prot · G40951 · 1980-12-31 00:00:00 — Oavsett vilken lösning man kommer fram till när det gällerden principiella utformningen av intäktsberäkningen, finns det all anledningatt överväga ett återinförande av avdragsrätten för reparationer på småhus -vid en samordning av beskattningssystemet även för andra kategorier lägenheter.Jag är emellerfid klart medveten om att övergången till schablonberäkning vid1955 års inkomsttaxering till stor del berodde på kontrollproblem. En avdragsrätt intill ett visst högsta tak ,med rätt att fördela större reparationer framåt i tiden, skulle emellertidkunna kombineras med ett krav på att till deklarationen foga kopior av dekvitton på kostnader som åberopas. Kontrollproblemen får inte leda till att maninte försöker komma till rätta med allt det svartjobberi som finns när detgäller just reparationer på småhus. Regeringen föreslär också att den procentsatsefter vilken den kommunala garantiskatten beräknas skall sänkas från av enfastighets taxeringsvärde till . Detta skall gälla alla fastighetstyper. socialdemokratisk reservation föreslås att repartitionstalet förvattenkraftsanläggningar även fortsättningsvis skall vara . Motivet tilldetta är, såvitt jag kan förstå, att kommuner med vattenkraftsanläggningarannars skulle få för lågt skatteunderlag. För just vattenkraftsanläggningarna kommer emellertidtaxeringsvärdena att stiga mycket kraftigt. Det finns exempel från påvattenkraftsanläggningar som kommer att stiga med fyra gånger nuvarandetaxeringsvärde eller mer. Även med hänsyn tagen till den mindre justering avrepartitionstalet som görs, kommer skatteintäkterna vid en eventuellgaranfibeskattning av vattenkraftsanläggningarna att leda fill starkt ökadeintäkter för berörda kommuner. Vid en fyrdubbling av taxeringsvärdena kommersåledes de kommunala skatteintäkterna att tredubblas. Jag vill fråga RuneCarlstein; Är inte det en ganska kraftig ökning av de kommunalaskatteintäkterna, exempelvis i kommun? Om garantibeskattningen nuinte är effektiv, så kommer ökningen procentuellt sett att bli ännu större för justdessa kommuner. Mot bakgrund av detta och inte minst mot bakgrund avvikten att ha enhetliga skatteregler är det rimligt att låta repartitionstalet1,gälla samtliga fastighetstyper. Även för bostadsrättsinnehavare föreslås ändradeskatteregler. Ändringarna är här, liksom för villaägare, betingade av atttaxeringsvärdena för fastigheterna och därmed underlaget för beskattningenkommer att höjas. I detta sammanhang har också föreslagits enhetliga regler förvärderingen av Förslagetinnebär att man beräknar värdet på en medlems andel i en bostadsförening på iprincip samma sätt vid såväl inkomst- som kapitalbeskattningen. Därigenomundanröjs den osäkerhet som hitfills rått om rätt värderingsmetod. Bestämmelsenär avsedd att vara ett provisorium, som skall tas upp till förnyadeöverväganden. Förändringarna av förmögenhetsbeskattningen och arvs- ochgåvobeskattningen kommer i huvudsak att behandlas av . Låt migemellertid slå fast vikten av att lindra förmögenhetsbeskattningen - inte minstför det svenska jord- och skogsbruket. För dessa fasfigheter kantaxeringsvärdeshöjningar på näst infill tre-fyra gånger nuvarande värdenväntas. För en bibehållen lönsamhet i jord- och skogsbruket är det därförnödvändigt med förändringar av nuvarande förmögenhetsskatteregler. Förslagrörande lättnader i den s. k. spärregelns tillämpning kommer vidare att läggasfram av regeringen . Socialdemokraternahar reserverat sig även i fråga om förslagen till ändringar iförmögenhetsprövningen av de kommunala bostadstilläggen. Regeringens förslaginnebär att effekterna av de väntade taxeringsvärdeshöjningarna mildras.Frågan om folkpensionärernas beskattning utreds f. ö. i sin helhet i ensärskild kommitté. Socialdemokraternabygger i sin reservation på en felaktig argumentation rörande inte bara dennaförändring utan också den förändring av beräkningsgrunden för folkpensionensindexreglering som tidigare skett. Låt mig bara konstatera att defolkpensionärer som enbart har folkpension och pensionstillskott inte kommeratt få realvärdet av sin folkpension urholkat. Med det anförda ber jag att få yrka bifall fill hemställan i dess helheti skatteutskottets betänkande 11. Villabeskattningen,m. Underdetta anförande hade ledningen av kammarens förhandlingar för en stundövertagits av tredje vice talmannen. 23 ()replik: frågar vilka brister det nuvarande systemet förvillabeskattning har. Sedan ägnar han en mycket stor del av sitt anförande tillatt gå igenom en rad av de brister som detta system har. är såledesmycket väl medveten om vilka brister som finns i systemet. Detär tråkigt att vi i utskottet inte har kunnat enas om angelägenheten av att viser över beskattningsreglerna för de olika boendeformerna. Alla är ju mycketväl medvetna om att nuvarande förhållanden inte alls är bra. BoLundgren har suttit i fastighetstaxeringskommittén. Till det betänkande somden kommittén har avlämnat har , och ett särskilt yttrande, där de säger: "Detkan ifrågasättas om fastighetens taxeringsvärde ska vara grund för beräkning avschablonintäkten, bl. a. med tanke på de regionala skillnader i taxeringsvärdesom uppstår för i övrigt lika småhus. Villabeskattningen,m. Enligtvår mening bör man för framtiden överväga möjligheten av någon annan metod förvillabeskattningen, som mer utgår från ett värde på den förmån boendetutgör." Serman sedan efter vad budgetministern i sin proposifion säger när det gällervillabeskattningen, finner man även där ett litet stycke som lämpligen kanciteras. "Någotsom alltmer kommit att framstå som en stor svaghet i nuvarande system förvillabeskattning är att det bygger på taxeringsvärden som i princip ligger fastunder en period av . Detta innebar inga större problem så länge takten ivillaprisernas ökning var måtthg; även efter en period av blevjusteringarna begränsade. Vid den prisstegringstakt som noterats under senareår är förhållandet avsevärt mer problematiskt eftersom det innebär en snabbtfortgående urholkning av skatteuttaget efter varje allmän fastighetstaxeringoch därefter krav på mycket stora engångshöjningar av skattebeloppen för attåterupprätta den tidigare nivån." Manär alltså medveten om att det är stora brister i det här systemet, och då bordevi kunna komma överens om att se över detta för att hitta bättre lösningar ände nuvarande. 24 (vpk) replik; Låt mig med en gång säga att regeringen inte har lagt fram förslaget igod tid - det behandlas så att säga halv tolv. Det är trots allt inkomster fr.o. m. som berörs av detta. Omjag fattade rätt - vilket jag hoppas att jag gjorde - så vidimeradehan att regeringsförslaget inte innebär några egentliga ökningar avboendekostnaderna. Därmed har han också klart och tydligt kullkastatbostadsministerns farhågor att vpk-förslaget skulle medföra storaavflytt-ningar för människor i normalt boende, i och med att våra förslag tillskärpningar av intäktschablonen inte innebär någon mycket större kostnadsökningutan en ökning med maximalt . Jagskulle dessutom möjligen kunna tolka tystnad gentemotvpk-förslagen och deras innebörd så att han, som kan detta med beräkning avbostadsbeskattning, villabeskattning m.m., också har konstaterat att den marksom bostadsministern var ute på var alltför sank. Jaghåller med om att det finns ett ganska stort problem när det gällerskiktgränserna. Skiktgränserna är ju generella för hela landet, medan däremotvärdena av hus är väsentligt olika. En lyxvilla i en glesbygd har ungefär sammavärde som ett normalt enkelt radhus i en expansiv tätort. Därför har vi lagtfram förslaget om att en utredning bör se över hela bostadsbeskattningsdelenoch boendekostnaderna, där naturligtvis frågan om skiktgränserna är enangelägenhet. Jagtycker att var inne på de farhågor som vi hyser efter att hauppmärksammat innehållet i propositionen om realisationsvinstbeskattningen,nämligen att man från regeringens sida vill att det skall blimöjligt att göra reparationsavdrag i de årliga inkomstbeskattningarna för attdärigenom komma åt svartjobberiet. Jag vill påstå att det är en helt galen väg för att komma åt ett eventuellt svartjobberi, för attcitera , Nr 51 Dessutom skulle ett sådant medgivande skapa alldeles för stora orättvi- Tisdaeen den °- 25 BOLUNDGREN (m) replik: Det är alldeles riktigt, , attjag i mitt anförande försökte tala om vilka brister jag anser finns i nuvarandesystem. Anledningen till att jag ställde frågan fill var attvarken Per eller själ v i sina inlägg pekade på vilkaproblem man upplever med det nuvarande villaskattesystemet, utom möjligenfrågan om underskottsavdragen, ränteavdragen. Jag vill tacka föratt han citerade så gott som hela det särskilda yttrande som jag fillsammansmed och har i fastighetstaxeringskommitténsförslag liksom budgetministerns uttalande i propositionen. Men jag skulle gärnavilja höra socialdemokraternas uppfattning i den här frågan, inte minst vad nivill göra med ränteavdragen, som både Per och har berörti debatten här . Jag skulle också vilja fråga när det gällergarantibeskattningen: Är det ändå inte så, som jag visade på, att man fårungefär tredubblade kommunala skatteintäkter av vattenkraftsanläggningar uppe iNorrlandskommunerna och att detta ger en ordentlig ökning av skatteintäkternaför dem? Till vill jag först säga att jag tycker kanske kunde varit ute i ännu mer god tid när det gäller de här förslagen.Men erfarenheterna av tidigare omläggningar under socialdemokratiskt regeringsinnehavhar inte varit så positiva. Det kom ett förslag från kommittén under våren 1980som har remissbehandlats. Förslaget var framlagt i god fid. Det är möjligt attdet hade varit bra om vi i hade kunnat behandla det ännu tidigare.Men man har alltså varit medveten om verkningarna. När det gällerförmögenhetsbeskattningen antar man förslaget fill ändringar fidigare än somnormalt har varit fallet. Det tycker jag är bra. Sedan vill jag konstatera att det blir, åtminstone iabsoluta tal, ökade boendekostnader för villaägare - det vill jag inte stickaunder stol med. Men de ökade boendekostnaderna kommer att hålla sig inom ramenför kapitalkostnadsökningar för hyreslägenheter och för prisstegringen, vilketuttalades av åtminstone fyra av riksdagsparfierna inför förra årets riksdagsval. Jag var inte tyst gentemot vpk-förslaget till nyvillabeskattning därför att bostadsministern var ute på "sank mark",som sade, utan det var därför att man måste koncentrera sig pävissa saker. Inte minst mot bakgrund av att själv erkänner att dehär skiktgränserna är ett problem med tanke på regionala skillnader itaxeringsvärden, konstaterar jag att ju medger att det blir kraftigakostnadsökningar i exempelvis även för relativt små,definitivt inte lyxbetonade hus. Det kan bli så kraftiga kostnadsökningar attmöjligheterna att bo kvar kan ifrågasättas. Villabeskattningen, m. m. Villabeskattningen, m. m. 26RUNE CARLSTEIN (s) replik; Jag måste säga att jag tycker detta är litetmärkligt, har radat upp en hel del skäl, och jag är överens medhonom om att det är brister som existerar i bostadsbeskattningen. Varför kan vidå inte bli överens om att vi borde se över de här bestämmelserna och göra detskyndsamt, när det finns sådana här brister? Budgetministern säger att det intefungerar på det sätt som det har gjort tidigare, som en följd av denkostnadsutveckling och den inflation vi haft, och att man borde se överbestämmelserna. Utskottsmajoriteten säger också det, men man kan ändå intebiträda det socialdemokratiska förslaget att filisätta en utredning om de härförhållandena. Är det bara därför att det är ett socialdemokratiskt förslag somni inte kan ställa upp på detta? Eller vad finns det för anledning, när vi tycksvara överens om att problemen existerar men ni inte vill utreda dem? Sedan återkommer och frågar vad vi vill göramed gäldränteavdragen. Men, , det här hänger ju samman. Det beror påhur man lägger upp inkomstberäkningen för fastigheterna när man skall taställning till hur man skall göra med avdragsmöjligheterna. En gång i tiden närvi genomförde schablontaxeringen så balanserade intäkter och utgifter i stortsett. Då hade vi i schablonintäkt, och räntekostnaderna låg pä ungefär 3 %.Det balanserade ganska väl, och vi fick inte de här gigantiskaunderskottsavdragen. Om vi ser över intäktssidan kan vi möjligen få en bättrebalans, och därefter kan vi fitta på hur vi skall ha det med gäldränteavdragen.Men låt oss ta ett steg i taget på det här området, så skall vi säkerligenkunna ge besked om hur vi skall ha det med gäldränteavdragen i fortsättningen. När det sedan gäller kommun och intäkterna där,så framgår det av den skrivelse som kommunen har lämnat till utskottet att mandär naturligtvis får väsentligt mindre med 1,som repartitionstal än med 2 %.Jag medger gärna att det blir en förstärkning, men den är inte tillräcklig.Jokkmokks kommun säger att man får höja sin kommunala utdebitering, som nuligger på 30:95, med det nu liggande förslaget. Vi tycker alltså attkraftverksbolagen gärna kan ta den här kostnaden för att hjälpa upp denkommunala ekonomin. 27TOMMY (vpk) replik: Tiden tog väldigt fort slut i min replik, sålåt mig därför fortsätta där jag slutade, nämligen med farhågorna i fråga omreparationsavdragen. Att införa den här typen av avdrag är enligt vår meningen felaktig väg att gå bm man vill försöka få ordning på det "svartjobberi"som talade om. Med tanke på det skattesystem vi har och med tankepå avdragssystemet, som är väl sä utvecklat och väl sä utnyttjat, medför detdessutom att likvärdiga reparationer blir billigare för höginkomsttagaren änför den som har lägre inkomst. Och, herr talman, det är väl i allra högsta gradorättfärdigt att höginkomsttagarna skall få reparationerna billigare netto änandra människor. Jag tror att det skulle skapa problem att införa sådanahär avdrag också därför att mänga jobbare som regel har att själva utförareparationerna i sina hus, medan jag utgår från att höginkomsttagarna iavsevärt mindre omfattning gör sådant. Det här systemet skulle därmedytterligare missgynna de vanliga människorna, och även av den orsaken är vimotståndare till införande av någon form av reparationsavdrag vid den löpandetaxeringen. Sedan är det faktiskt så, - trots de problemoch brister som sammanhänger med skiktgränserna och de regionala förhållandena- att vi i vårt förslag tagit hänsyn till vanligt boende iStorstockholmsområdet. Men naturligtvis blir det en alltför liten ökning avbeskattningen för lyxboende i utflyttningsbygder - det är tyvärr sådanaeffekter detta får. Med det här regeringsförslaget gynnas fortfarandevillaägarna. Det är ju inte förrän vi kommer att få en nyfastighetstaxering, sä först därefter blir det fråga om högre boendekostnaderpå grund av en ökad villabeskattning. För dem som hyr sin bostad kommer däremotsituationen att försämras för varje är på grund av atthyrorna kommer att öka. Villabeskattningen, m. m. 28 BOLUNDGREN (m) replik: Jag tycker inte alls att det är märkligt attjag frågar om vilka bristerna i villabeskattningssystemet ärenligt socialdemokraternas uppfattning, speciellt inte mot bakgrund av att jagsjälv tog upp en del saker som borde föranleda en översyn. Bostadsministern harockså klargjort här - och det framgår f. ö. även av utskottsbetänkandet - attdet pågår utredningsarbeten på en del områden. a. har fastighetstaxeringskommitténtill uppgift att utreda frågan om en rullande fastighetstaxering -jag ärpersonligen tveksam till om detta är den rätta vägen att gå, men vi får väl sevad man kommer fram till under utredningsarbetets gång. Det pågår alltsåutredningsarbete på flera olika håll, och det finns anledning att mot bakgrundav det arbetet göra en översyn av villabeskattningen, vilket utskottet ocksåhar skrivit. Däremot är det tveksamt om det skall vara just den översyn ochexakt de direktiv som socialdemokraterna har föreslagit. Jag märkte att det var litet svårt att få besked från RuneCarlstein när det gäller just frågan om ränteavdragen för villaägare. Det ärklart att detta är en känslig fråga. Den socialdemokratiske partiledaren visadeju i en debatt litet tveksamhet i fråga om hur stora ränteavdrag det egentligenrörde sig om i , och det framfördes tankegångar ombegränsningar uppåt via ett tak och andra funderingar. Jag förstår att detoroar väldigt många människor att man i ett av landets större partier interiktigt vet vad man vill i den här frågan, och det skulle därför ha varitintressant att få ett bättre besked på den här punkten. När det gäller frågan om garantiskatten för Jokkmokkskommun vill jag säga att det kommunen ytterligare skulle få enligt det exempeljag anförde var en fyrdubbling av skatteintäkterna i stället för entredubbling. Men, , när vi diskuterade vattenkraftstaxeringen engång i tiden var ju Villabeskattningen,m. hela utskottet överens omatt man skulle kunna tänka sig någon form av övergångsbestämmelse när det blevalltför kraftiga utslag för enskilda vattenkraftsanläggningar. Blir det frågaom så kraftiga ökningar som när det gäller kommun, sä borde kommunenkunna tillgodoses den vägen, och frågan är om man inte får se också på vad somhänder i fråga oni de enskilda vattenkraftanläggningarna. TommyFranzén fortsatte där han hade slutat, sade han, och det gällde då frågan omreparationsavdraget. Jag kunde nästan ha förutsatt att hans huvudargumentskulle vara att detta gynnar höginkomsttagarna. Det är naturligtvis enargumentation som vpk skulle önska att de kunde använda, men det går interiktigt i det här fallet. Oavsett på vilket sätt man i framfiden kommer attberäkna en intäkt vid villainnehav, tycker jag det är rimligt att man ökar denintäkten med det belopp som motsvaras av vad man har rätt att dra av vidreparationer, och som jag sade skall detta kunna ske upp till ett visst tak medrätt att fördela avdraget framåt i tiden. Det innebär att avdraget blir heltneutralt i förhållande till inkomsten. Men både när det gäller avdrag förskuldräntor och när det gäller den här typen av reparationsavdrag vill jag sägaatt vi skulle lösa väldigt många problem i vårt samhälle om vi fick lägremarginalskatter. Talmannenanmälde att och anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt fill ytterligare repliker. 29 BO (): Det betänkande från skatteutskottet som vi behandlar är intekontroversiellt i sina huvuddelar, även om vi frän socialdemokratiskt håll taravstånd från vissa av regeringsförslagen i våra reservationer. Frågan ombeskattningen av villor är emellertid mycket betydelsefull. Därför finns detanledning att också anlägga vissa principiella synpunkter pä detbeskattningssystem som vi har. Hyresfastigheterbeskattas efter konventionell metod, dvs. kostnader får dras från intäkter ocheventuella överskott får tas upp till beskattning. gällde en sådanmetod också för egenägda småhus, men beskattas dessa enligt enschablonmetod. När den metoden infördes sattes schablonintäkten till 3 %.Samtidigt skulle man också till garantibeskattning ta upp avtaxeringsvärdet. Både schablonintäkt och repartitionstal låg alltså ungefär vid gällande diskonto - för detta var ju i lågräntedoktrinensdagar. Det innebar att större underskottsavdrag inte kunde ifrågakomma föregnahem, eftersom intäkter och avdrag ganska nära balanserade varandra. Sedansänktes både schablonintäkten och repartitionstalet i ett par omgångar ned till2 %. 1977 höjdes schablonintäkten som bekant till , medan repartifionstaletlåg kvar vid . Detutomordentligt intressanta har alltså inträffat, att som räntanstigit mycket kraftigt har intäktsschablon och repartitionstal låsts på mycketlåga nivåer. har vi efterkrigstidens högsta ränteläge. kommervi genom dagens beslut att fä ned schablonintäkt och repartitionstal på rekordlåga nivåer. Omen gången tids reformpolitiker som eller någon av våra framlidnastora ekonomer som eller kunde stå upp ur sinagravar, skulle de sannolikt bli mycket förvånade. Varför denna starka skillnadi behandlingen av utgiftssida och intäktssida? skulle de säkert ha frågat.Denna skillnad i behandlingen av utgifts- och inkomstsida är fundamental,därför att bakom den döljer sig mycket starka subventioner till villaboendet. Underskottsavdragen,som ju främst hänför sig till villaboendet, är nu mycket stora. De stiger ocksåkraftigt år . Innevarande budgetår kan vi räkna med attunderskottsavdragen ligger runt 15 miljarder, och beräknas de sfigafill uppemot 20 miljarder. Det kan jämföras med intäkterna fränvillabeskattningen som via schablonintäkt, när de nya taxeringsvärdena slagit igenomår 1982, kommer att uppgå fill knappa 3 miljarder, vartill kommer ungefär 1,4miljarder som kommunerna beräknas få genom garantibeskattningen avfastigheterna. Skillnaderna mellan intäkts- och utgiftssida är alltså mycketstora. 1982 bör vi få totala skatteintäkter från villabeskattningen om ca 4miljarder som skall jämföras med skatterabatter i storleksordningen 15-20miljarder. Vi vet att den diskrepansen kommer att växa kraffigt . Vidiskuterade i denna kammare reavinstbeskattningen av fastigheter.Jag framhöll då att regeringens proposifion i den frågan var mycket torftig.Det fanns inte en tillstymmelse till analys av de ekonomiska faktorer som lågbakom den kraftiga värdestegring på fastigheter som karakteriserat efterkrigstiden.Samma sak gäller dagens proposition om villabeskattning och den utredning från1976 års fastighetstaxeringskommitté som ligger till grund för propositionen.Det finns ingen diskussion om de ekonomiska principer som bör ligga till grundför beskattningen. Det finns inte ett ord om ränteavdrag i betänkandet. o. m. gått så långt att man inte ens diskuterar garantibeskattningen iutredningen. Regeringenstakfik tycks vara att så mycket som möjligt söka undvika en analys av vikfigasamhällsfrågor. I stället för försök till överblick och sammanhang får vi enstark fragmentarisering av verkligheten. Problem som på ett naturligt sätthänger samman styckas upp. Det blir allt svårare för oss vanligariksdagsledamöter att få ett helhetsgrepp över viktiga samhällsfrågor. Försökatt dölja verkligheten har alltid ingått som ett led i konservativ ideologi ochpropaganda. Redan pä , , skrev den konservativefranske ideologen : "Det moderna samhället är en stor ochkomplicerad sak. Den vanlige medborgaren kan aldrig förstå de samhälleligasammanhangen. Statsstyrelsen frodas därför bäst i ett hälsosamt dunkel." StatsrådetFriggebo gjorde oss tidigare äran med ett besök i kammaren under någon fimme,men hon har tydligen alltför mycket att bestyra för att kunna stanna debattenut. I likhet med beklagar jag detta. Jag skulle annars gärna havelat fråga henne - det kanske finns någon annan liberal som kan svara på det -om också de moderna liberalerna anser att Villabeskattningen,m. Villabeskattningen, rn. statsstyrelsenfrodas bäst i "ett hälsosamt dunkel". Låt mig så kort se något pä innebörden av de nyaförslagen. I förra veckans debatt om reavinster visade jag hur utomordentligtstora värdestegringarna på småhus har varit . Samma mekanismersom har orsakat dem återspeglas i den kraftiga höjning av taxeringsvärdena somvi nu får: På villor kommer de att stiga och på frifidshus med 150 %.I dag får stat och kommuner in ungefär 1,7 miljarder via schablonbeskattningenav småhus. Härtill kommer 900 miljoner som kommunerna får in genom garantibeskattningen. Om de nya taxeringsvärdena hade tillåtits att slå igenom,skulle de offentliga inkomsterna ha ökat med . Hadegarantibeskattningen dessutom lämnats oförändrad hade den gett ytterligare 900miljoner. Det skulle ha inneburit att den genomsnittlige villaägaren som har enfastighet, som med de nya taxeringsvärdena värderats till . -enganska normal bostad alltså - och som har ett marknadsvärde runt 400 000 eller500 . skulle få sin månadskostnad ökad med ca . Sådana ökningar i villaskatten har som bekant ansettsorealistiska. Därför har schablonintäkten i regeringens förslag satts ned till2 % och repartitionstalet till . Dessutom har det extra avdraget höjtstill . Detta gör att de offentliga inkomstökningarna inte blir 4miljarder utan bara 1,2 miljarder.