prot · G409133 · 1980-12-31 00:00:00 — Problemet med skatteorättvisan aktualiseras ytterligare omman kombinerar det här med formerna för barntillsynen. Enligt Kommunförbundefs beräkningar var den genomsnittligakostnaden per plats i barnomsorg följande: daghem ,familjedaghem . för barn i åldrarna . fritidshem 29 800kr. Om samtliga barn i vårt land i åldrarna 9 månader-10 årskulle beredas plats inom ramen för barntillsyn enligt nuvarandefördelning mellan daghem och familjedaghem, skulle den samlade kostnaden för Nr 133 samhället bli ca 31 miljarderkronor mot ca 1980. Denna den_ beräkning är baserad på nuvarandeåldersfördelning. Eftersom de fillkom- 7 imi 1981 mande barnen troligen är i delägi-e åldrarna skulle totalkostnaden förmodligen öka i icke ringaomfattning, då barntillsynen oftast är dyrast för Ekonomisk-poli- '"'"''" barnen. tiskaåteärder "" talman! Jag vill pådetta sätt understryka att jag inte är negativ till Denna tillsynsform har kommit för att stanna. Men är detviktigt att vi satsar på alternativa barntillsynsformer och aft vi på så visinte bygger oss fast i den dyraste formen av barntillsyn. Genom atf satsa påalternafiv kan vi faktiskt få fram ökade möjligheter till barntillsyn totaltsett, och detta skulle i sin tur innebära positiva effekter även urjämsfälldhefssynpunkt och valfrihefssynpunkf vad gäller möjligheterna att fåarbete utanför hemmet. En annan vikfig faktor, ja, rent av den viktigaste, är attinfe alla barn passar inom ramen för den kollektiva barntillsynsformen. Barn ärolika och kan därför inte stöpas i samma form eller fostras på samma sätt. Enökad valfrihet, inbegripet ökade möjligheter aft vårda barn i hemmet, skulledärför vara av stor betydelse inte minst för barnen. Jag tror att vi alla kanvara överens om att barnen är den vikfigaste tillgång vi har. vill jag sammanfattningsvis understryka trepunkter som är viktiga inom ramen för helhetssynen beträffandefamiljepolitiken: att äktenskapet inte skall urholkas som samlevnadsformtill följd av vårt skatte- och bidragssystem, att i samband med beskattningen hänsyn måste fas tillskatt efter bärkraft och familjens storlek, samt att en reell valfrihet skapas vad gäller valet av barntillsynsformer,inbegripet även vård av barnen i det egna hemmet. Med anledning av vad utskottet har anförtförutsätter jag att del inte skall dröja alltför innan vi återigen kandiskutera de här frågorna i kammaren - då utifrån konkreta förslag somframställts i samband med utredningar och annat som pågår. Jag haringet annat yrkande än om bifall till utskottefs hemställan. 5 () replik; Jag vet inte hur det förhåller sig: om GöteJonsson inte lyssnade på mitt anförande eller om det var så, atthan blev litet felinformerad här han gick upp i talarstolen. Jagförsökte nämligen inte alls att vinna äran för det förslag som har lagtsfram. Vad jag i gar kväll konstaterade i milt huvudanförande var ordagrantföljande: 'T ett resonemang om familjepolifikensfördelningspolifiska effekter måste även flerbarnsfamiljerna nämnas. Tveklöst är def så att den ekonomiska situationen försämras ju fler barn det finns i en familj. Även här gäller givetvis aft det är allra svårast i de familjer där def bara finns en förvärvsinkomst och där den andra föräldern vårdar egna barn i hemmet. I skattesystemet tas mycket liten hänsyn fill försörjningsbördan i flerbarnsfa- 14 miljer. Därför har det varit ensjälvklar sak för oss i att i vår familjepolitiskamotion "- dén motion som i detta sammanhang har behandlats i socialutskottet -" föra fram kravet på särskilt stöd åt Nr 133 flerbarnsfamiljerna." Jag kani dag med glädje konstatera att regeringen redan har tillgodosett -j ppj\gg\ vår motionpå den punkten genom förslaget om flerbarnstillägg. detöppnats en viktig möjlighet att stödja flerbarnsfamiljerna. Det är min Ekonomisk-poli-förhoppning atf flerbarnstilläggets nivå successivt skall kunnahöjas och atf ijka åteärder det skall kunna omfatta även ungdomar sompasserat . 1979, , uttalade sig ett enigt socialutskottoch en enig riksdag för att en utredning skulle tillsättas med uppgift attbehandla flerbarnsfamiljernas situation. Jag erinrade också om detta vid ensen timme i debatten . 6 () replik: Jag är glad över att härsäger, och sade i debatten i går, aft def nu är en självklar sak för centernatf se till aft i första hand flerbarnsfamiljerna gynnas. Jag ville barapåpeka, herr talman, att detta tydligen infe var lika självklart , då denmoderata partimofion behandlades som just förde fram tankegångar i den härriktningen. Jag konstaterar än en gång med tillfredsställelse atf vi fått räffpå den här punkten. Jag vet att och när def gällerfamiljepolitiken ligger nära varandra. Jag hälsar med tillfredsställelse atfvad som inte var helt självklart för 1978 nu är det. Def för atfvi kan arbeta konstruktivt i fortsättningen när det gäller familjepolitiken. 7 (): Inte heller jag tänker bemöta att förklara agerande , eftersom dendebatten fördes i går. betänkande 28 behandlar motion 704, därjag och mina medmotionärer far upp frågan om en vårdnadsersättning tillbarnfamiljer. Moderata samlingspartiet har hävdat atf envårdnadsersäftning skulle ge ökad valfrihet åt barnfamiljerna och ökad rättvisamellan olika familjer och barnomsorgsformer. En vårdnadsersättning skulle ocksåmarkera att vård av barn är en samhällsnytfig insats, och den skulle ge ettekonomiskt stöd till familjer som vill eller måste leva på en inkomst. Beräkningar visar att bruttokostnaderna för ennytillkommen daghemsplats för de minsta barnen kan vara närmare70 . Def statliga bidraget är . Det kommunala stödetkan uppgå till . Detta statliga och kommunala stöd till barnomsorgentillfaller endast dem som har plats i barnomsorg. Delta upplevsnaturligtvis som orättvist av alla de familjer som får ordna sin barnomsorg påegen hand. Vård av barn är en samhällsnyftig insats, oavsett varvården sker. De insafsersom stat och kommun gör bör tillfalla alla barn likvärdigt. Samma typ av barnomsorg passar inte alla barn. Barn är olika, och familjer är olika. Dessutom är inte barnomsorgen tillgänglig för alla. Den som får en plats i barnomsorg får enbetydande och statlig subvention, medan den som själv ordnar sinbarnomsorg eller som avstår från förvärvsarbete- och därmed också från lön -infe får någonting. Detta medför naturligtvis också en större efterfrågan påkommunal barnomsorg än vi förmodligen skulle ha med en rättvisare fördelning avstödet fill barnfamiljerna. Införandet av en vårdnadsersättning skulle utjämna denstora skillnaden i stöd mellan familjer som får barnomsorg ochfamiljer som ej vill ha eller ej kan få barnomsorg. Vårdnadsarbete ihemmet skulle därmed också bli uppvärderat. Som anförs i mofion 704 bör målet vara envårdnadsersättning till alla familjer med barn i förskoleåldern av en sådanstorlek att vård av egna barn skulle kunna likställas med annat arbete. Dettaär dock orealistiskt inom en rimlig framfid. Ett första delmål bör då vara envårdnadsersäffning till alla familjer med barn och som enfortsättning på föräldraförsäkringen. Den bör motsvara minst garantinivån iföräldraförsäkringen och utbetalas till och beskattas hos den förälder som helteller delvis avstår från förvärvsarbete eller har den lägsta inkomsten.Vårdnadsersättningen bör kombineras med införande av avdragsrätt för styrktabarntillsynskostnader orsakade av föräldrarnas förvärvsarbete, studier ellerliknande. I och med att en vårdnadsersättning införs och om denkombineras med styrkta barnfillsynskostnader bör man justera avgiftssäftningeni den kommunala barnomsorgen för den som har vårdnadsersättning. På def sättetåstadkoms större valfrihet och en större likställdhet mellan olika barnomsorgsformer.Vi skulle också få ett klarare begrepp om efterfrågan och behovet av kommunalbarnomsorg, särskilt spädbarnsomsorg. Det viktigaste skälet för en vårdnadsersäftning är att denskapar förutsättningar för familjerna atf välja den livsform som passarfamiljen och barnen bäst. Barn behöver trygghet och fostran, dvs. kärlek ochengagemang, omsorg, stöd och ledning. Detta har vi alltför litet insett, vivuxna. En av de grundläggande orsakerna till aff så många barn och ungdomar harproblem, bl. a. missbruksproblem, är med största sannolikhet att vi vuxna avolika skäl inte givit tillräckligt med trygghet, kärlek och fostran.Familjepo-. litiken måste ge familjerna möjlighet att välja den livsform ochden barnomsorg som gör det möjligt för dem att ta god vård om sina barn.Familjepolifiken måste också ge möjlighet alt förena vårdansvar med verksamhetutanför familjen på eff sådant sätt, att den som behöver vård och omsorg får störstamöjliga trygghet. Del måste alltid finnas flera olika barnomsorgsformer ochvalfrihet och ekonomisk rättvisa dem emellan. Den ensidiga subventioneringen avkommunal barnomsorg styr familjerna och upplevs som orättvis. Envårdnadsersäffning skulle öka valfriheten och medföra en rättvisare fördelningav familjestödef. Utskottet säger i betänkande 28 att familjeekonomiskakommittén skall göra en översyn av det ekonomiska stödet till barnfamiljernaoch aft det ligger inom kommitténs ram aff ta upp förslagen i motion 704. Jaganser det självklart att frågan om ett införande av en vårdnadsersäftning måsteutredas idetta sammanhang liksom hur den i detalj skall utformas och finansieras. Ensamlad avvägning är nödvändig. Förstärkningen av stödet till flerbarnsfamiljernaär inget hinder för detta. Medfillfredsställelse konstaterar jag att utskottet förutsätter aff kommitténprövar frågan i hela dess vidd om hur familjestödet bör vara utformat för attskapa rättvisa mellan olika barnfamiljer samt att det är av vikt att kommitténarbetar med snabbhet. Med def anförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 8 GABRIELROMANUS (fp): I mitt inläggnyss anknöt jag fill gårdagens debatt, som bl. a. handlade en del omskattefrågan. Jag reagerade mot det misstänkliggörande av andra som kännetecknarden stridsskrift som moderata samlingsparfiet har gett ut om skattefrågan. Jagkonstaterade att här i kammaren hade åberopat, som bevis för hurdet hela gått fill, en uppenbart propagandistisk skildring i socialdemokratiskpress som dementeras redan av innehållet i egen skrift. Jagkonstaterade att han inte hade tagit def tillfälle som han hade atf beklaga sinförlöpning. Jagkan nu konstatera att ytterligare två moderater har talat i denna debatt utanatt använda sig av möjHgheten att återföra sin egen skildring av skattefrågornatill en mer saklig nivå. Om det är så som moderater vill bedriva politiskdebatt beklagar jag det. Jag kan bara säga: Kom inte och framställ er självasom mer rakryggade och ridderliga än andra. Mom.1 (inriktningen av det ekonomiska handlingsprogrammet) I en förberedande voteringbiträddes reservationen av m. fl. med 145 röster mot 16 förmotion 2038 av m. fl. 158 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 161 röster rnot 158 för reservationen av PaulJansson m. fl. 1 ledamot avstod från aft rösta. Mom.2 (uttalande mot privafisering av den offendiga sektorn) Utskottets hemställanbifölls med 303 röster mot 16 för motion 368 av 1 ledamot avstod från att 2Riksdagens protokoll 1980/81:133-135 Nr 133 betänkande1980/81:44 7 mai 1981 Mom. 1 (kostnader för resor filloch från arbetet) I en förberedande votering biträddes reservation 1 av m. fl. med 149röster mot 16 för mofion 2038 av m. fl. 154ledamöter avstod från aft rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 161 röster mot 158 för reservation1 av m. fl. 1 ledamot avstod från atf rösta. Mom. 2 (stimulans av skogsavverkningar) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 143 förreservafion 2 av m. fl. 17 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (skogsvårdsavgiften) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 158 förreservation 3 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 A (energibeskattningen) Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 16 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 2038 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 5 B 1 (produktionsavgift på vattenkraft in. )Utskottets hemställan bifölls med 303 röster mot 16 för mofion 1100 av EivorMarklund m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 8 (förmögenhetsskatten) I en förberedande votering biträddes reservation 4 av ErikWärnberg m. fl. med 157 röster mot 16 för motion 1559 av m. fl. 146 ledamöter avstod från aft rösta. 1 huvudvoteringen bifölls utskottets hemsfällan med 161röster mot 158 för reservation 4 av m. fl. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 9 och 10 (skatterna på arv och gåva m. Utskottetshemställan bifölls med 303 röster mot 16 för motion 1559 av m. fl.i motsvarande del. 1 ledamot avstod från atf rösta. Mom. 11 (skattesparande m. I en förberedande votering biträddes reservation 5 av ErikWärnberg m. fl. med 152 röster mot 16 för motion 1559 av m. fl. 150 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottels hemställan med 161röster mot 158 för reservation 5 av m. fl. 1 ledamot avstod frånatf rösta. Mom. 12-16 18 Utskottels hemsfällan, som ställdesmot motion 1559 av m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Jordbruksutskottetsbetänkande /81:26 Nr 133 Utskottets hemställan bifölls med161 röster mot 158 för reservationen av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. betänkande 1980/81:30 I en förberedande voteringbiträddes reservationen av Per m. fl. med 145 röster mot 16 för motion2038 av m. fl. i motsvarande del. 159 ledamöter avstod från attrösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemsfällan med 161röster mot 158 för reservationen av Per m. fl. 1 ledamot avstod frånatt rösta. betänkande 1980/81:28 Mom. 1 (avslag på regeringens förslag till särskilt stödtill flerbarnsfamiljer och höjning av det allmänna barnbidraget m. Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot 16 förmofion 2038 av m. fl. i motsvarande del. 4 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 2 och 3 (avslag på regeringensförslag fill särskilt stöd fill flerbarnsfamiljer och begäran om höjning av defstatliga bostadsbidraget till sådana familjer) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 158 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (vårdnadsersättning) Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 59 förreservafion 2 av m. fl. 2 ledamöter avstod från aft rösta. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Stödtill dagspressen m. m. 6 §Stöd till dagspressen m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /81:23 med anledning av förnyad behandling av frågor angåendestöd till dagspressen m. m. 1980/81:100 och 1980/81:137). Kammaren biföll utskottetsframställning om aff ärendet skulle avgöras efter endast en bordläggning. Anf.9 (); Under hänvisning till den debatt som fördes-på den kyligavalborgsmässoaftonen hemställer jag aft man stöder hemställan i densocialdemokratiska reservationen. Anf.10 (): Med hänvisning till samma debatt yrkar jag bifall tillkonstitufionsutskottefs hemsfällan i betänkande 23 i alla delar. Utskottets hemsfällan återfanns ikonsfifufionsufskoffets betänkande 1980/81:19. Mom.2 (stöd till organisationstidskrifter) Utskottetshemställan bifölls med 161 röster mot 158 för reservationen av HildingJohansson m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.4 (stöd till dagspressen) Utskottetshemställan bifölls med 161 röster mot 158 för reservadonen av . i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.6 b (utredning angående användningen av pressens lånefond) Utskottefshemsfällan bifölls med 161 röster mot 158 för reservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från atf Föredrogs finansutskottefs betänkande 1980/81:31 omkommunalekonomiska frågor m. m. 1980/81:100 och 1980/81:116) och 1980/81:22om grundlagsenligheten av lagstiftning om kommunalf skattetak. Finansutskottetsbetänkande 31 och betänkande 22 debatteras i ettsammanhang och yrkanden beträffande båda dessa betänkanden får framställasunder den gemensamma överläggningen. 12 (): Den numera sönderfallande borgerliga regeringen fortsättersina attacker mot landets kommuner och landsting. har manständigt fått höra att kommunerna expanderar för mycket, och de flesta inserväl aft det nu inte går att fortsätta i samma takt som . Men man harfått ett intryck av att de borgerliga regeringarna försökt skylla en stor delav de ekonomiska problem vi har i detta land just på kommunernas expansion. Man brukar, herr talman, säga att man inte skall kastasten när man sitter i glashus. En regering som fullständigt har tappat greppetöver ekonomin bör inte beskylla andra för ekonomiskt lättsinne. Det är helt uppenbart atf många landstings- ochkommunalmän runt om i landet upplever det som både egendomligt och orättvistatt de skall bestraffas för att de har skött sin ekonomi vida bättre änregeringen skött sin. Detta fick vi höra i klarspråk när finansutskottet för entid sedan besökte . I den socialdemokratiska pardmodonen om den kommunalaekonomin framhöll vi att vi inte kunde la ställning till regeringensförslag i proposifion 116. Utan den ekonomiska information som regeringen bordepresentera i kompletteringspropositionen om samhällsekonomin i stort - och omden kommunala ekonomin i synnerhet - borde inte nu ta ställning dlldessa frågor. Vi begärde i utskottet atf man skulle skjuta på dessaställningstaganden dll dess att kompletteringspropositionen låg på riksdagensbord. Detta yrkande från vår sida avstyrktes av utskotfsmajoriteten. När vi nu har sett innehållet ikomplefferingsproposifionen har vi kanske litet större förståelse förmajoritetens inställning. Kompletteringspropositionen innehåller inte någonsom helst ytterligare information om kommunernas ekonomi . Deekonomiska bedömningarna är över huvud taget mycket ofullständiga. Mankan fråga sig om den nu avgångne ekonomiministern började trappa ner sinverksamhet månad. Vi finner det alltså utomordentligt anmärkningsvärt attutskotfsmajoriteten på så ofullständigt underlag tar ställning till åtgärdersom får avsevärda effekter på kommunernas ekonomi. I proposition 116 föreslåsatt utbetalningarna av kommunalskaftemedel skall reduceras med 2,8miljarder kronor. har statsmakterna ålagt kommunerna uppgifter, somenligt Svenska kommunförbundets beräkningar kostar ca . Dettamotsvarar av den kommunala konsumtionen. Dessa kostnadsuppskattningar harregeringen infe på något sätt redovisat för . Man beskär alltså kommunernas inkomster med ett belopp sommotsvarar ungefär en krona per skattekrona, samfidigt som kommunernas kostnaderökar med ungefär lika mycket. Man kan ju fråga sig hur detta skall gå ihop. Statsrådet , numera budget- och ekonomiminister,säger i propo sition 116; "-- förutsätter jag samfidigt att kommunerna endast om synnerligaskäl föreligger kompenserar bortfallet av inkomster genom höjning av kommunalskatten." - Del hade onekligenvarit intressant, om utskotfsmajoriteten på något sätt hade beskrivit hur dettaskall gå ihop. De åtgärder regeringen föreslår kommer aft frambringastora skattehöjningar, om ingenfing annat görs. Därför är det kanske inte såförvånande att utskottsmajoritefen - moderater, folkpartister ochcenterpartister - nu tassar litet försiktigt kring eff moderat motionsyrkandeom kommunalf skaftetak. Utskotfsmajoriteten säger nämligen aft deninte nu ärberedd atf utarbeta ett lagförslag om kommunalt skattetak. Man undrar vad somligger bakom detta "nu". Vad har man i bakfickan i de här avseendena? Skall man tolka budgetministerns avslutande uttalande omriktlinjerna för den kommunala ekonomin i det reviderade budgetförslaget så,aff ett sådant förslag kan komma ? Han säger nämligen följande pä s. 32 idet reviderade budgetförslaget: "Jag avser aft återkomma med förslag fillytterligare åtgärder om del i höstens budgetarbete i kommuner ochlandstingskommuner finns indikationer på att här föreslagna åtgärder interäcker till för att begränsa volymökningen till ." Vad händer i landets kommuner, om även möjligheten att ökaskaften täpps fill, när skafteunderlaget redan har begränsats och möjligheternaaft begränsa utgifterna har förhindrats av regeringen? Den endafinansierings-väg som då återstår för kommunerna är ju atf låna sig fram. Menden väg som borgerliga regeringar slagit in på för sitt statliga fögderi, attlåna var tredje krona för sina utgifter, kan endast tjäna som avskräckandeexempel. Jag tror inte några ansvariga kommunalmän ute i landet är beredda affbeträda den vägen. Utskotfsmajoriteten har i det betänkande som behandlashelt förlitat sig på aft de åtgärder som aviseras i kompletferingspropositionenskall bringa ordning såväl i de borgerliga partiernas argumentation i de häravseendena som i. kommunernas ekonomi. När vi nu fått ta del av innehållet ikompletteringsproposilionen tvingas vi konstatera aft oredan blir än värre. I propositionen anges inte med eff ord hur man bedömerkommunernas ekonomi för , men konsumfionstakfen måste begränsas fill 1 %för 1982 och för åren därefter, säger man från regeringens sida. Detta skallske genom att man omprövar olika kommunala verksamheter. På punkt efter punktsäger budget- och ekonomiministern aff han skall lägga fram förslag ombesparingsåtgärder i andra sammanhang. När def gäller införandet av exempelvissocialtjänstlagen, fillsyn enligt miljöskyddslagen m. m., säger han i detreviderade budgetförslaget endast aft det inte är avsikten atf komimunernasresursanvändning skall öka genom dessa åtgärder. Men den nya socialtjänstlagenhar ju redan kostat pengar för kommunerna, och den kommer att kostaytterligare. har beräknat kostnaderna till mellan 500och 600 milj. kr. Även vi anser att den kommunala expansionen måste dämpas.Den kan inte fortsätta att öka i samma takt som . En dämpning har ocksåskett . ökade konsumtionen , och förinnevarande år bedöms ökningen stanna vid . konsumtionen, enligt vår bedömning, kunna begränsas tillca . Ansvariga i och har sagt all detfinns en möjlighet för kommunerna aft hjälpligt klara sig inom den ramen.Skulle man gå hårdare fram och dra ned konsumtionstillväxten i kommunerna,måste det ske i sådana former atf redan gjorda investeringar och planeringarinte sätts i fara. Vi har f. n. inte råd atf slösa bort resultatet av sådanaåtgärder. Vi för vår del kan inte acceptera att tillväxten sätts sålågt som fill , om kommunerna skall kunna fullgöra sina uppgifter utan attderas planering alldeles raseras. Vi kan inte heller bortse från att denkonjunktursvacka som kan skönjas kommer att resultera i avtagandesysselsättning under vintern 1981-1982. Drar man då ned alltför kraftigt på denkommunala verksamheten, kommer situationen atf förvärras ytterligare. Definnebär bara att ytterligare miljarder, utöver dem som föreslås ikompletteringspropositionen, måste tillföras arbetsmarknadsmyndigheterna. Detgagnar varken samhällsekonomin eller statsfinanserna om nedskärningar fillkommunerna måste kompenseras med ökade kostnader för arbetsmarknadspolitiken.Det framstår som helt uppenbart. Jag skulle bara vilja säga ett par ord i övrigt omförslagen till begränsningar av det kommunala skafteunderlaget samt ommotionsyrkandet om kommunalt skattetak. Enligt de bestämmelser som finns i grundlagen fårkommunerna ta ut skatt för skötseln av sina uppgifter (RF 1 kap. 7 §). Det ärhörnstenar i den kommunala självbestämmanderätten. Grunderna för den kommunalabeskattningen bestäms genom lag (RF 8 kap. 3 §). Lag stiftas som bekant avriksdagen. I proposition 116 föreslås att utbetalningen av förskottpå kommunalskatt 1982 skall grundas på ett beskattningsunderlag som skiljer sigfrån det underlag som de skaftskyldiga betalar skaft på. Enligt lagförslagetskall skatteunderlaget justeras till det som kan beräknas ha påförts, omgrundavdraget för fysiska personer varit . För övriga skattskyldigaskall skatteunderlaget reduceras.med 20 %. Regeringen har ännu inte lagt framnågot förslag om ändringar i beskattningen av de skattskyldiga på det sätt somförutsatts vid beräkningen av förskottsmedel av kommunalskatt. Enligt vårmening bör först, såsom grundlagen stadgar, fatta beslut om defkommunala beskattningsunderlaget.