prot · G409155 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi har fått uppleva sådana på många håll i landet och i många branscher, och vi kommer säkerligen att få uppleva sådana även lika väl som vi gjort det i det förgångna. Det är viktigt attsamhället har instrument att möta dessa svårigheter, instrument som man kan tillämpa var än i landet svårigheterna uppstår och vilka branscher de än drabbar. På 68 samma sätt som vi måste ha likhetinför lagen måste vi ha likhet inför Att införa stödsystem ochgarantier som gäller vissa grupper anställda på vissa typer av företag men sominte är tillämpliga för andra anställda på andra sorters företag och i andradelar av landet är djupt diskriminerande för dem som ställs utanför. Att som gjorde här i kammaren försökamotivera det med att när det gäller varven är det fråga om en helstatlig branschoch att man därför skall ha anställningsgarantier, som man inte är beredd attställa upp med i andra branscher, ekar minst sagt ihåligt. Det är faktiskt såatt de här varven alla en gång var privata företag - med något undantag. Detvar när varven fick svårigheter som samhället tog på sig ansvaret och gick inoch köpte dem. Det var alltså redan det ett stöd som staten gav den härnäringen men som man inte gett andra näringar. Det faktum att staten gått in såmassivt just i den här branschen tas sedan som intäkt för att staten därutöverskall skapa garantier för de anställda i den här branschen, som man inte geranställda i andra branscher. Det innebär bara att ett särbehandlande skapar ettannat särbehandlande av den här branschen. Det håller alltså fruktansvärt illa.Om det verkligen var så att och socialdemokraterna villebehandla alla lika i det här landet som hamnar i en sådan här situation, måstede då gå in och förstatliga varje bransch som kommer i strukturkriser för attsedan utfärda anställningsgarantier. Men det är man inte beredd att göra, ochman är också helt på det klara med att vi inte har resurser att göra det. P 80 i har ur många synpunkter varit positivt -det kan vi alla erkänna. Men vi får inte glömma att det har kostat . Den fråga som alla måste vara beredda att svara på ärdenna: Är samhället berett att satsa . på varenda människa som blirfriställd i det här landet, oavsett var i landet det sker? har vi intesett någon socialdemokratisk vilja att göra den typen av satsningar i t. ex. deskogslän som ändå är så mycket sämre ställda ur sysselsättningssynpunkt än vadvarvsregionerna är. Därför vill jag påstå att den socialdemokratiska politikenpå det här området innebär en systematisk diskriminering av de ursysselsättningssynpunkt svagaste delarna av det här landet. Det gäller att samhället förbättrar sina instrument attlösa strukturkriser, instrument som kan användas över hela landet. Detomställningsbidrag som föreslås i den sysselsättningspolitiska propositionen ärett viktigt sådant instrument. Det innebär att samhället kan gå in på olikahåll och förlänga omställningstiden och underlätta för de anställda att skaffasig nya jobb . Det är också brukbart i det här fallet. Utskottetföreslår dessutom särskilda dispensmöjligheter när det gäller frånkravet på att de anställda skall vara uppsagda. På det sättet underlättassträvandena att genom Resurs gå förbi en del av de problem som skapasgenom förtursreglerna. Man får, trots förtursreglerna, möjlighet att behålladen mest kvalificerade arbetskraften på företagen, även om det kan röra sig omrelativt sent anställda. Därmed förstärks överlevnadsmöjligheterna. Jag tyckeratt vi genom detta ger en bra chans. Dessutom har utskottet varitberett att ställa särskilda resurser till förfogande för att förstärka Vissa varvsfrågor, ni. Nr 155 arbetsförmedlingsinsatserna både iMalmö och i . T,- j , också det är väldiet viktigt. Det gäller att vi harordentliga resurser för att Tisdagenden & & b & -inni smidigt kunna föra över de anställdatill nya och produktiva verksamhe- y t" ter, ro Herr talman! är särskilt hårt drabbat ursysselsättningssyn- Vissavarvsjragor, " j j Därför särbehandlade också arbetsmarknadsutskottetBlekinge vid m. in. handläggningenav den regionalpolitiska propositionen. Vi sade att skulle få ettregionalpolitiskt stöd motsvarande stödområde 4, och vi talade även i övrigtför generösa insatser i . Det är viktigt, vilket också följs upp idet betänkande vi nu behandlar, att sådana här regionalpolitiska insatser kangöras även om ligger utanför stödområdet. En insats av den här typenskall inte behöva vara bunden till stödområde l:s villkor, vilket antyddes ipropositionen. Detta är viktigt inte minst med hänsyn till ochSölvesborgs utsatta situation i anledning av varvsnedläggelse ochvarvsnedskärningar på de orterna. I har man också fått problem i och med Varvskonkurs. Där har dock, genom enskilda initiativ, en positiv utveckling kommittill stånd på det sättet att en hel del verksamhet har kommit i gång påVarvsholmen. Kommunen har köpt anläggningar för att bygga ut ett industrihotellpå . Vi har sett mycket positivt på denna utveckling från arbetsmarknadsutskottetssida, och därför har vi särskilt föreslagit att staten skall kunna gå in ochstödja uppbyggnaden av industrihotellet. Jag tycker att detta är ettföredömligt exempel på lokal initiativrikedom och ett positivt exempel på hurman kan ersätta den sysselsättning som går förlorad genom varvsnedskärningenmed andra aktiviteter. Det finns en rad andra viktiga frågor som behandlas i dethär betänkandet, men jag har tyckt att de frågor jag nu tagit upp har varit avden principiellt största betydelsen. Jag har också valt att inte i detaljkommentera de olika reservationer som socialdemokraterna fogat tillbetänkandet, men jag vill, herr talman, yrka avslag på samtliga och bifall tillutskottets hemställan i dess helhet. 43 (): Till följd av vikande efterfrågan på nyafartyg, främst tankfartyg, i världen och tillkomsten av nya varvsnationer, harde traditionella varvsländerna, till vilka hör, fått allt svårare attkonkurrera. andel av världsproduktionen har gått ner från år 1973till . De problem den globala överkapaciteten medfört har förSveriges del accentuerats av ett högt kostnadsläge, vilket ytterligare förvärrades genom kostnadsexplosionen 1975 och 1976, som ett resultat av debatten om 1974 års s. k. övervinster. Därtill följeratt produktiviteten vid de svenska storvarven drastiskt har försämrats. Det är naturligt att så sker under ett neddragnings- skede, men icke desto mindre förtjänar det att framhållas som en orsak till 70 det höga kostnadsläget. Utvecklingen vid varven visar påett mycket påtagligt sätt den fartblindhet som präglat det svenska samhälletalltsedan slutet av , då förutsättningarna för den lyckosammaekonomiska utveckling som rått alltsedan slut börjadeförändras. Vi var okänsliga för vad som hände i världen. Nya industrinationer,framför allt , började konkurrera med hög teknologi, hög kvalitet och lågapriser, och byggde snabbt upp en industrikapacitet. Framför allt gjordes vidden tiden mycket stora satsningar inom varvsnäringen. Det hade inte heller saknats tecken på attsituationen på oljemarknaden skulle kunna komma att förändras. Men vi levde i lyckligomedvetenhet om de hot som sakta började torna upp sig. I stället för att ta varning av vad som hände och anpassasvensk varvsnäring efter nya förutsättningar gick staten in och satsade på ettnytt storvarv i för serietillverkning av supertankers föroljetransport. , då staten tillsammans med Saléns gick in iGötaverken, gjordes stora investeringar i tillverkning av seriefartyg. Inte ens vid Eriksbergskraschen 1974 förstod den dåvarandesocialdemokratiska regeringen, trots starka varningstecken, vad som höll påatt hända. De dåvarande makthavarna verkade helt omedvetna om den kris somredan var ett faktum och som hårt skulle komma att drabba västvärldens varv ochfartygsflotta. Jag tror det är viktigt att vi har det historiskaperspektivet klart för oss, när vi försöker bedöma förutsättningarna förfortsatt verksamhet vid de svenska varven. Socialdemokraterna sätter stora förhoppningar tillutvecklingsplaner och alternativ produktion. I viss utsträckning kan givetvisen strukturomvandling planeras, men detta är en starkt exportberoende bransch,och förverkligandet blir avhängigt av yttre omständigheter. Kundernas ochkonkurrenternas agerande, orderinflödet, prisutvecklingen - sådant låter siginte planeras. Satsningar pä nya produkter tar , mycket lång tid.Räknat från idé till lönsam produktion tar det sju till . De satsningarsom skulle ha kunnat ge varven alternativ produktion borde således hagjorts . De satsningar som görs får iallmänhet inte full genomslagskraft förrän i slutet på det här decenniet. Beslutet att stödja utvecklingsplanen förÖresundsvarvet var olyckligt. Eftersom ekonomiska förutsättningar saknades föratt genomföra planen invaggades de anställda i falska förhoppningar. Ettnedläggningsbeslut då skulle ha kunnat medverka till omflyttning av en del avde anställda redan under den gynnsamma konjunktur som rått under det gångnaåret. Arbetsmarknadsutsikterna nu är betydligt sämre. Socialdemokraterna liksom kommunisternahävdar att det finns skäl för en anställningsgaranti för de anställda vidvarven. De anställda i andra nedläggningsdrabbade industrier har inte lika lättatt acceptera att just de varvsanställda skall erhålla sådana garantier avskattemedel, som alla har bidragit till. Till skillnad från dem som blivitarbetslösa vid nedläggning av gruvor, stålverk och skogsindustrier finnsvarvsarbetarna huvudsakligen i Vissa varvsfrågor, m. m. Nr 155 våra storstadsområden med en väldifferentierad arbetsmarknad och väl Det faktumatt varvsarbetarna är många kan inte .nr,i rimligen vara ett skäl försärskilda åtgärder. Antalet måste sättas i relation till denarbetsmarknad som skall ta emot dem, och i det perspektivet är de Vissa varvsfrågor, rn. varvsanställdainte i någon sämre situation än de som skall finna nytt arbete på en bruks- eller gruvort i norra eller , snarare En anställningsgaranti fördröjer den nödvändigaomställningen och ger en falsk trygghetskänsla. Kostnaderna för samhället ärorimliga. Det omställningsbidrag som kommer att föreslås riksdagenvid behandlingen av arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 21 nu på torsdagkommer att garantera en likvärdig behandling av alla som friställs på orter därden lokala arbetsmarknaden påverkas på ett avgörande sätt och där sysselsättningsproblemeninte kan lösas med sedvanliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder och lokalaarbetsförmedlingsresurser. föregår detta beslut ochföreslår att omställningsbidraget skall kunna tillämpas vid driftsinskränkningarnapå varvsorterna. Härigenom erhåller de varvsanställda en med sex månaderförlängd uppsägningstid, under vilken företaget kompenseras avlönekostnaderna. Härutöver kommer de som erhållerannan anställning att få behålla av sin tidigare lön hela bidragsperiodenut, medan företaget behåller överskjutande , bl. a. som kompensation förmerkostnader. Detta är en mycket fördelaktig konstruktion för såväl deenskilda anställda som för företaget. Den medger en mycket hög flexibilitet ochutgör ett incitament för de anställda att snabbt söka ny anställning. Det bör således vara möjligt för den redan beslutadeverksamheten vid Kockum Resurs att fullfölja sitt arbete på dessa grunder. I motion 2130 tar även upp frågan om det kanvara rimligt att ett företags hela existens skall sättas på spel till följd avturordningsreglerna i anställningsskyddslagen. Han anser att lagen bör sesöver. Anledningen till att organisationer som P 80 och Kockum Resurs har blivitaktuella vid de stora nedläggningar som det här gäller är ju att om man tillpunkt och pricka följde trygghetslagarna skulle strukturen på arbetsstyrkan blisådan, att företagets framtida drift skulle komma att äventyras. Lagen om anställningsskydd ger möjligheter att genomkollektivavtal träffa överenskommelse om annan turordning vid avskedanden änvad som stipuleras i lagen. Praktiken visar emellertid att sådana avsteg,åtminstone då det gäller större driftsinskränkningar, fordrar kompensation avstatliga medel. Frågan om en utvärdering av tillämpningen avturordningsreglerna har också tagits upp i en annan moderat motion som kommeratt behandlas . Av den anledningen tas icke motion nr2130 upp i detta sammanhang. För attarbetsförmedlingen skall klara av en så stor arbetsbörda som det blir frågaom när det gäller att på ett tillfredsställande sätt handlägga 72 omställningarna för varven i och krävs särskilda Utskottet har därför ansett att ] milj. kr.skall få användas för att förstärka de arbetsförmedlande insatserna. Härutöver utgår jag ifrån att AMS och länsarbetsnämndengenom omprioriteringar ställer erforderliga resurser till förfogande. Det ärviktigt att tillgängliga resurser i en sådan akut situation som det här ärfråga om används på effektivaste sätt. Den höga frånvaro som har rapporteratsav arbetsförmedlingen i borde därför kunna nedbringas. Genom attiaktta restriktivitet med ledighet för icke absolut nödvändiga ändamål, genomatt uppskjuta internutbildning etc. borde det vara möjligt att koncentrerastörre insatser till de båda varven. Jag är övertygad om att de anställda vidlänsarbetsnämnden vill på detta sätt solidariskt ställa upp för devarvsanställda. Verkstadsskolan vid Öresundsvarvet spelar en mycket storroll för den yrkesförberedande utbildningen vid gymnasieskolan i om dess fortbestånd har också tidigare varit uppe till behandling iriksdagen. Utskottet förutsätter att frågan får en positiv lösning och hänvisartill vad förutvarande statsrådet meddelat vid en frågestund iriksdagen. Vid skolstyrelsen i har bildats en arbetsgrupp som bl. a.utreder möjligheterna till alternativ utbildning vid varvet och möjligheternaatt öka kapaciteten på befintliga linjer och specialkurser. Statsrådet ansågdet angeläget att en lösning kominer till stånd som ger Landskronaregionenfortsatt hög standard inom yrkesutbildningen. Statsrådet ville dock inte taställning till frågan innan arbetsgruppen slutfört sitt arbete. Motsvarandebedömning gör utskottet. Jag anser att det inte finns skäl anta att den nuvaranderegeringen har någon annan inställning till frågan om fortsatt(yrkesutbildning vid varvet. Sysselsättningssituationen i är bekymmersam,vilket utskottet konstaterade redan i sitt regionalpolitiska betänkande.Utskottet hänvisade då till möjligheterna att i särskilda fall geregionalpolitiskt stöd utanför stödområdena och ansåg att undantagsregeln förBlekinges vidkommande kunde ges en generös tillämpning. kommun föreslogs erhålla regionalpolitiskt stödenligt normerna för stödområde 4 intill dess att fattat ett nyttövergripande regionalpolitiskt beslut. har särskilt uppmärksammat den besvärligasituationen vid och föreslår en tidigareläggning av marinabeställningar för 100 milj. kr. utöver de medel som i propositionen föreslåskomma till del för sysselsättningsfrämjande åtgärder. Dessa medel och extra åtgärder bör ge Karlskronavarvetbehövlig tid för att i acceptabla former genomföra den omställning som ärnödvändig. föreslår med hänvisning till tidigareuttalande att det regionalpolitiska stödet till kommun inte skallknytas till normerna för stödområde 1 utan att regeringen skall ha frihet attfrån fall till fall göra en bedömning av den lämpliga subventionsgraden. Ocksådetta skall ses som en temporär åtgärd till dess att ett nytt övergripanderegionalpolitiskt Vissa varvsfrågor, in. Nr 155 beslut fattas. Tisdaee 1 dpn Därmed har motion 2119 tillgodosetts vad avser det regionalpolitiska Slutligenföreslår utskottet att medel från det anslag som reserverats för ,/ r o sysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna får användasför att utveckla Vissavarvsjragor, , f nyaindustrier på Varvs gamla område. startategna verksamheter på området, och det är angeläget att sådana Detta anslag får också utnyttjas för åtgärder i . Varvsorterna och de varvsanställda har levt i skuggan av den instabila situationen pä varven. Människorna harpåverkats, och de berörda orternas ekonomi och befolkningsstruktur harpåverkats och kommer att påverkas av de ytterligare neddragningar som ärnödvändiga. 1 en sådan situation är det viktigt att man tar till varade resurser som finns. Det fordras extra ansträngningar från alla berörda. Iett trängt statsfinansiellt läge är statens resurser begränsade, och de insatsersom görs måste bli effektiva. För Göteborgs- och Uddevallaregionerna konstaterarpropositionen att situationen trots de senaste årens påfrestningar ärförhållandevis gynnsam. För vidkommande har arbetsmarknadenutvecklats bättre än genomsnittet för riket. Det visar att stora regioner meden väl differentierad arbetsmarknad har bättre möjligheter att anpassa sig äventill mycket stora omställningar. Även om problemen långt ifrån är övervunna, såär situationen jämförelsevis ljus. Det är omöjligt att finna nya arbetsuppgifter eller nyaarbetsplatser som kan absorbera hela den friställda arbetsstyrkan från något avstorvarven. Det är de många små företagen som kan ge de arbetstillfällen sommåste till. Så visar erfarenheterna från Projekt 80 att de flesta har erhållitny anställning hos något mindre företag i eller dess omgivning. Det är därför anmärkningsvärt att det särskildaregionalpolitiska stöd som beviljats inom varvsregionerna har utnyttjats i såringa grad i . Medan t. o. m. förra åretanvänt av 145 milj. kr. och därmed skapat sysselsättning för ungefär 850personer, har endast utnyttjat en mycket ringa del av anslaget. Vid det besök arbetsmarknadsutskottet i anslutning till behandlingenav detta ärende gjorde i framkom också att man där inte ansettstödet lämpligt utformat och därför inte vidtagit några aktiva åtgärder inämnvärd utsträckning. Man såg bara svårigheter. Inställningen präglades avdefaitism och bristande tilltro till den egna förmågan. har ytterligt goda förutsättningar för ettvälutvecklat och starkt näringsliv: väl utbyggd infrastruktur, industriell tradition, godtillgång till högre utbildning och forskningsresurser, riklig tillgång till erfaren och välutbildad arbetskraft samt närhet till befolkningstäta och kapitalstarka marknader. Det är inte i första hand skattemedel och centralplanerade insatser som behövs för att ta till vara dessa förutsättningar. Förändring innebär möjligheter. Det behövs skaparanda och framtidstro hos de enskilda 74 människorna och en vilja att göraen extra arbetsinsats för att nå ett gott resultat.De egenskaperna finns. Det gäller att locka fram dem. Det gör vi Nr 155 genomatt tala om de möjligheter som finns och de resurser som ställts till -rd-i d förfogandeoch genom att skapa tilltro till den egna förmågan. De lokala 2 ;,. myndigheternakan göra mycket för att skapa en sådan positiv anda. Med de resurser som kommer att kunna disponeras inomvarvsorterna ges ,,, r = " Vissa varvsjragor, godamöjligheter att initiera nya verksamheter. kommer attvara dominerande , men med de insatser som görs och medanvändande av sedvanliga arbetsmarknadspolitiska medel bör de Jag yrkar bifall till arbetsmarknadsutskottets betänkande.! 44 (): Jag har begärt ordet för att säga några ordom sysselsättningen i i anslutning till de motioner som vi frånsocialdemokratiskt håll har väckt. Innan jag går in på det skall jag emellertid i egenskap avledamot av försvarsutskottet säga något om de beställningarna vid ,I varvspropositionen talas det om kontakter mellan industriministern ochförsvarsministern om verksamheten vid varvet. Det har också kommit fram att 100milj, kr. har anvisats för, som det heter, sysselsättningsfrämjande åtgärdervid varvet. Det är naturligtvis värdefullt i och för sig, men det har efteråtvisat sig vara helt otillräckligt. Som mycket annat i trepartiregeringen tycks den gemensammaberedningen i denna fråga icke ha skett med det engagemang och den omsorg somhade varit motiverade i det här fallet. Man frågar sig varför intevarvspropositionen har åtföljts av ett förslag från försvarsministern om vilkaåtgärder man kunde bidra med från försvarets sida. har vi ju här i kammaren i vårbehandlat frågor om beställningsbemyndiganden för försvaret, dels itilläggsbudget 11 för innevarande budgetår, dels i budgetpropositionen för1981/82. beslöt då att ge tilläggsbemyndiganden med 237 milj. kr. förmarina beställningar, och för nästa budgetår anvisades inte mindre än 1 641milj. i nya beställningsbemyndiganden. Detta var fullständigt iöverensstämmelse med vad marinchefen hade begärt och överbefälhavaren hadetillstyrkt. tog det ograverat - inte ett öre prutades. Det är självfallet så att åtskilligt av beställningarnainte berör fartyg och varvsproduktion, men det ärfaktisktde marinamyndigheterna som har gjort avvägningen. Jag tycker det är mycketanmärkningsvärt att ingen av de berörda parterna, däribland marinchefen,varvsledningen, materielverket, som ställer upp för tidigareläggning avbeställningar, har varit så förutseende att man i vederbörlig ordning har tagitupp dessa projekt och sett till så att förberedelser skett i fråga omprojektering och allt annat som är nödvändigt för att få i gång verksamheten. Varför har inte industriministern och försvarsministernsett till så att alla de goda krafter som tydligen finns och som vill verka för 75 Nr 155 verkligen har samordnats? Det hartydligen brustit på många punkter, och Tisdaeen den 18 '' ' bestämd känsla av att det har brustit särskilt allvarligt närdet gällt 2 inni1981 '*** samordna försvarets ochvarvets intressen. Jag skall inte förlänga kammarens förhandlingar med en redogörelse för Vissa varvsfråsor '' mycketunderliga sätt på vilket försvarsutskottet i dessa allra senastearbetsveckor har tagit initiativ till ett extra beställningsbemyndigande på100 milj. kr. Men det bör ändå sägas att ärendet helt oväntat, åtminstone föross socialdemokrater, kom upp pä ett sammanträde i en föredragning av endepartementstjänsteman som trepartiregeringen hade spruckit.Vi hade visserligen då fått som försvarsminister, men pä vårdirekta fråga fick vi beskedet att varken den avgående eller den nytillträddeförsvarsministern var underrättad. Denna tjänsteman framträdde somrepresentant för de myndigheterna och materielverket. Man ställer sig onekligen litet undrande inför vart detkan bära hän om vi får liknande åtgärder när det gällerbeställningar av låt oss säga armé-eller flygmateriel. Också på det området kandet då och då uppkomma sysselsättningsproblem, och de berörda industrierna kanha sina speciella intressen. I själva sakfrågan vill jag betona att vi ingenting haratt invända mot beställningarna vid . Vi har frånsocialdemokratiskt håll ingenting emot att man gör beställningar vid varvet ochatt man återkommer om så skulle behövas. Men det borde ha varit möjligt förförsvarsministern och hans medarbetare att göra omprioriteringar inom debeställningsbemyndiganden som redan har givits och som är av så storomfattning. finns det i beställningsbemyndiganden.Ytterligare ett lika stort belopp kommer att vara tillgängligt efter den 1juli. Det finns också ett klart uttalande i proposition 1980/81:101, där detsägs att liksom tidigare bör det få ankomma på regeringen att ta ställning tillvilka anskaffningar som bör ske inom ramen för det beställningsbemyndigande somriksdagen kommer att lämna. Det medgivandet har redan lämnat. Då vi socialdemokrater nu har föreslagit ettbeställningsbemyndigande med ytterligare 50 milj. kr., borde det inte rådanågra som helst svårigheter för dem som verkligen vill uträtta någonting attanvända medlen för att hålla sysselsättningen i gång i . Efterdetta skall jag gå över till varvsfrågorna som har speciell betydelse för . har vi socialdemokrater på Skånebänken funnit anledning att i motioner uppmärksamma den negativa utveckling som kännetecknade arbetsmarknaden i . Vi har kunnat iaktta hur förhållandena har försämrats år . Vi har emellertid ofta haft känslan att vi har talat för döva öron. Den tidigare gynnsamma situationen i kastar liksom sin skugga - eller skall vi säga glans - också över bedömningen av den nuvarande sysselsättningen och arbetsmarknadssituationen. Vi har därför haft svårt att få gehör för våra synpunkter.