prot · G409103 · 1980-12-31 00:00:00 — Men lika litet som kommunernas företrädare vill känna ettstatligt betsel i munnen när det gäller den kommunala beskattningsrätten, likalitet vill finansutskottet att skall få några grundlagsregler atffölja i fråga om principerna för budgetens balansering. Regeringsformen sägeraft stiftar lag, beslutar om skatt till staten och bestämmer hurstatens medel skall användas. Tanken har uppenbarligen varit aft skatten skulleförslå fill bestridande till utgifterna. finns det två reservutgångar: Delsåligger def att, "i händelse statsverkets inkomsterskulle visa sig otillräckliga för bestridande av dess utgifter, tillhandahållariksrevisionsverket erforderliga belopp," vilket man nu sagt sig få alltsvårare att göra, dels kan trycka fler sedlar, vilket dock intebrukar leda fill någon bestående glädje, "Utskottet", säger finansutskottet, "harför sin del tilltro till förmåga att fatta beslut som vänderutvecklingen," Med denna magistrala deklaration avslutar finansutskottet,trots sin förståelse för min bristande tilltro, sin genomgång av min motion. Vi har tyvärr inte upplevt mycket av en vändningav utvecklingen. Möjligen kan man tala om en lätt uppbromsning. Fortfarandegäller om budgetunderskottet att vändningen "kräver politiska beslut sommånga av oss inte är beredda atf ta", för att citera en för inte så längesedan avgången budgetminister. Med detta, herr falman, ber jag att få tackafinansutskottet för dess bidrag till ett tankeutbyte om budgetens finansieringoch statsskuldens tillväxt och ber kammaren om tillgift för att jag inte harkunnat underlåta att ingå i svaromål avsökande efter nya nationalekonomiska trosläror. Punkterna 1, 2:2 och 3 Lades fill handlingarna. Utskottets hemställan bifölls, 18 § Föredrogs betänkande 1980/81:22 om vissa anslag för /82 inombudgetdepartementets verksamhetsområde (prop, 1980/81:100) Utskottets hemställan bifölls. 19§ Användningen av ADB i statsförvaltningen Föredrogs finansutskottets betänkande 1980/81:23 omanvändningen av ADB i statsförvaltningen (prop, 1980/81:100), Anf.107 (vpk): Under den allmänna mofionstiden väckte vpk en motion, som har fåttnumret 1510, som handlar om offentlighetsprincipen och ADB, Den motionen tas,av rätt förståeliga skäl, inte upp i det betänkande vi nu behandlar - fill sinhuvudlinje hör den väl hemma i den sfär som förvaltas avkonstitutionsutskottet. Men det har ju förts en avsevärd och livHg diskussionkring frågan om införande av ADB-system i statsförvaltningen och betydelsendärav för offentlighetsprincipens praktiska levnadsvillkor. Trots allahögtidliga deklarationer om atf införande av ADB inte på något sätt skallpåverka offentlighetsprincipen, att datorisering inte får användas för attminska offentlighet och insyn när det gäller allmänna handlingar, ärverkligheten, såsom har påpekats, inte minst här i kammaren, enhelt annan. Sedanvi senast debatterade den här frågan i kammaren har det publicerats envetenskaplig utredning i saken av , Den har utgivits på juridiskainstitutionen i av arbetsgruppen för ADB, Den heterOffentlighetsprincipen och ADB, Den rekommenderas till läsning av intresseradeledamöter i kammaren. Den är nämligen en ganska förskräckande dokumentation avhur det i prakfiken står fill på det här området. Den visar atf ADB-systemenhar byggts upp på ett sätt som icke motsvarar offentlighetsprincipens krav utansom i praktiken leder till ett försvårande av offentlighetsprincipens utövande. Eftersomdetta i hög grad är en praktisk fråga och har att göra med upphandlingen ochhur man sköter den skulle jag vilja passa på det här tillfället att ställa enfråga fill dem inom finansutskottet som svarar för det betänkande vi nubehandlar. Den frågan lyder: Har finansutskottet sig bekant - har utskottetlåfit inhämta någon informafion om eller har finansutskottet självt avlåtitnågot omdöme om - hur upphandlingen på datorområdet sköts med hänsyn tiHoffentiighetsprincipen? Mycket beror nämligen på vem man engagerar, hurprogrammakarna och systemmännen agerar och lägger upp systemen. Har man skaffatsig någon bild av detta? Pågår det någon fortlöpande granskning av detta frånfinansutskottets sida i samband med upphandlingen? Gör man i så fall detta medutgångspunkt från den offentliga debatt som förts om detta allvarliga problem?Detta är min fråga. Användningenav ADB i statsförvaltningen 1980/81:31om försäljningsskatt på motorfordon (prop, 1980/81:109) Utskottets hemsfällan bifölls. 21 § Omsättningsskatt på aktier Föredrogs skatteutskottets betänkande 1980/81:32 omomsättningsskatt på aktier. 108TOMMY (vpk): Hela den industrialiserade västvärldenbefinner sig i en ekonomisk kris. Arbetslöshet, underskott i statsbudgetarnaoch uflandsbe-talningarna, hög inflation, stagnation i ekonomin och hårdareattityder till människor som slås ut ur produktionen är några av kännetecknenför detta. Dessa företeelser gäller även . Men de går aftbekämpa och bemöta om deras grund, det kapitalistiska profitsystemet, angrips.Det gör också helheten av kommunisternas förslag, varavförslaget om en omsättningsskatt på aktier utgör en del. Regeringen strävar dock åf helt motsatt håll. Den för enekonomisk polifik som ansluter till de monetariska idéerna som förordar stor arbetslöshetoch åtstramning för de vanliga breda massorna, medan allt görs för att lättabördorna för företag och storkapitalister. Regeringens politiska vilja kan kortkarakteriseras som en omvänd Lasse-Maja-ideologi. Han tog från de rika och gavfill de fattiga, regeringen gör tvärtom. Detta kan illustreras bl. a. av vad ämnet för debatten nurör sig om, nämHgen frågan om beskattningen av akfier. Borgarregeringen harunder sin fid lyckats med atf lätta på beskattningen av akfierna. Man har höjtsnöret för schablonavdraget vid realisationsvinstbeskattning av akfier,genomfört skattesubventioner för s. k. akfiefondsparande m. m. Samfidigt harregeringen genomfört två momshöjningar, vilket medfört atf de breda lagren isamhället har drabbats värst. Från vpk;s sida vill vi gå rakt motsatt väg. Vi anser infeatt de privilegierade behöver ha lättnader för att de skall kunna öka sinprivata konsumfion, för det är vad regeringens åtgärder har medfört,utan vi vill förstärka den svaga statsbudgeten med aft införa enomsättningsskatt på aktier. Vi finner det oacceptabelt atf denna, oftastspekulativa, handel skall gå fri från beskattning när all annan försäljningåläggs mervärdeskatt. De argument som utskottet anför anser vi inte vara någrasakargument emot en omsättningsskatt på aktier utan ger enbart besked om vilkenpolifisk vilja utskottet ställer sig bakom. I den frågan är borgare ochsocialdemokrater tydligen överens. Effinförande av en omsättningsskatt på aktier skulle inbringa mellan 1,5 och2 miljarder kronor med nuvarande omsättning på börsen. Detta skulle vara effbra stöd till statsbudgeten för atf man skall kunna genomföra en del av enplanerad utbyggnad av den offenfiiga sektorn. Till skillnad motborgarregeringen anser vi att den offentliga sektorn måste byggas ut. Jag yrkar bifall till motion nr 881. Anf.109 (): Så sent som debatterade vi här i kammarenvpk:s förslag om att införa en mervärdeskatt på aktier av minst samma storleksom den nuvarande momsen. Det skulle då, inbillade man sig, ge ett tillskotttill statskassan på . Underden allmänna motionsfiden återkom vpk med samma krav med den lillaändringen atf statsinkomsterna skulle bli ytterligare 100 miljoner större,detta på grund av den ökade omsättningen på . Vi fick justhöra påstå att detta skulle ge inte mindre än 2 miljarder kronori ökade stafsintäkfer. Vpk:sinställning till hela värdepappersfrågan är utmordentligt väl sammanfattad i mofionen 881, där det heter: "Aktier - en typisk Detsäger ungefär allt. Att spara i aktier är asocialt, och de som gör det är kapitalägare.De hundratusentals aktiespararna - vid det här laget är de nog bortåt en miljon- uppfattar sig säkert inte vare sig som rikemän eller som kapitalägare ochknappast heller som privilegierade, vilket antydde. Jagär, herr talman, ganska säker på att mycket väl begriper attsvenskt näringsliv inte kan vara utan en väl fungerande aktiemarknad. Förslagetom att införa moms på handeln med aktier skulle lamslå hela marknaden och vållasvensk företagsamhet mycket stor skada. Några 1,5 eller 2 miljarder iskatteintäkter skulle man förvisso inte få, eftersom handeln skulle förlamas. Ieft läge, där fler och fler människor inser att det är nödvändigt att stimuleraaktiesparandet för att man skall kunna få ett tillräckligt riskkapital tillförst och främst industrin, slår vpk in på en rakt motsatt väg och försökerhälla grus i maskineriet. Utifrånvpk;s synsätt med statskapitalism som målsättning behövs det naturligtvis ingenaktiemarknad, och mot den bakgrunden kan det ju vara logiskt att försöka ta dödpå marknaden i fråga. Som väl är delas vpk:s uppfattning inte av så värstmånga, och en stor majoritet kommer självfallet nu och i framfiden atf slå vaktom den utomordentligt viktiga del av svenskt näringsliv som aktiemarknadenutgör. Jag yrkar bifall till skatteutskottets hemställan i betänkande 32. 110 (vpk); Jag finner att i varje fall den här gången tycks varamera intresserad av att något debattera frågan än vad han var den 11 december.Då inskränkte han sig till några få kommentarer, och jagkan väl vara överens om - det hoppas jag i varjefall - att vi har helt olika uppf attni ngar om behovet av aktier. Han sägeratt det svenska näringslivet behöver ett aktiesparande. Från vår sida menar viatt det inte behöver vara vare sig aktiesparande eller aktiespekulation -alltså en kapitalistisk profitjakt - som ligger till grund för sysselsättningoch produktion i det här landet. Att kapitalägarna, vare sig de är stora ellersmå, inte kan få någonting producerat utan arbetare kan vi vara överens om, menarbetarna kan producera utan kapitalägarna och kapitalisterna, utan den privataprofitjakten. Regeringenslinje att skrota stora delar av den nödvändiga offentliga sektorn är vimotståndare till. Det är också en av anledningarna till att vi har lagt framförslaget om att införa en omsättningsskatt på aktier. Om det , som KnutWachtmeister hävdar, skulle bli kaos på börsen med en omsättningsskatt på aktier,innebär det tydligen bara att de som spekulerar i aktier anser att profitenblir för liten och tar till andra vägar. Jagtror naturligtvis inte att vi löser frågan i dess helhet med enomsättningsskatt på aktier. Men dét skulle utgöra en del i en förändring av detnu dåligt fungerande systemet, Aft den här frågan har ryckts ur sitt sammanhangkan varken eller jag lastas för. Anf.111 (); gladde sig åt att jag den här gången var mer benägen attdiskutera denna fråga än jag var . Att jag inte gick in i en längrediskussion då berodde på aft vpk i den motion som låg fill grund för dessyrkande, barapå två rader talade om aft en omsättningsskatt borde införas påhandel med aktier och att den borde vara av minst samma storlek som den momskonsumenterna faktiskt får betala på andra varor. Det var alltså en mycketliten del i en motion som vpk väckte med anledning av besparingspropositionen ihöstas. Jag hade därför ingen större anledning att diskutera den frågan såmycket då. Jag undrar varför sparande i just aktier anses såfult, talar om atf det spekuleras på börsen. Det är nog bara ettlitet fåtal som sysslar med den hanteringen. Den stora mängden aktiesparare, dehundratusentals småspararna, spekulerar inte på börsen. De använder sittkapital till atf spara i aktier därför att de med visst fog därigenom tror sigkunna skydda sig mot penningvärdets fall. Somliga sparar i form av att ha etteget hus, och andra sparar i obHgationer eller andra värdesaker. Men jagförstår fortfarande inte varför det skall anses så fult att spara i aktier. Menockså begriper nog att vi i detta land behöver en aktiemarknadsom fungerar ordentligt. Det skulle den inte göra om den belades med enomsättningsskatt, särskilt inte om den vore av den storlek som om. 112 (vpk): Jag tycker det finns anledning att göra en viss skillnad - KnutWachtmeister vill ju infe göra det - mellan de hundratusentals småspararna ochde andra som dominerar Stockholmsbörsen och aktiespekulationen. Eftersom KnutWachtmeister tar upp frågan, vill jag säga att jag anser att det fula ligger i att ettfåtal av storfinansens familjer i detta land genom sina akfieinnehav delsspekulerar, dels bestämmer över människors möjligheter att få sysselsättning.Inte minst profiterar de på andra människors arbete. Jag vet inte om KnutWachtmeister tycker att detta är något fult, men det anser jag-Låtmig citera vad skatteutskottet skriver under rubriken : "Frågan om införande av en omsättningsskatt på aktier har iolika sammanhang övervägts som ett alternativ fill realisationsvinstbeskattningenav aktier." Jag konstaterar att varken skatteutskottet eller regeringenhar genomfört vare sig ett införande av omsättningsskatt på aktier eller enhöjning av realisationsvinstbeskattningen. Tvärtom har man minskat pårealisationsvinstbeskattningen. Slopandeav mer värdeskatten för vissa hyres- och bostadsrättslägenheter Anf.113 (); Självfallet försvarar jag på intet vis det fåtal spekulanter som finnspå aktiebörsen. Men jag tycker definitivt att det är fel att slå sönder helaaktiemarknaden bara för aft komma åt detta lilla fåtal. Jag tror att TommyFranzéns åsikter delas av allt färre. Den bestämmelse som trädde i kraft fr. o.m. , nämligen att den enskilde skall kunna spara i det egna företagetgenom atf teckna sig för aktier där, har inneburit en utomordentHgt storframgång, ja, så stor att man inom socialdemokratin ser den som ett hot motlöntagarfonderna. Jag tror att fler och fler människor förstår att sparande iakfier inte är något fult ufan något produktivt, som både den enskilde ochlandet har glädje av. Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16för motion 881 av m.fl. 1980/81:33 om kommunalinformation fill skattebetalarna 1980/81:34 om uppbörden avhundskatt 23§ Slopande av mervärdeskatten för vissa hyres- och bostadsrättslägenheter betänkande 1980/81:37 med anledning av förnyad behandling avmotioner om slopande av mervärdeskatten för vissa hyres- ochbostadsrättslägenheter. 114 BO (); Med hänvisning till tidigare debatt i detta ärende får jag yrka bifalltill reservationen. Slopande av mervärdeskatten för vissa hyres- ochbostadsrättslägenheter 115TOMMY (vpk): Med hänvisning till vad jag sade i den kanskenågot knapphändiga debatten förra gången vill jag yrka bifall tillvpk-motionen. 116 (); Med hänvisning till vad andra sade i debattenhäromdagen yrkar jag bifall till hemställan i skatteutskottets betänkande nr37. Utskottets hemställan återfanns i skatteutskottetsbetänkande 26. I en förberedande voteringbiträddes reservationen av m. fl. med 132 röster mof 16 för motion510 av m. fl. 147 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemsfällan med 149röster mot 146 för reservafionen av m. fl. 24 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 25 § Anf. 117 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att pä morgondagens föredragningslistauppföres jordbruksutskottets betänkande 18, näringsutskottefs betänkande 38samt jordbruksutskottefs betänkanden 20 och 19 i nu angiven ordning främstbland två gånger bordlagda ärenden. 26 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1980/81:15Styrelsens för Stiftelsen berättelse över fondensverksamhet och förvaltning 27 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:2047av m. fl. medanledning av proposition 1980/81:116 om kommunalekonomiska frågor 1980/81:2048 av m.fl. medanledning av proposition 1980/81:122 om åtgärder för vård och bevarandeav kulturhistoriskt värdefull bebyggelse 1980/81:2049av m.fl. med anledning av proposition 1980/81:127 om folkbildningm. 1980/81:2050 av med anledning av proposition 1980/81:136 om skogsvårdsstyrelsernas 1980/81:2051av m.fl. med anledning av proposition 1980/81:137 om stödet tilldagspressen den 1980/81:2052av m. fl. medanledning av proposifion 1980/81:138 om undervisning för invandrare i svenskaspråket m. m. för /82 1980/81:2053 av BertU m. fl. medanledning av proposifion 1980/81:149 om meteorologiska och hydrologiskainstituts verksamhet och organisation 1980/81:2054 av m.fl. 1980/81:2055av m.fl. . medanledning av proposition 1980/81:116 om kommunalekonomiska frågor 1980/81:2056 av m.fl. 1980/81:2057 av OlofPalme m. fl. medanledning av proposition 1980/81:118 om ekonomisk-politiska åtgärder 1980/81:2058 av m. fl. medanledning av proposition 1980/81:116 om kommunalekonomiska frågor 1980/81:2059 av Per m. fl. 1980/81:2060 av GöranKarlsson m.fl. 1980/81:2061 av KjeU m. fl. 1980/81:2062 av . medanledning av proposifion 1980/81:118 om ekonomisk-politiska åtgärder 1980/81:2063 av m. fl. 1980/81:2064av och 1980/81:2065av Hans Nyhage m. fl. 1980/81:2066av Hans Nyhage m.fl. 1980/81:2067av m. fl. medanledning av proposifion 1980/81:127 om folkbildning m, m, 1980/81:2068 av m.fl. 1980/81:2069av m. fl. 1980/81:2071av m.fl. 1980/81:2072av Kun m.fl. 1980/81:2073av och 137 1980/81:2074 av m.fl. Nr 103 1980/81:2075 av och den /81:2076 av m. fl. 1980/81:2077 av m. fl. 1980/81:2078 av m. fl. 1980/81:2079 av LarsWerner m. fl. med anledning avproposition 1980/81:130 om industripoHtikens inriktning, m, m, 1980/81:2080av Bertd m.fl. med anledning avproposition 1980/81:132 med förslag till lag om vissa avgifter i allmän hamn m,m. 1980/81:2081av i m.fl. 1980/81:2082 av och GabrielRomanus 1980/81:2083 av 1980/81:2084 av 1980/81:2085 avPer , 1980/81:2086 av m. fl. 1980/81:2087 av ÅkePolstam m.fl. 1980/81:2088 av m. fl. med anledning avproposition 1980/81:133 om riktlinjer för energisparverksamheten i byggnaderm, m, 1980/81:2089 av och tredje vicetalmannen 1980/81:2090 av BertdZachrisson m.fl. med anledning av proposition 1980/81:134 ominvesteringar på m. m. 1980/81:2091av och 1980/81:2092 av med anledning av proposition 1980/81:135 om formerför styrning av försäkringskassornas förvaltningsutgifter, m, m. 1980/81:2093av m.fl. medanledning av proposition 1980/81:137 om stödet till dagspressen 1980/81:2094av m.fl. med anledning av proposition 1980/81:145 omfinansiering av vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1980/81:2095av och 1980/81:2096 av och 1980/81:2097 av /81:2098 av m.fl. 38 med anledning av proposition 1980/81:149 omSveriges meteorologiska och hydrologiskainstituts verksamhet och organisation 28 § Meddelande omfrågor Nr 103 den Meddelades att följande frågor framställts d'''25mars Meddelande om frågor 1980/81:341 av () tillkommunministern om åtgärder mot diskrimineringav kvinnliga präster: Ett upprörande fall av diskriminering ochförföljelse av en kvinnlig kyrkoherde på har genom enskrivelse kommit till regeringens kännedom. Deförhållanden som påtalats kan inte accepteras, i synnerhet inte när staten harett ansvar för . Vilkaåtgärder tänker kommunministern vidta för att stoppa förekommandediskriminering av kvinnliga präster? 1980/81:342av () till bostadsministern om en geologiskstabiliseringsutredning för i : Vid i i harkonstaterats uppenbar rasrisk. Ett ras där kan orsaka inte endast mycket storamateriella skador utan även personskador m, m. Det råder stark oro blandbefolkningen i området. Regeringen har gjorts uppmärksam pä dessa förhålländen. Jag önskar frågabostadsministern: Avserregeringen att initiera och ställa medel till förfogande för en geologiskstabiliseringsutredning i - en utredning som behövs som underlag förbedömningar av skadeförebyggande åtgärder? 29§ Kammaren åtskildes .