklingsarbete! När det gäller mofion 1943, som NilsBerndfson talat för med instämmande av min partikollega , vill jagsäga att utskottets argument ändå måste vara övertygande. Utskottet säger atfdef infe finns anledning för att göra någon sådan framställning somkrävs i vpk-yrkandet.Utskottet anser atf samgåendet mellan syftar till attstärka den svenska data- och elektronikindustrins ställning. Jag har talat om värdet av aft en så stark partner som L MEricsson kommer in i sammanhanget, en partner som har de kanske främstaforskningsresurserna i den privata industrin här i landet och som dessutom haren marknadsföringsförmäga som få andra företag. Jag vill säga till NilsBerndtson och aft jag för min del - det har inte utskottet uttalatsig om - tror att tryggheten för de anställda, såväl i som iLinköping, kommer atf öka genom detta samgående. Med dessa ord, herr talman, ber jag atf få yrka bifalltill näringsutskottets hemställan i betänkande nr 38, 25 (vpk): Enligt är def enbartmultinafionella företag som kan bjuda multinationella företag motstånd. Vi trorinte att def är sä. Vi har därför i vpk-motionen skisserat en annan utveckling.Vi pekar bl. a. på värdet av ett nordiskt samarbete. Men det förklarar ändå inte varför man avhänder sig effinflytande för staten. Visst hade det varit fullt möjligt att åstadkomma ettsamgående även om staten hade haft kvar def knappa inflytande som man har haftpä Datasaab! Jag tycker alltså inte att def förklarar varför man säljer ut ijust det här läget, när Datasaab enligt industriministern gär mot ljusare tideroch när svenska politiker håller på och försöker formulera en svensk datapolitik. Det är motsägelsefullt att i detläget sälja ut sitt inflytande som man i betänkandet påpekar hurviktig dataindustrin är för datautvecklingen i samhället. På den punkten ärBengt mig fortfarande svaret skyldig. Varför har man gjort så? 26NILS (vpk): säger att det beslut vi snartskall fatta kommer aft markera ett viktigt led i datautvecklingen. Tyvärr måsteman väl säga ett illavarslande led. Staten avhänder sig sitt hittillsvarandeinflytande över en mycket vikfig verksamhet. åberopar att det är en tung uppslutning, tvåutskott, kring den linje han själv företräder. Men även två utskott kannonchalera befintliga risker, och def är defta jag menar aft man har gjort här.Jag tycker, som har sagt, att man kan ju inte möta hotetfrån de multinationella företagen med att staten avhänder sig sitt inflytandeoch överiåter verksamheten till eff multinationellt företag, I mitt första anförande har jag refererat tillLO-tidningens arfikel om försäljningen av Datasaab till , och jagtycker nog efter vad vi har fått höra har i debatten atf det finns fog förtidningens påstående atf industridepartementefs enda strävan har varit att säfort som möjligt bli av med Datasaab, För aft uppnå detta har man offratmålsättningen om en inhemsk utveckling som på fackligt håll har tillmätts storbetydelse, och dä har maninte heller försäkrat sig om exempelvis att verksamheten i skallfortsätta. Det må vara att industridepartementet i sin strävan intehar funnit den saken vara värd någon särskild uppmärksamhet och skrivning, mennäringsufskottet har konkret ställts inför frågan att åtminstone göra eftuttalande. Det avstår utskottet ifrån, och det tycker jag är mer allvarligt, Def är naturligtvis bra atf tror på enframfid även för , men det vore betydligt bättre om han också kundemarkera def i en viljeyttring av def slag som är föreslaget i mofionen,Näringsutskoffet åberopar vad förklarat i avtalet som skäl för atfavstyrka motionen, men jag kan inte i detta avtal någonstans utläsa någon somhelst garanti för att verksamheten i skall fortsätta. Om BengtSjönell kan hitta något sådant inskrivet, vill jag gärna ha det uppläst och fådet i protokollet, för def skulle kunna vara till nytta om iframtiden kommer i fara. Jag skall, herr falman, mycket noga lyssna fill vad BengtSjönell har atf anföra på denna punkt, 27 (): Utskottets argumentering är infe klar för mig vadbeträffar Dafasaabs lokalisering i . Def står faktiskt inte ett ord omLinköping och den oro som finns för dataindustrin där. Att dataindustrins ochelektronikindustrins ställning skall stärkas är naturligtvis bara bra, men varskall verksamheten utövas? Man måste sälja och utveckla produkterna, säger , Ja visst, det är en nödvändighet, och det önskar jag också. Men kommerdét att ske hos i eller skall den delen vara kvar iLinköping? Samarbetet är inte riskabelt - däremot aft lokaliseringensker till enbart , Jag hoppas att den industriella miljön i Linköpingskall vara så pass intressant för att sammanläggningen fill slutkommer att stärka verksamheten i , Men jag skulle vara väldigt tacksamom kunde säga någonfing om detta. En vacker dag kan vi stå, precis som harsagt, inför situationen atf man vill rationalisera och strukfurförändraverksamheten på ett sådant sätt aft def inte blir någonting kvar i ,och det är en utveckling som jag är motståndare till. 28BENGT (): drar en någothalsbrytande slutsats av vad jag sade om nödvändigheten av aft ha en effektivförsäljning, en effekfiv försäljningsorganisation och skickliga marknadsförare.Hon menar aft jag med det skulle ha sagt att endast multinationella företag kanbjuda motstånd mot multinationella företag. För den som har jobbat medsmåindustri i ungefär , som jag har gjort, och som verkligen har försöktinitiera exporfansträngningar inom den och även har sett resultat av def är dethär en Vad jag har sagt är endast atf när def gäller så svårkonkurrens som man är utsatt för i databranschen är det av utomordenfiigt värdeatt ha ett företag som med dess exporterfarenheter och dessomvittnade skicklighet på försäljningsområdet, Def utesluter infe atf även smäföretag och statliga företag kan vara med. Varför avhänder sig staten då ägarinflytandet? och jag har ju framhållit vad def finns för motiv, Eff statligtägarinflytande finns kvar, och jag kan på den punkten bara citera vadtrafikutskottet säger i sitt yttrande: "Utskottet delar den uppfattning som framförs iproposifionen atf bör ges möjligheter till ägarinflytande i , Den helt dominerande delen av feleverkets utvecklingsverksamhet sker isamarbete med LME genom ELLEMTEL, För långsikfiga utveckling ärsamarbetet med LME av avgörande betydelse. Utskottet finner def därförvärdefullt att detta samarbete kan utvidgas genom ett gemensamt engagemang iDatasaab AB, Samarbetet kommer också aft öka möjligheterna för attfinna nya verksamhetsområden vilket är nödvändigt om def bortfall avarbetstillfällen skall kunna motverkas som övergången till elektronik inomtelekommunikafionsområdet innebär," Def sista tror jag är en väldigt vikfig slutsats, infeminst när det gäller debatten om huruvida skall kunna få vara kvarinom L M i fortsättningen. Min övertygelse är att så kommer atf bli fallet. Detär ju naivt aft begära atf jag eller näringsufskottet skall ge garanfier förhur statliga eller privata företag skall kunna agera . Man kan baradra slutsatser av föreliggande fakta och förutsättningar, och min slutsats är,som jag har sagt tidigare, att och kommer atf ha säkraremöjligheter i framfiden, infe minst därför aft är ett företag somav ålder inte varit främmande för atf förlägga produktion på många olika hållhär i landet, säger atf det är illavarslande atf manavhänder sig statligt inflytande. Vi har där, herr talman, helt olikaideologiska uppfattningar, så det är meningslöst aft försöka fortsätta atfdebattera pä den linjen. Jag anser aft det är väldigt bra aft man har effprivat företag sådant som L M med i bilden, anser att def baraär statliga företag som kan duga någonting till. Där har vi en ideologisk skiljelinje.Jag har ingenting mer atf tillägga i det sammanhanget. 29MARIE-ANN (vpk): Jag tycker inte atf min slutsats var särskilthalsbrytande. Tvärtom upprepar nu att den här svenskadataindustrin måste knytas till för att utnyttja desserfarenheter, och är ju ett multinationellt företag; def tror jagvi kan vara överens om. Dä blir konsekvensen den att menar kan bekämpa multinafionella företag enbart med multinafionella företag. Oavsettdefta skulle staten ha kunnat behälla sitt hälffenägande. följdfråga,varför man i stället säljer akfier, har jag infe fått svar på. Jag förmodar atfdef är av def skäl som har skisserat i sin artikel, där man sägeratf av aktierna kan def infe bli fråga om aft staten får äga, föri annat fall skulle bli av med de skatteavdrag somskattelagstiftningen medger för utgifter till eft dotterföretag. Jag antar atfL M har ställt def kravet och att avtalet har kunnat komma fill ståndenbart under förutsättning aft samhället avhänder sig inflytande. Det är en saksom vi från vpk inte kan acceptera just med tanke på den betydelse industrinhar för hela datautvecklingen. Då är def verkligen av vikt att samhället,riksdag och regering, engagerar sig på eft aktivt sätt, så att vi infe får enutveckling som är negafiv för hela samhället. 30 (vpk); säger atf han infe kan ge garantier för aftverksamheten i Linköpingskall bli kvar. Jag har faktiskt infe heller begärt detav honom. Däremot har både han och utskottet åberopat avtalet. Jag hade bragärna velat veta vad man hittar för sföd i avtalet för att avvisa tanken på effsärskilt uttalande om verksamhet. Jag har tittat ganska noga pä deavtal som är fogade fill proposifionen, I både 14 § i avtalet mellan staten ochLME och 12 § i avtalet mellan och återfinns följande gemensammaformulering: "Datasaab bedriver verksamhet inom ett flertalområden och på olika orter i landet. Produktionen sker i och Linköpingoch marknadsföring genom dotterbolag i och eff anfal andraländer," Detta är ju bara ett konstaterande av nuläget. Det äringen som helst garanti för att det skall bli så i framfiden. Tvärtom ser jagmed oro på vad som i fortsättningen sfär i avtalet, och jag citerar även det: "LME förklarar aft bolaget avser aft inom ramen förvad som är företagsekonomiskt motiverat fortsätta Dafasaabs verksamhet i närasamordning med närliggande verksamheter hos LME och att vidareutveckla dessatill en konkurrenskraftig exportinriktad svensk indusfri i första hand inomområdet datakommunikation och databehandling," Vad bolaget anser varaföretagsekonomiskt motiverat kan ju få allvarliga konsekvenser för verksamheteni . Def är defta vi har påtalat. Vi vet att sä kan det bli, och defvet också näringsutskoftet, fast man infe låtsas om def. Anf.31 (): Den fräga som jag har engagerat mig i när det gällerDatasaab handlar om lokaliseringen, alltså inte om förstatligandet. Det gällersåledes om denna indusfri kan få tigga kvar i , eller om man skallcentralisera den till , Jag vill infe avkräva utskottets talesman garantier för hur eff i huvudsak privatägt företag skall klara sinlokalisering. Men om över huvud taget har några synpunkter på defta,tycker jag def är kolossalt viktigt för framtiden aft dessa ges till känna, Defär detta jag har efterlyst.Det är viktigt om frågan kommer upp igen längre fram - vi vet inte hur längedef dröjer, 32 (): Här är def fråga om ett affärsavtal, som NilsBerndtson har läst upp något stycke av. Jag vill erinra om att när man gör ettaffärsavtal, gör man det på affärsmässiga grunder, vare sig det är små ellerstora företag som är inblandade. Man utgår då från de faktorer och förutsättningarsom gäller - def som ondgjorde sig över. Man kan infeutgå frän någonfing annat än omständigheterna och de erfarenheter manhar bakåt i fiden. Som bekant finns ingenting som är så svårt som atf spå omframtiden. Det ger man sig i varje fall inte in på när man skriver affärsavtal,I sådana sammanhang är det bara rent affärsmässiga synpunkter man kan ta in, och hans kolleger vill ta in rent polifiskafaktorer i affärsavtal. Det går inte i det samhällssystem vi har och medde förutsättningar som därmed finns för sådana affärsavtal. Slutligen några ord om och de fula potentatersom i denna debatt målats på väggen. Som jag sade finns det ingenting såsvårt som atf spä, speciellt i fråga om framtiden. För bara eff år sedan skullefolk ha blivit chockade om de hade vetat vad som skulle hända ,alltså , atf i nyanställer 1 000 personer, 800 män och 200kvinnor. Jag tror def kan vara en tankeställare för dem som försöker måladessa potentater på väggen. 33 (vpk); Men, , skulle def inte vara av värde, omriksdagen utöver detta affärsmässiga avtal gav till känna en viljeyttring iform av ett uttalande? Det är vidare infe bara en fråga om huruvida def förögonblicket är sämre eller bättre med sysselsättningen i än på andraorter. Det finns ocksä skäl att med statens medverkan utveckla något av eftdatacentrum just i . Man borde på def sättet söka fullfölja densatsning som staten fidigare har gjort. Mom. 1 (överlåtelse av statens aktier i , m,m,) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 16 för motion 1944 av LarsWerner m, fl, i motsvarande del. Mom. 3(Dafasaabs verksamhet i ) Utskottets hemsfällan bifölls med 269 röster mot 22 förmotion 1943 av . Mom. 4(data- och elektronikindustrins utveckling) Utskottets hemställan bifölls med274 röster mot 16 för motion 1944 av m. fl. i motsvarande del, 1ledamot avstod frän att rösta. Vatten- och avloppsfrågor m. m. Vatten- ochavloppsfrågor m. m. Föredrogs jordbruksutskoftets betänkande 1980/81:20 om vatten- ochavloppsfrägor m. rn. 34PER (vpk): I jordbruksutskoftets betänkande nr 20behandlas fyra motioner. Av dem far två upp slamhanteringen vidavloppsreningsverken. En av dessa senare är vpk:s miljöpolitiska motion, nr1094. I det nu förevarande betänkandet behandlas motionens yrkande nr 3 omreningsprocesserna och slamhanteringen vid landefs avloppsreningsverk. Vi konstaterar atf landefs sjöar, vattendrag ochgrundvatten påverkas och förorenas av utsläpp från bostadsområden, industrieroch jordbruk. Länge gick utsläppen direkt uf i våra vatten utan atf ensslamavskiljning skedde i förväg. Detta förorsakade stora olägenheter, och omdet hade fått fortgå utan åtgärder, skulle vi ha haft en mycket sämresituation än vi faktiskt har. Staten satsade under ett flertal år i början på1970-talet stora belopp till stöd för anläggande av kommunalaavloppsreningsverk. De första verken var enkla och gjorde i stort sett bara enslamavskiljning. har vi fått verk som kan gå betydligt längre i fråga omrening. Defta är naturligtvis bra, men def är infe problemfritt. Biologiskaprocesser i reningsverken är känsliga för störningar från biogifter i dettillförda avloppsvattnet. Det är viktigt att alla som har sina avlopip koppladetill det kommunala nätet görs medvetna om att dessa störningar kan inträffa ochatt de vidtar åtgärder för att innehålla de biogifter som kan störareningsverkens processer. Men def finns också andra problem. De organiska ämnen somju slammef i huvudsak består av kan brytas ned gerrom biologiskt aktiva mikroorganismer.Härigenom fås eft slam som på ett naturligt sätt skulle kunna föras fillbakatill jorden. Men här finns komplikationer. Det obehandlade slammef utgörs infebara av organiska ämnen utan till viss del också av oorganiska ämnen som tungametaller. Tunga metaller är ofta otjänliga för växterna och är klart olämpligai vår föda. Därför är det vikfigt aft tillförseln av tungmetaller till landetsavloppsreningsverk i möjligaste mån stoppas. Det torde i detta sammanhang varafördelaktigast om tungmetallerna kan stoppas vid källan och sålunda aldrigsläpps ut i de ledningar som leder fram till avloppsreningsverken. Med eftsådant avskiljande av tungmetaller vid källan borde det i en del fall varamöjligt aft återvinna metallerna och låta dem gå tillbaka till de processer dekommit ifrån. Vi har från vpk fidigare år fört fram krav på atfreningsprocesserna och slamhanteringen vid landets reningsverk skulle ses över.Vi har tyvärr fått avslag på defta krav. Vi anser emellerfid aft denna fråga ärså vikfig atf vi kommer atf driva den vidare tills det verkligen händernågot. Det är som eft led i denna vår envetna strävan som vi nu återkommer medvårt motionskrav. Med det nu anförda yrkar jag bifall fillmotionen 1980/81:1094, yrkande 3, som berör reningsprocesser och slamhantering. 35 (); Vi behandlar nu mofioner som rörslamhantering och utnyttjande av multrum. För atf först beröra den fråga som Per härdiskuterat, nämligen slamhanteringen, vill jag säga atf det inte bara är i årutan även fidigare är som motioner i detta ämne har väckts. Jordbruksutskottethar i den utredning som sker om sådana här frågor kommit fram till att def äreft alltför litet utnyttjande av det slam vi får i våra reningsverk. Inte merän hälften av det slammef används för jordbruksändamål eller som täckjord iolika sammanhang. Hälften deponeras och utgör ett miljöproblem. Vi har ju,vilket Per redogjorde för, utvecklat reningstekniken vid vårareningsverk ganska bra under de år som vi har hållit på med defta. Det gör attvi har löst problemet rätt bra på den sidan. Men det är ändå inte löst så längevi infe kan nyttja slammef pä eft vettigt sätt. Genom atf slammef deponerasblir det ju pä nytt eff miljöproblem. Det jobbas ganska mycket med denna fråga. Naturvårdsverketoch olika organ har flera projekt på gång för aft försöka hitta lösningar påproblemet och nå resultat, så att slammef i större utsträckning skall kunnanyttjas för jordbruksändamål, vilket ju måste vara det enda rätta. Utskottethar ingen annan uppfattning men vill f. n. inte gå längre än vad vi gjorf,eftersom man vill avvakta resultaten av de undersökningar som pågår innan mangör ett definitivt ställningstagande. Vi anser emellertid att det är mycketangeläget att man når en bättre ordning på det här området. I några motioner yrkas aft def skall propageras mera förmultrumtekniken. Utskottet har den uppfattningen att multrum är ett braalternativ i många sammanhang. I def sysfem som fillämpas vidavloppshanferingen använder vi en mycket stor mängd friskt vatten för atttransportera bort oönskade ämnen. Utskottet tror inte aft det i eft längreperspektiv är möjligt atf fortsätta aft arbeta på def sättet, utan man måste fåfram andra sysfem. Friskvaften är en tillgång som i och för sig är ganskariklig hos oss f. n. men som kanske blir knappare - för många andraländer är tillgängen på friskvaften definitivt knapp . Här kommernaturligtvis multrum in i bilden som ett alternativ, men vi tror aft def ocksåkan finnas andra alternafiv som vi måste undersöka. Def gamla torrdasset skallman inte glömma borf, och för de mest tätbefolkade områdena måste man kanskekomma fram till andra sysfem där vatten finns med på det ena eller andrasättet. Det vikfiga i def sammanhanget är emellerfid att man på något sättmåste kunna använda slutprodukten i jordbruket, för det handlar ändå om ettjordförbäftringsmedel som har eft högt värde. I den diskussion som fördestidigare talades def om att vi måste utveckla ett sysfem som möjliggörett Vatten- och avloppsfrågor m. m. Vatten- och avr loppsfrågor m. m. mera biologiskt riktigt jordbruk, och def vi nu talar omär då en viktig del av deffa. Utskottet tycker att de synpunkter som har förts fram närdef gäller multrum är vettiga. Vi vill emellertid inte nu gå längre än till attredovisa dessa åsikter. Sedan får vi mot bakgrund av de utvärderingar somkommer atf göras i olika sammanhang se om vi kan gå längre och ställa störrekrav. Vi måste kräva system där vi använder mindre mängder vatten än föraft spola borf sådant som vi inte vill ha kvar, och vi måste få sysfem sommöjliggör för oss att nyttja avfallet pä ett bättre sätt. Det gäller också aftminska de halter av tungmetaller som förekommer i avloppsslammet. Jag vill därmed yrka bifall tilljordbruksutskottets hemställan i betänkande nr 20, 36 PER (vpk); säger atf def är viktigtatt vi kan använda slammef i dess helhet i jordbruket, och om detta är vi nogöverens. Men då måste vi också lösa problemen när def gäller reningsverken.Vidare säger att endast ungefär hälften av slammet nu gårtill jordbruket och atf resten deponeras - deponering av slam är ju ingen bralösning, I sak är vi alltså överens om detta.