prot · G40987 · 1980-12-31 00:00:00 — Självfallet är def angeläget att också kan gesen ledande ställning när det gäller att utveckla tekniska lösningar påsamhällsproblem. Regeringens ekonomiska polifik och jakt påden offentliga sektorn hotar inte minst jämlikheten och kvinnornas situafion päarbetsmarknaden. Antalet arbetslösa sfiger t. ex. oroväckande bland Kommunalarbetareförbundetsmedlemmar. Över 26 000 medlemmar fick ersättning från arbetslöshetskassan under1980 - det är 7 000 fler än 1979, alltså en ökning . Och av dem somfick ersättning är kvinnor. Allra värst är det för kvinnor mellan 16 och24 är. Studerar man siffrorna från ,finner man aft den sysselsättningsökning som tidigare fanns inom den gemensammasektorn så gott som helt är försvunnen. Med de begränsningar som sker förkommuner och landsting kommer självfallet långvård, färdtjänst och barnfillsynatt drabbas. Regeringen hänvisar i budgetpropositionen också här till1980 års långtidsutrednings bedömningar av utrymmet för kommunernas konsumtion.Enligt det alternativ regeringen hänvisar till anges utrymmet fill per årunder första hälften av 1980-falet. "Det kan i sammanhanget noteras att man brukar räknamed aft enbart befolkningsförändringarna medför en volymökning med omkring 1 %.Detta innebär sammantaget aft även utbyggnaden av de prioriterade områdenamåste omprövas i den mån infe utrymme kan skapas genom neddragning av annanbefintlig verksamhet." har defta budskap från denborgerliga regeringen redan börjat ge verkan. Kommunerna har börjat atf dra invikarier och aft inte återbesätta lediga tjänster. En av de mest utsattagrupperna är städarna, där antalet med arbetslöshetsersättning ökade med 34 %frän 1979. Men mest har arbetslösheten ökat bland dagbarnvårdare,hemsamariter och barnskötare. Vad skall vi, herr falman, sysselsätta alla dessamänniskor med? Och hur skall våra gamla få vård och service för atf kunna bokvar i sin invanda miljö? Dessutom är det nyttigt att vi erinrar oss attarbetslöshet inte är gratis. AMS har t. ex. räknat ut att om man hade kunnatnedbringa arbetslösheten med en enda dag för dem som fickarbetslöshetsersättning , skulle samhället ha tjänat 30 milj. kr.bara pä . Regeringen drar dessutom ned på utbildningen, samtidigtsom vi vet att antalet 16-åringar ökar . Följden blir att våraungdomar, främst flickorna, varken får utbildning eller jobb. Har regeringengjort nägon ekonomisk eller social bedömning av detta, eller är regeringen baraintresserad av atf sänka marginalskatterna för de redan gynnade? Enlundbekymrades ju infe av atf han inte kunde finansiera sin skattereform. Att ge alla rätt till arbete är en av de viktigastejämlikhetsskapande åtgärderna. Arbetet har stor betydelse för den enskildeindividens självkänsla och sociala trygghet. Allt talar nu för attarbetslösheten kommer aft öka dramatiskt - regeringen har av alltatt döma gett avkall pä kravet om full sysselsättning. Slutligen, herr talman, skulle jag vilja beröra det behovsom finns av information om samhällsekonomin. Jag har tillsammans medSture aktualiserat denna problemafik i en motion till detta . Medtanke på def svära ekonomiska läget finns det enligt vår mening eft stort behovav atf det ges en objektiv, övergripande och lättillgänglig faktaredovisning idessa frågor, på precis samma sätt som gjordes i det statligainformationsorganet Ekonomisk informafion, vilket var verksamt under efterkrigsåren. I årets budgetproposition föreslår regeringen att nämndenför samhällsinformation skall avvecklas. En sädan nedskärning avinformationsmöjligheterna framstår som mycket uppseendeväckande, inte minstmot bakgrunden av att sedan uttalade"att det är värdefullt att allmänheten har tillgång till god informafion iekonomiska frågor och rörande sysselsättningspolitik, näringsfrågor etc". Jag hoppas därför, herr falman, att kommer attkräva en objektiv, utåtriktad ekonomisk informationsverksamhet riktad fill destora medborgargrupperna. Framför allt behövs defta som en motvikt till denensidiga och sneda propaganda vi utsätts för från olika delar av näringslivet. Med defta ber jag, herr talman, aft få yrka bifall till desocialdemokratiska reservationer som fogats fill finansutskottets betänkande nr20. I dettaanförande instämde (). 19 (): I finansutskottets betänkande nr 20, som vinu behandlar, understryker utskottet på nytt allvaret i det läge i vilket densvenska ekonomin befinner sig. En översikt ges över utvecklingen under1970-talet, med de balansbrister som mognat uf i underskott i bytesbalansoch statsbudget, i stigande priser och i en stagnerande industrisektor. ger också en ganska omfattande redovisning av anledningarna filldagens situation och de ekonomiska balansproblemen. Man påpekar särskilt oljeprishöjningarnasinverkan, efterfrägebortfallef på världsmarknaderna och den svenskakostnadsutvecklingen. En av anledningarna berörs dock endast i förbigående. Jagtänker då på den utslagning som skett av personalintensiva mindre ochmedelstora företag, vilka tidigare i stor utsträckning fungerade somunderleverantörer fill våra större exportindustrier. Denna utslagning harmedfört att import-innehållet i våra exportprodukter har blivit så stort som ca40 % och i vissa fall - våra Volvobilar har nämnts - upp till , Def ärgivetvis en av anledningarnatill aft det blir svårt för vårt land atf enbart exportera sig urbytesbalansunderskoftet. Def förtjänar atf påpekas att de mindre och medelstoraföretagen drabbades alldeles särskilt hårt av kostnadsexplosionen 1975 och1976 - något som också förstärktes av de kraftigt höjdaarbetsgivaravgifterna och socialförsäkringsavgifterna. Kännetecknande för dendåvarande socialdemokrafiska regeringen var ju också aft allt skulle varastort. Def skulle vara stora kommuner- som senare har fjärmat medborgarna frändef demokratiska inflytandet pä lokalplanet. Def skulle vara storaföretag-världens mest omfattande varvsindustri, 80 osv. Jordbruketsbrukningsdelar skulle vara stora, självförsörjningsgraden skulle ner till 80 %osv. Inom parentes sagt: Hur skulle det ha påverkat dagens bytesbalans om vi sett oss tvungna att importera av vår försörjning med baslivsmedel?I själva verket förefaller det ha varit ett försök till ekonomisk harakiri somvårt folk fick bevittna . Regeringen , som trädde tillefter valet , har fått lägga ner all sin kraft pä atf vända utvecklingenfill def bättre. Vår nuvarande regering har drivit en annan näringspolitikän socialdemokraterna - som ju inte heller ser någonting annat aftuppmuntra företagen med än proms och andra höjda avgifter sarnt - iförlängningen -löntagarfonder. Fälldinregeringens smäföretagarpaket 1977 harhaft goda verkningar. Enligt en verkställd utredning inom SHIO har entredjedel av de krav som organisafionen ställde i sitt näringspolitiska programår 1978 genomförts helt eller delvis av regering och riksdag. En fjärdedel avkraven har tagits upp i utredningar och kornmer atf prövas av regeringen i enkommande småföretagsproposition. Vidare har regeringen utsett enspeciell kontaktman inom industridepartementet - - för de mindreoch medelstora företagen. Trots följderna av en tidigare socialdemokratiskpolitik och av oljeprishöjningarna, som inneburit en ökad belastning från 3fill ca 30 miljarder under 1970-talef, har sysselsättningen ändå kunnatbibehållas på en internationellt, men också historiskt, sett låg nivå. AnitaGradin uttalade oro för utvecklingen på arbetsmarknaden, och visst kan mankänna en sådan. I finansplanen uttalas dock atf regeringen trots def besvärligaär som förestår kommer aft göra allt för atf hålla sysselsättningen uppe.Det förtjänar ocksä påpekas atf sysselsättningen i , trots allabesvärligheter, ligger på en betydligt högre nivå än den som gäller för övrigaOECD-länder. stryker kraftigt under atf åtgärder föratt komma till rätta med våra obalansproblem måste sättas in . Det finns intelängre möjligheter att skjuta upp i fiden def som måste göras - om vi infe villsända över notan för vår överkonsumtion till vara efterkommande, till våra barnoch barnbarn. Åtskilliga förslag har lagts fram i syfte att nå deuppsatta målen. Sparpaket har antagits av , ett omfattandeåtgärdsprogram har aviserats, och energipropositionen ligger nu på riksdagensbord. Vad vi skulle behöva i vore egentligen enhögre grad av enighet inom vårt folk, en ny optimism och en tro . Ett av de problem som gemensamt måstelösas är hur vi på nytt skall kunna få en fungerande kreditmarknad. I kampenmof valutautflödef har det svenska diskontot pressats upp fill en nivå som vitidigare inte har bevittnat. Detta hämmar givetvis investeringsverksamheten istort, men det innebär också atf många skuldsatta företag- jag tänker särskiltpå företag inom lantbruket - står inför likviditetskris och i vissa fallhotande konkurs. I en kommitténiotion frän påpekas deftaförhållande. I motionen framhålls aft framför allt de nyetablerade lantbrukarnasekonomiska situafion är mycket bekymmersam. Många av dessa lantbrukare harfått sina ekonomiska kalkyler upprättade och godkända av lantbruksnämnderna.Dessa kalkyler håller givetvis inte , när räntan nu har sfigit med mellan4 och . Enligt motionärernas mening borde def vara möjligt aft dämpaeffekterna av räntehöjningarna genom att skapa bättre möjligheter aft lyfta avkorta lån fill hypotekslån. En vidgad emissionsram om förslagsvis 1 miljardskulle medföra en mera hanterlig situation för många lantbrukare, sägermotionärerna. Utskottet redovisar att det flnns en stor kö för placering avlänga krediter i hypoteksbanken. Trots en avsevärd vidgning av emissionsramenunder senare år uppgår lånebehovet till ca 6 miljarder. Def innebär en väntetidsom uppgår fill . Utskottet deklarerar stor förståelse för de problem somden senaste räntehöjningen innebär för lantbrukare som gjort storainvesteringar med lånat kapital och som har lånen placerade med rörlig ränta.Def är angeläget, säger utskottet, att lantbrukets behov av långfristigtkapital tillgodoses. I realiteten innebär utskottets skrivningar enligt minmening ett bifall till centermofionen, men av principiella skäl anser sig infeutskottet kunna meddela preciserade anvisningar som - i exempelvisemissionsfrägor - läser i dess ämbetsutövning. Det får, enligtutskottet, ankomma på att göra en avvägning mellan lantbrukefs ochandra näringars behov av långfristigt kapital. Enligt min mening mäsfeutskottets uttalande emellertid innebära en beställning fill somsvårligen kan missförstås, Def är givetvis också i övrigt önskvärt atf räntanså snart som detta är möjligt sänks igen till en nivå som kan stimulera tillinvesteringar. När det gäller att komma till rätta med vårt landsekonomiska balansproblem vore def givetvis önskvärt med en bred enighet överde s. k. blockgränserna. har det ju varit en liten diskussion om EricEnlunds inviter. uttalade ju att han inte kommer att hjälpatill. Regeringen ligger, hette det, i vaken. Naturligtvis kan man fälla sådanaomdömen i debatten, men situationen är nu sådan att alla behöver hjälpas äf,Det är ingalunda populära åtgärder som måste vidtas. Det var odiskutabeltlättare, som vi tidigare gjorde, att fördela överskott än att som fördelabördor. För del har det alltid stått klart aft man måste sättaskuldran till när det är moflut. har alltid ställt upp när def gälltatt komma till rätta med problem i en brydsam tid. Vi gör så också . Jag yrkar på samfiiga punkter bifall fillfinansutskottets hemställan i dess betänkande nr 20. 20ANITA () replik: tycks hålla med mig om atfsituationen på arbetsmarknaden är mycket oroande. Men det enda han har atf sägaär att def t budgetpropositionen står att man skall göra allt. , infe löser man sysselsättningsproblem genom att läsa högt urbudgetpropositionen. Jag tycker att mina siffror fränKommunalarbetareförbundet visar allvaret, framför allt när det gällerkvinnornas situation. Jag har, när jag läst budgetpropositionen, inte kunnatfinna aft regeringen slär vakt om allas rätt till arbete, vilket vi ju ändåborde göra i denna kammare. 21 () replik; I mitt anförande sade jag att man hittillshar lyckats klara sysselsättningen bra i en brydsam tid. Vidare framhöll jag att det i finansplanen visas en godvilja. Vi vet också att vi har en god beredskap, om arbetslösheten skulle fåsädana proportioner som vi verkligen hoppas slippa se. Jag påpekade atf läge har varit och är bättre änåtskilliga andra länders. Jag nämnde i sammanhanget . Man kan ta någraexempel. har 217 000 arbetslösa, vilket är avarbetskraften. Läget är något bättre i . Där uppgår arbetslösheten fill4,av arbetskraften. I är av arbetskraften arbetslös, vilketinnebär aft 2,5 miljoner människor är arbetslösa. I är 1,3miljoner människor arbetslösa, vilket innebär av arbetskraften. I helaOECD-omrädet uppgår- jag tror att också nämnde detta -antaletarbetslösa fill ca 25 miljoner. Det är klart aft def kan vara entröst för ett tigerhjärta att relatera hur besvärligt det är pä andra håll. Densvenska regeringen har emellertid visat en god förmåga att hävdasysselsättningen, och ingenting talar för att den inte kommer atf lyckas ocksåi fortsättningen. 22ANITA () replik; Def är nog bra att ha en god vilja, men jagskulle vilja säga att det inte är någon tröst för de arbetslösa att siffrornaär så mycket högre i vissa andra industriländer tillhörande . Jag tvivlarverkligen på atf vi har en så god beredskap längre som påstår.Indragningarna inom den offentliga sektorn och den jakt som där bedrivs betyderatt många människor blir utan arbete och att många ungdomar inte kan få arbete.Def är här som man har kunnat fä sysselsättning. Industrinhar ju inte nyanställt särskilt många. Därför tror jag aft def är väldigt viktigt aft viverkligen rannsakar våra hjärtan och njurar när def gällersysselsättningsfrågorna. Och jag får, när jag också tittar på de här siffrorna,en känsla av att man i synnerhet när det gäller kvinnorna försöker blunda. Mansäger def inte rakt uf, men egentligen skulle man vilja säga att det är ju ändåinte så farligt, de kan ju gä hem, mänga av dem. Men detaccepterar vi inte. 4 protokoll 1980/81:87-88 23TORSTEN () replik: Jag vet inte var gjorf deniakttagelse som hon refererade i slutet av sitt anförande. Jag tror inte det ärfrän sida som man har gjorf sådana uttalanden. Det som jag tog fram alldeles speciellt och försöktetrycka pä i mitt anförande var att vi måste stimulera näringslivet. Jaguppehöll mig särskilt vid de mindre och medelstora företagen. Def förtjänarpåpekas att vi har 150 000 mindre företagare i . Gör tankeexperimentetatt var och en av dem kommer pä den idén att anställa en person fill - då harvi ingen arbetslöshet i ! Vi måste alltså föra en polifik som stimulerar människorfill atf investera, att arbeta och att spara. Av debatten här har framgått attsocialdemokraterna uppenbarligen har den verklighetsfrämmande uppfattningen aftSverige skulle kunna bedriva en i förhållande till andra länder i stort settoberoende ekonomisk politik. Genom att stimulera bostadsbyggande, genom investeringari kollektivtrafik, i broar och vägar samt-och framför allt-genom att med hjälpav en mer expansiv politik låta privat och offentlig konsumfion öka mer härhemma än vad fallet är utanför våra gränser, skulle vi få till stånd ensnabbare produktionsökning och upprätthålla en högre sysselsätfningsnivå än vadandra länder kan göra. Def tycks vara innebörden i den socialdemokrafiskaförkunnelsen. Och visst har socialdemokraterna rätt atf föra fram ettsådant budskap. De saknar infe heller anknytning till vad som varetablerad klokskap inom den ekonomiskt-politiska debatten. hörde sombekant till de länder som följde rekommendafion efter 1973 årsoljeprishöjningar att föra en expansiv politik för atf motverka den dyrareoljans köpkraftstn-dragande effekter. Resultatet blev överbryggningspolitikenåren 1974-1976. känner vi ju väl till de nära nog förödandeföljderna av detta slags politik. Vi vet också atf under def hardet skett ett allmänt omfänkande i den ekonomiskt-politiska debatten både härhemma och utomlands. De positiva effekterna av expansiv politik betraktas nusom bara kortsiktiga. Och riskerna anses vara stora för atf man i själva verketgenom en sädan politik kommer ur askan i elden. Efter en kort fid skulle manbefinna sig i en besvärligare situation än i utgångsläget. Nästan alla länderhar därför givit prioritet åt kampen mof inflationen ochbytesbalansunderskoften framför en kortsiktig stimulanspolitik. Detta omfänkande ute i världen är rätt drastiskt imänga olika hänseenden. Man har övergivit Keynes. Man talar för en helt annanpolifik, en ufbudspolitik, en supply-politik, där man stimulerar utbudet inomekonomin, infe efterfrågan. Detta gäller också socialdemokratiskt styrda länder. IVästtyskland har länge förts och förs alltjämt en stram ekonomisk polifik. Därräknar man i är med ingenekonomisk fillväxt alls. I - som har brukat framställas som ettsocialdemokratins mönsterland - förutses en mycket anspråkslös BNP-ökning i år.I förs likaledes en långtgående åtstramningspolitik. skulle ufanolja befinna sig i samma situation. Denna exempelsamling skulle kunna görasännu rikligare. Det nya synsättet är betingat bl. a. av erfarenheternafrån den förra oljekrisen. Man har funnit aft den konventionella inriktningen avkonjunkturpolitiken inte fungerar i den ekonomiskt-politiska situation som råder i flertalet västerländska demokratier. Och en anledning fill attSverige under andra hälften av 1970-talef har haft en ogynnsammare utvecklingän flertalet andra länder anses allmänt vara att vi gick längre iöverbryggningshänseende än vad andra gjorde. Socialdemokraterna kan inte rimligen vara omedvetna om vadsom nu sker i omvärlden. I sin motion konstaterar de ju, att den ekonomiskapolitiken därute är "hårt inriktad på atf genom allmän äterhällsamhetbekämpa inflationen och minska underskotten i bytesbalansen". - "Ingatecken tyder pä att denna inriktning av polifiken är på väg att ändras",fastslår socialdemokraterna - med en djup suck, förmodar jag. När socialdemokraterna vildsint angriper den svenskaregeringens ekonomiska politik - citerade med illa doldskadeglädje några kritiska uttalanden i omvärlden - innebär detta alltså på socialdemokratiskt håll underkänner den politik som förs avsocialdemokratiska regeringar i , , och , De svenskasocialdemokraterna anser sig uppenbarligen veta bättre än sina utländskakolleger. Jag är infe alldeles övertygad att dessa har samma uppfattning. Närjag lyssnar fill vad utlandet säger om svenska socialdemokraters ekonomiskaförnuft blir jag i stället bergfast övertygad om motsatsen. Möter ni aldrig,, era utländska vänner och diskuterar ekonomisk politik meddem? När citerade - jag tror det var -U.S. Ne-ws and World Report som bevis på atf den för en igrunden felakfig polifik - underförstått alltså aft tidskriften håller medsocialdemokraterna - är förhållandet även här raka motsatsen. Tidskriften villatt den skall gå ännu längre i restrikfiv politik. Denavvisar därmed kategoriskt politik. är i själva verket en citatförfalskning - i sak. Den långsiktiga strategi - för def är faktiskt fråga om enlångsiktig strategi, inte om något slags tuvhoppning som villegöra gällande -som den har dragit upp syftar fill att stegför steg angripa de stora balansproblemen i vär samhällsekonomi. Vi har sombekant ett underskott i vår bytesbalans . Det svararmot en överefterfrågan på varor och tjänster i förhållande till vad viproducerar inom landet. Underskottet är definitionsmässigt lika med skillnadenmellan produkfion och förbrukning. har klart visat, vilkakrav detta ställer på vår ekonomiska politik. Större delen av denproduktionsök- ning somvi kan räkna med måste avsättas i form av ökad export till deninternationella marknaden. Av den återstående produktionstillväxten måste del användas till investeringar främst i industrin. Annars kan vi infeupprätthålla den beräknade långsiktiga BNP-tillväxten på . Vad som då blirkvar för ökad konsumtion- både offentlig och privat - blirutomordentligt begränsat. Ökningsufrymmet skulle enligt långtidsut redningens huvudalternativ infe överstiga en halv procent . Om den privata konsumtionen skulle kunna räkna med motsvarande ökning, dä skulle defta förutsätta att den statliga konsumtionsökningen blev negativ och den kommunala drogs ner fill . Dessa för vår ekonomiska framtid grundläggande frågor harsocialdemokraterna systematiskt undvikit aft diskutera. Man finner visserligensvala medgivanden i motionen, som aft konsumtionsufrymmet är begränsat och atten fortsatt ökning av de offentliga utgifterna "i samma takt" somunder inte är möjlig. Men längre än sä har de infe velat gå. De harenvist motsatt sig flertalet regeringsförslag om ufgiftsbegränsningar. De hardessutom på kommunernas vägnar indignerat protesterat mof de åtgärder somregeringen har vidtagit eller föreslagit för att begränsa en kommunalutgiftsexpansion som varit långt, långt snabbare än vad våra tillgångar harmedgivit. De har dessutom med ännu större våldsamhet motsatt sigåtgärder inriktade på atf hålla tillbaka den privata konsumtionen, Def gälldebl, a, höstens momshöjning. Visserligen kan man säga att de nu indirekterkänner att det var en riktig åtgärd. Den tar sig också uttryck i en iförhållande till tidigare avsevärt förbättrad handelsbalansufveckling. Mensocialdemokraterna har inte lagt fram några förslag om atf momshöjningen skallåterfås. Deras syn gäller också de nya metoderna för atf beräkna basbelopp. Dethar gällt neddragningen av subventionerna av livsmedelskonsumtionen ochbostadskonsumtionen. Ingen som lyssnat till det socialdemokratiska budskapetunder kan ha fäft något annat generellt intryck än attsocialdemokraterna förordar en snabbare ökning av den privata konsumtionen ochen mindre längf gående begränsning av de offenfiiga utgiftsökningarna än vadregeringen anser vara nödvändigt med hänsyn till vår ekonomi. Därmed har socialdemokraterna i kommit att stå fören ekonomisk polifik som radikalt avviker från vad så gott som alla ekonomer äröverens om - enpolitik som också står i klar strid mof vad regeringarna i den industrialiserade världen förordar. Beror denna helt avvikande grundsyn på att de svenskasocialdemokraterna verkligen tror pä den super-keynesianism som deras förslagvittnar om? Eller är den här politiken helt enkelt ett uttryck för en ohämmadopportunism? Jag kan dra mina slutsater, och jag gör det också. Andra har rättatf dra sina. I vart fall har den påtagliga motsägelsen mellan vad Sverigesekonomi kräver och vad socialdemokraterna föreslär uppenbarligen utlöst eftslags trovärdighefskris inom det socialdemokratiska partiet. Atf det harmullrat i partidjupet - det har vi vetat . har missnöjet blommat ut i denartikel i tidningen som föranlett så våldsamt ståhej inom parfiet ochsom har berörts tidigare i debatten . De sex socialdemokratiskanationalekonomer som där går fill frontalangrepp mot partiets ekonomiskapolitik är ju infe några vilka som helst. Och deras svidande vidräkning med vadsocialdemokraterna stått för kan infe bortförklarashur som helst. De socialdemokrafiska försöken i den riktningen har varitdelvis löjeväckande. På vissa håll sägs de nationalekonomiskarekommendationerna vara uttryck för extrem högerpolitik. Pä andra sägs aft deär raka motsatsen till en sådan polifik - def är en vanlig socialdemokrafiskpolitik det gäller. Förvirringen är så fullständig som den måste bli när maninte har nägon egen politik aft föra fram. "Den svenska ekonomins problem är så stora ochväldefinierade aft de flesta ekonomer - oavsett färg - är överens omhuvuddragen i den ekonomiska politik som är nödvändig", konstaterar de härekonomerna. Men - underförstått - inte socialdemokraterna; de är inte överensmed de andra. När jag gör gällande detsamma som de här ekonomerna,nämligen atf våra "produktionskostnader måste sfiga långsammare änomvärldens", då brukar socialdemokraterna här i kammaren beskylla mig föratt använda klanfiga pekpinnar, för att uttrycka sig milt. Och när jag i likhetmed de här ekonomerna stryker under aft vi mäsfe acceptera ökade vinsteri näringslivet bl.