prot · G409121 · 1980-12-31 00:00:00 — De inser att detta skulle kunna bidra till att man fick möjligheteratt utveckla denna landsända. Jag kan fala om att järnvägen har tvingats skaffapreliminära kontrakt, och det är riktigt aft man gjort det. Det krävs jusådana, och man har redan preliminära kontrakt på att frakta över hundrajärnvägsvagnar fr, o. m. september, när banan eventuellt blirupprustad. Men det förutsätter att man helhjärtat ställer upp i ett läge, dåandra tydligen inte vill ställa upp. 134 () replik; När det gäller att ställa upp i olikaavseenden vill jag nog efterlysa möjligheter att ställa upp påeft riktigt sått. Jag tror att utöver järnvägsfrågorna ocksåskall ta sig en funderare på om de här skogsföretagen är bundna till järnvägenfortsättningsvis, ifall flottningen upphör och järnvägen rustas upp. Det finnsju landsvägstransporter också. Vad är det då som hindrar att företagen fraktarsitt virke per landsväg? Det lär finnas en bedömning av vad ett vägbyggandeskulle kosta - det rör sig enligt uppgift om 60 milj. kr. Får jag än en gång säga - och jag tror att flera med migkommer att understryka det - att socialdemokraterna vill ha en upprustning avbandelen , tillsammans med de övriga partierna. Men vi vill ocksåatt man vidare skall utreda möjligheterna till buntflottning i ,och det innebär att både järnvägen och flottleden står till förfogande.Järnvägen måste där ha utvecklingsmöjligheter för andra transporter än justtransporter av virke till skogsindustrin. Men har tydligen inteuppfattat att de möjligheterna finns för framtiden. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat aft han inte ägde rätt fill ytteriigarereplik. 135FILIP (): I likhet med väckte jag underallmänna motionstiden en motion om flottningen i . Men mitt sätt aftutforma motionen och yrkandet gjorde att den hamnade hos arbetsmarknadsutskottet,där den enligt uppgift kommer att behandlas . Det är mot den bakgrundensom jag går upp i debatten här , för om det skulle bli så atttrafikutskottets hemställan i denna fråga bifalles finns det ju inte storaförutsättningar för att jag får min motion fillstyrkt av arbetsmarknadsutskottet. höll ett mycket engagerat och vältaligtanförande om det fina med flottningen i . Jag hade varit väldigt gladom han hade ansett att flottning t. ex. i älv är lika välgörande för denbygden-som flottningen är i . Faktum är att vi infe har råd att avståfrån de 12 protokoll 1980/81:119-121 12 000arbetstillfällen som flottningen i ger. tycks det vara svårt att riktigt ta ställning till vadtrafikutskottet har beslutat, men det framgår i alla fall aft utskottet godkännervad föredragande departementschefen i propositionen anfört om flottning. Då kanjag inte underlåta att läsa upp vad utskottet skriver om flottningen i Piteälv. Utskottet pekar först på utredning, enligtvilken det anses samhällsekonomiskt motiverat med fortsatt flottning i Piteälv. Tyvärr är det dock nödvändigt att samhället vidtar åtgärder för attjämställa konkurrensförhållandena mellan flottning och lastbilstransport,anser . Sedan säger utskottet: "Föredraganden erinrar i dettasammanhang om sin principiella inställning att såväl beslut som ekonomisktansvar för framtida flottning bör åligga den berörda flotfningsföreningen.Statliga insatser för att finansiera flottningen är därför inte aktuella. Hanerinrar också om att regeringen , för att gesysselsättningsfrågorna en rimlig lösning under kommande flottningssäsong,medgav att alla underhålls- och reparationsarbeten inom den berördaflottningsföreningens verksamhetsområde skulle få utföras som beredskapsarbeten." Så långt har departementschefen sträckt sig, följaktligentill flottning under innevarande år. Detta har trafikutskottet yrkat bifalltill. Det är med den motiveringen och med de skäl som jag anförti den motion som har hamnat hos arbetsmarknadsutskottet som jag kommer attrösta för reservationen i denna fråga. 136 (): Mina synpunkter gäller i huvudsak älv, och jag menarockså att det är viktigt att det görs en samhällsekonomisk bedömning av vilkettransportsätt som är bäst i resp. region. Den energisituation som vi befinneross i talar också för att flottningen är att föredra. Utskottet skriver emellertid på s.3 i betänkandet: "Om ett bibehållande av flottningen har uppenbarasamhällsekonomiska fördelar kan samhälleliga insatser liksom bliaktuella för att underlätta flottningen." I den socialdemokratiskareservationen talas det också om att man vill utreda möjligheten att skapa enstatlig kollektiv organisation för virkesfransporter inom en ådal eller flera.Det menar jag är helt onödigt. 137BERTIL (); Jag har begärt ordet dels för att göra enkommentar till vad har sagt, dels för att ställa några frågorfill . Jag känner som en mycket rekorderligföreträdare för sin bygd. Han har här på ett utmärkt sätt belyst vikten av attfå behålla flottningen i och lagt fram en rad utomordentliga skäl föratt visa att det är nödvändigt. Precis samma skäl, , finns bådei och i älv. Nog år det konstigt att utskottefs företrädareskall driva en så utpräglad bypolitik att man inte, när behoven är exaktdesamma i de övriga älvarna, skall kunna gå med på aft den frågan gås igenom påett ordentligt sått igen. Vi vet inte, , hur mycket virke som gårförlorat. har just påpekat att kanske 100 000 m' virke blirkvar i skogen, om vi går över till den här metoden utan att ha synat dennärmare. Skälet till att man vill ha kvar flottningen i är just attså mycket timmer annars skulle gå förlorat. , som brukar vara en saklig debattör och gåigenom frågorna ganska noga, har på något sätt hamnat i ett läge som jag interikfigt kan förstå. Vad han säger om järnvägen är helt felaktigt. äricke beroende av detta. Här gör en utomordentligt farligbedömning, för storföretagen som han allierat sig med - det är ju de som villbryta flottningssystemet och gå över till nya metoder - är ingenting att litapå. När de väl har fått som de vill börjar de frakta på landsväg, och det kaninte göra särskilt mycket åt. Att binda den hår frågan såuttryckligt till frågan om järnvägen är alltså enligt min mening mycketfarligt. Därmed är min fråga till ännu mycketviktigåre: Vad är det som gör aft i det hår sammanhanget inteser sysselsättningsriskerna för stora grupper av flotfningspersonalen både iÅdalen och i älv? Nå, älv tycks han ju ställa upp på. Dessutom fårman ju, som flera talare har påpekat, inte fram virket till skogsindustrin, ochdet är ett hot mot sysselsättningen i den industrin. Det finns, , åtskilliga skäl att fråga omhan ändå inte borde tänka om i det här sammanhanget. Här finns eft allvarligthot mot sysselsättningen i egen region. Och jag upprepar än engång: påstående om järnvägen är felaktigt. När det gällerjärnvägen är vi helt överens, och för att markera det behandlar vi inte den idet här betänkandet utan i det järnvägsbefänkande som vi skall diskutera, helsti morgon bitti men enligt någras mening tydligen om . Det är där denfrågan behandlas och inte här, och därför hänger frågan om järnvägenForsmo-Hoting inte alls ihop med det här ärendet. 138SVEN (vpk): Det verkar på socialdemokraterna hår som omflottningsnedläggningen hade börjat när den borgerliga regeringen kom tillmakten, men så är inte alls fallet. Vad gjorde ni under den verkliga ruschenmed att lägga ned flottningen här i landet? Jag har aldrig märkt att detvidtagits några speciella åtgärder av regeringen för att motverka denna, såvitt jag förstår, ogynnsamma utveckling, Flottningen har uppenbarligen företräden, men ärdet alldeles klart aft det finns en sorts kooperativa föreningar organiserademellan dem som äger skog och dem som äger industrier. Där har man bestämmandet,och man har bestämt sig för att upphöra med flottningen. Det är bara på detviset. Det är inte vare sig jag eller någon annan som har medverkat fill defta. Det sades att möjligheterna att upprusta järnvägen intehar någonting att göra med frågan om buntflottningen. Det står på tre ställen i proposifionen och betänkandetatt det är ett klart samband mellan detta med flottning och en upprustning avjärnvägen. Sambandet mellan dessa två företeelser går det inte att komma ifrån.Jag har jobbat där uppe och vet vad jag talar om. Vi har , påfacklig basis, i företagsnämnder och på andra håll, diskuterat hur vi skall fåett underlag för denna järnväg. Vi har kommit fram till att den enda chansen äratt få timmertransporter. Därefter kan vi bygga upp banans status, förstärkadess kapacitet och ta nya transporter. Vad betyder inte det för eninlandsregion att ha en järnväg som kan frakta varor åt alla håll! Tack varedenna järnväg i all dess "uselhet" har vi fått två moderna sågverkoch en verkstadsindustri utmed banan. Som jag sade i mitt inledningsanförande tror jag inte attvi skall undervärdera järnvägens roll i regionalpolitiken. var detförsta regionalpolitiska medel som användes här i landet, och låt oss integlömma att järnvägen alltjämt spelar en stor roll. Tro nu inte att man kan spela ut detta med buntflottningpå detta vis. Om man satsar på en sådan åtgärd, som inte har någon respons hosavnämarna, så ifrågasätter man huruvida järnvägen skall rustas upp.Här finns alltså ett klart samband. Jag talade med departementet, och där sademan så hår: Hur skall man nu få pengar till upprustning av järnvägen eftersocialdemokraternas agerande här i ? Måhända får socialdemokraternariksdagen att såga ifrån att vi ändå skall satsa på flottning. Men vi måste jubestämma oss. Skall vi ha flottleder av buntflottningstyp, eller skall vi satsapå en upprustning av järnvägen och få en infrastruktur, som är till nytta intebara för timmertransporter utan också för en industriell och allmän utvecklingav hela regionen? Jag tror inte att vi skall ta munnen så full av ord ochgöra gällande aft vi kan få vad som helst. Vi måste nog vänja oss vid attprioritera. Det gäller att förstå att vi måste satsa på det som ger den bästautvecklingen. är faktiskt läget det att vi har chansen att rusta uppjärnvägen. Det aren möjlighet som vi infe har haft tidigare men som vi harväntat på. Om vi inte rustar upp den kommer den att sjunka ned ide myrar där den går fram, och då har vi ingenting att hämta. 139BERTIL (): säger att det inte är han somhar lagt ned flottningen, och det är det heller ingen som har påstått. Men detanmärkningsvärda är att här och lierar sig med de kraftersom vill lägga ned flottningen. Han gar t. o. m. så långt att han härföreträderdet moderata . Människorna där har han minsann talatmed, och där är man av samma åsikt som han. det är storföretagen och det moderatakommunikationsdepartementet som har dessa idéer. Det anmärkningsvärda är attherr befinner sig på samma spår. Låt mig ånen gång understryka, för att vilsenhet inte skall råda härom, att detinte är något samband mellan järnvägens upprustning och flottningsfrå- Nr 121 stöder sig på ett skäl som inte är korrekt. Därförfinns det anledning att med yttersta skärpa understryka vad jag här har sagt.Jag vill varna för denna hans idé. attinnebära ett hot mot denna järnväg som storföretagen Flottning finner attde hellre vill använda sig av landsvägstransporter för att frakta 140 (vpk): När det gäller storföretagens möjligheter attvälja transportmedel kan man inte heller utgå från att de obetingat ärtvingade att använda buntflottning. De kan en vacker dag säga aft de föredrarlastbil. På den punkten gäller nog samma regler oavsett transportmedel, då vilever i en kapitalisfisk ekonomi. Jag vill återge vad som står på s. 107 ikommunikationsdepartementets del av budgetpropositionen; "Enligt min mening bör exempelvis bandelenForsmo-Hoting rustas upp för högre axellast om detta innebär att en överföringfill järnväg av rundvirke som älvflotfas på i första hand kankomma till stånd." Kan detta missförstås? Framgår det infe alldeles tydligtatt det är fråga om att föra över älvflottat virke till den nyatransportmöjlighet som järnvägen skulle utgöra. Det är ju t. o. m. ett villkor. Man kanockså gå fill s. 115, där det står: "Som jag fidigare har redovisat i avsnitt 1 undersärskilda frågor förordar jag att bandelen rustas upp till högreaxeltryck. Jag förutsätter därmed att det virke som älvflottas i erforderligutsträckning överförs till järnväg." Det görs således en klar koppling. Och SJ har fåttföljande direktiv: Se till att ni har preliminära kontrakt som dokumenterar attni verkligen kommer åt dessa transporter! Då först trycker vi pä knappen för enupprustning. Så ligger det till, . Man kan infe bara säga: och bygg buntflottled! Här gäller det att vara realist och se vilkamöjligheter som finns och till vilken nytta de kan vara för landsändan. Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 136 förreservationen av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstodfrån aft rösta. Mom. 1 i övrigt Reservationen av m. fl. i motsvarandedel bifölls med 154 röster mot 150 för utskottets hemställan. 1 ledamot avstodfrån att rösta. 13 protokoll 1980/81:119-121 Utskottefs hemställan bifölls. 1980/81:23om vägtrafikbuller (prop. 1980/81:100) 1980/81:24om besiktning av fartyg (prop. 1980/81:94) Vad utskottet hemställt bifölls. Föredrogs trafikutskottets betänkande 1980/81:25 omtrafikpolitiken. 141 (vpk); växte opinionen mot koncenfrationspolitik,centralisering och flyttningspolitik. Miljöfrågorna, energifrågorna och kärnkraftenblev huvudavsnitt i samhällsdebatten. Gängse föresfällningar om välfärd börjadeifrågasättas, och ord som nytta och livskvalitet nämndes allt oftare. Så komockså trafikpolitiken in i bilden. Bilismens ohämmade utveckling - i sig själven förutsättning för centralisering och koncentration -började t. o. m.ifrågasättas. Nedläggning av busslinjer och järnvägar började väcka protester,bl. a. som ett led i kampen för arbete och utveckling i många hotade regioner.Opinionen växte i styrka och blev politiskt intressant även för partier somhejat fram centralisering och koncentration såsom viktiga för tillväxten ocheffektiviteten på marknaden. Även de tvangs mer eller mindre att manövrera itrafikfrågorna. Lika eniga som alla de s. k. stora partierna var i 1952års trafikutredning, som släppte marknadskrafterna lösa via beslut -allt för att effektivisera trafiken och uppnå optimal effektivitet-, lika enigblev man, då krifiken växte även i de egna leden, om aft kasta skulden på detbeslut man själv fattat 1963. var det och de många trafikutredningarnastid. Trafikpolitiken skulle bli mer samhällsekonomisk, framhölls det iutredningsdirektiven i allmänhet. trafikpolitiska utredning varutomordentligt ambitiös, tog fram en betydande dokumentation och pekade på enlång rad angelägna åtgärder. Så fick vi då vad som brukar kallas 1979 årstrafikpolitiska beslut. Där finns - det måste vi erkänna - många fina,välformulerade och träffande meningar om trafik och trafikförsörjning, om desssamband med närings-, sysselsättnings- och regionalpolitiken samt om trafikensbetydelse för miljö, säkerhet och energihushållning. Den talade också ombegränsning av privatbilismen i tätorterna, om restriktioner som kunde behövas,om ökade järnvägsinvesteringar och mycket annat posifivt. Denna utredning hade föregåtts av en annan utredning ochett riksdagsbeslut vid 1977/om huvudmannaskapet för viss lokaloch Frågan år om infe det sistnämnda beslutet är det mest Nr 121 avgörande för trafikens utveckling i vårt land. Men varförkunde inte kommunisterna godta dessa båda riksdagsbeslutnär alla andra partier gjorde det? beslutet,det om huvudmannaskapet för regional persontrafik, föreslog vi ettTrafikpolitiken sammanhållet interregionalt och regionalt trafiksystem via ettstatligt huvudmannaskap baserat på och med regionalalekman-nastyrelser. Den nuvarande organisationen - som blev beslut-innebär en kraftig kostnadsövervältring på kommunerna samt betydandesamordningsproblem mellan interregional och regional trafik, på grund av ettsplittrat ansvar. Konkreta exempel härpå finns från flera län, där man börjatden nya organisationsformen. Det gäller inte minst våra storstadsområden. Vad sedan beträffar beslut, kritiserar vi inte demånga bra skrivningarna utan det funna innehållet av konkreta åtgärder. En vissavlastning av SJ:s fasta kostnader för att möjliggöra vissa rabattförsök var det enda konkreta. Tillsammans med den kraftiga höjningen avbensinpriserna har denna åtgärd faktiskt medverkat fill en ökning av antalettågresenärer. Men i övrigt har man svårt att upptäcka någon påtaglig förändringpå grund av detta beslut. Inte heller finns några tydliga tecken på exempelvisden kollektiva trafikens förbättring, och i större tätorter fortsätterpersonbilarna att förstöra miljö och trafiksäkerhet. Utredningen omkollektivtrafik i tätorter, KOLT, som lämnade en rad genomtänkta förslag tillåtgärder i syfte att förbättra situationen, har inte föranlett några beslut.KOLT:s förslag om ökade statsbidrag för att stimulera kommunerna tillkollektivtrafiklösningar har aktualiserats bl. a. i vpk-motioner, vilka tillbakavisats.Bilismen fortsätteratt styra utvecklingen, och samhällsplaneringen fortsätterockså att gynna bilismen i stället för att begränsa den. Enligt en två årgammal undersökning gjord av om svenskarnas resvanoruppgick våra inrikes resor till nära . 72,6miljarder personkilometer eller förefogs i bilar som rullade sammanlagt 50miljarder kilometer. Bara bensinkostnaderna för dessa totalt 5 miljarder milnärmar sig med dagens bensinpristrend snabbt . Landets ekonomi är ju numera flitigtdebatterad. Det talas ibland om att sänka både pensioner och barnbidrag. Hurmånga tänker på att bara någon eller några procents minskning i bilåkandetskulle spara miljarder? I detta läge har faktiskt regeringen kommit med ettförslag, och det förslaget är som följer. De människor som åker kollektivtkommer att straffas genom att mista hela det årliga reseavdraget, sombilresenärerna bara får en viss begränsning. Medan hela transportarbetet ökatmed har arbetsresorna ökat . Rörligheten har sombekant blivit ett tvång på grund av avlägsna bostadsområden och centraliseradeservicefunktioner och arbetsplatser. visarstafistiken för 1970-talet enligt transporfrådets redovisning att 183 just bilreseavdragenökade mest - med . Nr 121 ökade med . Man behöverinte vara något ekonomiskt geni för Onsdaeen den '**' begripa aft de av regeringen nu föreslagna åtgärderna - stimulanstill 22 anril1981 kollektivresenärerna att överge tågoch bussar och övergå till arbetsresor med den egna bilen - inte förbättrar rikets affärer. Ökad bilism ger ökat oljeberoende och ökat underskott i handelsbalansen.Den kortsiktiga vinst som kommunerna gör på begränsade avdragsmöjligheter ätssnabbt upp av kostnader för trafikövervakning, trafikolyckor och vägslitage,som miljöproblemen förvärras. Hur utvecklas då intentionerna årstrafikpolitiska beslut vad gäller järnvägarna? Som bekant behöll man-även omman bytte en del ord-uppdelningen av järnvägen i en lönsam och en olönsam del.Nu går regeringen med sitt instrument - transportrådet - till verket för attlägga ner trafiken på en lång rad järnvägar. 1 då oljepriserna stigeroavlåtligt, då landet på grund av felinvesteringar dras med ett växandeelöverskott - i förberedes nu raserandet av den nationella tillgångsom vårt vitt förgrenade järnvägsnät utgör. De nya länstrafikbolagen bjuds enpräktig morot i form av femåriga subventioner om de vrakar tåget och väljerlandsvägsbussen. Målmedvetet har man arbetat från ledande håll för att låta mångabanor förfalla - sakta men säkert - och tågen går också sakta utan anslutningaroch förbindelser. De relativt begränsade åtgärder som vidtagits itaxehänseende har ändock kunnat öka resandeströmmen på tidigare hotadebandelar. Det är positiva och offensiva åtgärder som behövs för att bättra påjärnvägens utrustning, öka resekomfort och turtäthet. I dåarbetslösheten visar växande siffror utgör sådana arbeten nyttiga åtgärder förframtiden. kommunisterna anser att det inte finns någonanledning att lägga ner järnvägstrafik på det sätt som sker. Befolkningenute i de berörda bygderna liksom många av deras representanter - det visas bl.a. här i - vänder sig mot den inledda nedläggningspolitiken. Frånvårt partis sida försäkrar vi vår vilja att medverka till en så bredfolkopinion som möjligt för att söka stoppa alla dessa anslag mot landetsjärnvägsnät. förelåg konkreta SJ-planer på nedläggningav persontrafiken på . Befolkning och kommuner reste sig tillmotvärn i en kraftfull opinionsrörelse. återfinns orden "inlandsbananupprustas" i regeringsdeklarationen. Det återstår att se vad som iverkligheten menas med dessa förpliktande ord. kommer frågan attställas om att ersätta persontågen på större delen av banan, dvs. de delar sominte tillhör det s. k. riksnätet, med landsvägsbussar. Det stämmer illa medregeringsdeklarationens ord. Slutligen, herr talman, några kommentarer till vpk:smotion 1980/81:210 om kombinationstransporter lastbil-järnväg. De stigande energikostnaderna och kravet på minskat oljeberoende har på ett dramatiskt sätt aktualiserat frågan om att snabbt överföra långväga tunga transporter från landsväg till järnväg. Tekniken finns redan i viss omfattning och kan ytterligare utvecklas för samordning lastbil-fjärrgodståg. Utskottet talar om samverkan på ' frivillighetens grund, men vi menaratt denna typ av transportlösningar är så uppenbartsamhällsekonomiskt fördelaktig att den måste påskyndas genom Nr 121 Med det anförda yrkar jag bifall till vpk-motionerna 1980/81:210och 578 i anslutning till mom. 1 och 2 i utskottets hemstäl- Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 142 (): Vi har fattatutomordentligt avgörande trafikpolitiska beslut i . Innehållet i debesluten, som naturligtvis också är känt för och vänsterpartietkommunisterna, är i mycket stora delar för att inte säga allt väsentligtsammanfallande med de krav som ställs i kommunistmotionerna. Även om det bärmig emot att säga att motionerna är okynnesmotioner, tycker jag att de i dethär fallet är på gränsen till det. Några av de frågor som tarupp när det gäller järnvägspolitiken och trafikpolitiken i övrigt har ocksålitet karaktären av strid om påvens skägg. För att ytterligare understryka det samband som finnsmellan de trafikpolitiska beslut som fattades av 1978 och riksdag ochde kommunistiska motionerna har vi i utskottsbetänkandet mycket noggrantåtergivit de besluten för att sambandet mellan dem och de önskemål som framfört skall framstå alldeles klart också för . Det finnsenligt min mening ingen anledning att i nuvarande läge fatta några förnyadeprincipiella beslut av den karaktär som redan har fattat. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. 143 (vpk): Jag är relativt ny som ledamot här i kammarenoch har uppskattat inlägg i trafikfrågor. Jag har ägnat rättmånga år åt trafikfrågor och har med intresse tagit del av . Det här inlägget tycker jag var ett av de minst intressanta, föratt uttrycka mig litet nyanserat. Vi har i våra motioner tagit upppositiva värderingar av 1978 och beslut, men vad vi anmärker på, herrZachrisson, är att besluten t. v. har lett till ytterst få konkreta åtgärdersom inneburit några förbättringar av trafiksituationen i samhället. Vi kommeratt fortsätta att påpeka sådana saker och driva fram till diskussion att viförväntar oss mer konkreta åtgärder. Mo/n. 1(förslag om en ny trafikpolitik) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 17 förmotion 578 av m. fl. Mom. 2(gemensam linjetariff lastbil-järnväg, m. Utskottets hemställan bifölls med286 röster mot 17 för motion 210 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 6 §Jämställdhetsarbetet i statsförvaltningen Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /81:18 om För flera huvudtitlar gemensamma frågor (prop.1980/81:100). 144 (): I bilaga 3 till regeringens proposition1980/81:100 meddelar statsrådet att han har för avsikt att föreslåregeringen att organisationer som skall nominera företrädare i en statligutredning e. d. ombeds föreslå en kvinna och en man. Härigenom kansammansättningen av utredningen, eller vad det nu gäller, påverkas så att jämnkönsfördelning uppstår.