prot · G40913 · 1980-12-31 00:00:00 — Kommunikationsministern säger att han intevill uppträda som försvarsadvokat för SJ. Det är naturhgtvis inte i och för sighans uppgift, men regeringens uppgift är att garantera att denjärnvägsverksamhet som har fastställt verkligen kan upprätthållasbåde ekonomiskt och säkerhetsmässigt sett. Jag ifrågasätter om detta verkligensker. SJ skall inte lastas, ty SJ har, enligt min mening, nästan gjort ett reptrickinom de angivna ramarna. Det är tvivelaktigt om regeringen verkligen insettallvaret i den ekonomiska och trafikmässiga situation som SJ befinner sigi. Det är alldeles riktigt att det har förts olikajärnvägspolitik under olika perioder. Men en sak är alldeles klar: Det vartidigare konsekvens i sättet att se på hur järnvägen skulle användas inom deekonomiska ramar som uppställdes. Man hade en stabil ekonomisk situation och enstabil järnvagsverksamhet. Man kan kritisera den politiska inriktningen - detkan jag hålla med om, och vi skall alla ta på oss ansvaret. Men det vi nukritiserar är ju att ni försöker driva en sorts politik och en annan sortsekonomi. Det måste finnas en överensstämmelse mellan järnvägspolitiken som denutformas och de ekonomiska förutsättningar som regeringen anger. är detbrist på konsekvens, och därför får vi den här olyckliga utvecklingen när detgäller järnvägen. Kommunikationsministern säger att man tänker ökainvesteringarna, och dessa skall då ökas på de lönsamma delarna. Alla tyckeratt detta är riktigt som allmänt principprogram. Men vad det handlar ombeträffande SJ är ju att det finns så allvarligt eftersatta delar inomjärnvägsverksamheten: brist på vagnar, både när det gäller gods- ochpersonsidan, och brist på säkerhetsutrustning osv. Det är alldeles uppenbartatt det är en eftersläntring när det gäller säkerhetsutrustningen på järnvägen. Korsningarna är bara en del av detta. Det är icke lönsammainvesteringar så att säga i snäv företagsekonomisk mening, men det ärnödvändiga investeringar för att se till att vi får en trygg järnväg. Därförmåste investeringsverksamheten vid SJ läggas upp utifrån de förutsättningar somSJ har , nämligen att man har så stora brister på praktiskt taget allaområden att man måste få en möjlighet att lägga ut investeringarna på ettsådant sätt att man kan garantera en trygg järnvägsutveckling. Det gälleralltså inte bara expresstågen eller de delar av nätet som är till synes mestlönsamma, utan också järnvägsverksamhet i alla de delar av landet där järnvägenhar påtagit sig ett ansvar, och det är som sagt fråga om både person- ochgodstrafik. Om ökad säkerhet för tågtrafiken Det är alltså inte fråga omhuruvida det är för mycket eller för litet investeringar. säger:Ja, man vet inte vad ni vill. Vill oppositionen ha mer pengar? Det är inteöverbud det handlar om. Jag vill att SJ skall få sådana investeringsmöjligheteratt SJ kan upprätthålla den trafik som vi har ansett att företaget skallupprätthålla. Det är det frågan gäller. Om det sedan är 5, 6 eller är detingen som vet i dagens läge, därför att planeringen är så slarvigt gjord, ivarje fall som den redovisats för , att det inte går att genomskådadetta. Men det viktiga är att trafiken kan upprätthållas och attinvesteringarna balanseras mot de krav på trafiken som man har rätt att ställa. frågan om kommissionen. I och för sig handlar detinte om huruvida man skall ha en kommission eller inte. Vad det handlar om äratt återställa allmänhetens förtroende för SJ; förtroendet är rubbat . Detkan vi tycka mer eller mindre illa om, men det är ett faktum att det ärså, och då skall man göra någonting åt det - för SJ:s skull och för den resandeallmänhetens skull. Finns det nu en beredskap att pröva det här, så gör då det.Sätt till en sådan här kommission! Det handlar inte om politisk prestige pånågot håll, men jag tror att det är oerhört viktigt att återställa förtroendet. Jag har inget behov att sprida rykten, men det är så passmånga uppgifter som framför allt de anställda offentligen består med ochsom visar att situationen är allvarligare än vad man vet. Jag menar då att detfinns anledning att se till att en opartisk kommission eller person får gåigenom detta och frankt inför allmänheten visa att vi tryggt kan åka på järnvägen. Bara några mycket korta slutkommentarer. Det är väl så, , att regeringen harfastslagit att är en rimlig volym som SJ har att planera efter för sinainvesteringar. Det är naturligtvis möjligt att det kunde ha varit både 4,5 och5,5, men jag tror inte att man kan ha den sofistikerade nivån. Det här är ialla fall första gången som SJ får klara besked om vad företaget har attinvestera under . Jag har ju sagt att man egentligen skulle geaffärsverken stor frihet, men i ett läge där det trots allt krävs rätt storaskattemedel i tillskott är det litet vanskligare att ge den friheten än om detvore så att vartenda öre som investeras var räntabelt och att det över huvudtaget inte fanns något behov av beslut från sida om tillskott avmedel. Jag kan bara slutgiltigt säga att det är helt entydigt ochklart att beslut ligger fast och att strukturplanen bara är ettklarläggande av beslut. Jag tycker att det kan vara angeläget att sägadetta, så att får klart besked på den punkten. Vi skall inteblanda ihop de rent företagsekonomiska aspekterna med de samhällsekonomiska.Vill vi att SJ skall behålla olönsam trafik, så skall SJ också ha ersättningfrån statsverket för det. Vidare är det helt klart att affärsverksprincipenalltid har inneburit att man skall satsa på de mest lönsamma objekten. vill jag säga till herrZachrisson att det i interpellationssvaret står: Nr 13 "De säkerhetsinvesteringar som behövs enligt SJ skall under allaförhållan- den den genomföras." 70SVEN (vpk): Tillåt mig anföra några ord angåendesäkerheten när det gäller spåren. Själva banan och spåret hör ju mycket nära ihop medsäkerheten. Här har också skett kraftiga neddragningar av personal. Enstatistisk undersökning visar att angavs som orsak till 34 urspårningarjust banan. Det är den högsta siffran . Till saken hör att detvar materielfel som var upphov till 36 urspåringar. Det är en ökning . Jag är angelägen att understryka att det också i hög gradrör sig om kontrollen av spåren. Inte heller där får sparsamheten ta sig sådanauttryck att man äventyrar säkerheten. Sparsamheten, som tydligen har blivit ettmodeord och som ju innehåller ett positivt element, lanseras inte minst avregeringen. Men sparsamheten måste iakttas med förstånd- annars kan det blihaveri. Det kan gälla både tåg och regeringar. Om ökad säkerhet för tågtrafiken 71BERTIL (): Det är utomordentligt attkommunikationsministern bekräftar att trafikpolitiska beslut liggerfast. Men jag vill då säga att den formulering som finns i sparpropositionenger underlag för att fråga om det verkligen är sant. Där står nämligen: "För att SJ:s ekonomiska mål skall kunna uppnås krävsatt SJ:s resurser koncentreras till de mest lönsamma investeringarna." Jag tycker det hade varit klokare om det stått attinvesteringarna måste koncentreras till de delar av SJ:s verksamhet som gör attde trafikpolitiska målen kan uppfyllas. Men vi kan ta ett konkret exempel.Riksdagen har fattat beslut om att de regionala trafikhuvudmännen nu skall gåigenom både SJ och trafiken i övrigt ute i regionerna. Vi får förhoppningsvisunder en växande kollektiv trafik ute i regionerna. Det kankomma att kräva betydande investeringar från SJ:s sida för att järnvägen skallkunna svara mot de krav och förväntningar som allmänheten ställer i de härregionerna. Det är inte alls säkert att det gäller de mest lönsamma delarna.Det är inte expresstågen till exempelvis det är fråga om. Men det äralldeles nödvändigt att SJ följer med i investeringsverksamheten på deavsnitten, om vi inte skall få ett stort gap mellan de krav som allmänhetenställer på SJ och de förutsättningar SJ har att möta de kraven. Därför är denformulering jag citerade mycket olycklig. Men med det uttalande somkommunikationsministern har gjort har han förtagit effekten avskrivningen i sparpropositionen. Nr 13 15 § Föredrogs och hänvisades den_ Motionerna 1980/81:16 till trafikutskottet /81:17 tillkonstitutionsutskottet 17 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1980/81:27om försvarsmaktens organisation m. m. på 1980/81:31 om godkännande avkonvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar1980/81:33 om fortsatt giltighet av lagen (1952:98) med särskilda bestämmelserom tvångsmedel i vissa brottmål, m. m. 18 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:18av m.fl. 1980/81:19 av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:176 om ändring i (spioneri) m. m. 1980/81:20 av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:179med förslag till lag om ändring i och jordabalken m.m. 1980/81:21 av m.fl. 1980/81:22 av IngaLantz m.fl. 1980/81:23 av med anledning av proposition 1979/80:182 om elevers och föräldrars medinflytande i skolan 1980/81:24 av 1980/81:25 av m.fl. med anledning av proposition1980/81:1 om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt, m. m. 1980/81:26 av m. fl. med anledning av proposition1980/81:4 om riktlinjer för det militära försvarets fortsatta utveckling 1980/81:27 av 1980/81:29av och 1980/81:30av m. fl. medanledning av proposition 1980/81:5 om ändring i läkemedelsförordning- 1980/81:31av m. fl. 1980/81:32 av m. fl. medanledning av proposition 1980/81:6 om utbildning av piloter för civilaluftfarten m. m. 1980/81:33 av m.fl. 1980/81:34av m.fl. medanledning av proposition 1980/81:8 med förslag till utsökningsbalk 1980/81:36 av m. fl. 1980/81:37av m.fl. 1980/81:38av och 1980/81:39av m. fl. 1980/81:40av och medanledning av proposition 1980/81:9 om regionsjukvården 1980/81:41 av m. fl. 1980/81:42 av BonnieBernström m.fl. 1980/81:43av i och med anledning avproposition 1980/81:10 om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173), m. m. 1980/81:44 av m.fl. med anledning av skrivelse1980/81:11 med överlämnande av årsredovisning för 1980/81:45 av m.fl. 1980/81:46 av LisaMattson m.fl. 1980/81:47 av m. fl. med anledning av proposition1980/81:13 om polisens uppgifter, utbildning och organisation m. m. 1980/81:48 a\ 1980/81:49 av m.fl. med anledning av proposition1980/81:18 med förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) m. m. 1980/81:50 av ' med anledning av proposition1980/81:19 om intrång i nationalpark 1980/81:51 av Per m.fl. med anledning av proposition1980/81:26 om överenskommelse angående Sölvbackaströmmarna 19 § Anmälan avinterpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till 1980/81:19av () till utrikesministern om samarbetet mellan i-länder ochu-länder: FN;s generalförsamlings extra möte om den s.k.globala rundan blev i allt väsentligt ett misslyckande. Trots långtförberedelsearbete och intensiva ansträngningar nådde generalförsamlingenaldrig fram till ett beslut om proceduren och dagordningen för den globalarundan. Från sida önskade man att förhandlingarna om den globalarundan skulle ske centralt i FN:s regi och att förhandlingarna skulle resulterai en paketlösning som omfattade alla de ohka ämnesområden som innefattas i denglobala rundan. Industriländerna (främst , och ) å andra sidanmenade att förhandlingarna borde vara decentraliserade och att man skulleutnyttja vart och ett inom sitt område. Undersessionen framkastades ett kompromissförslag med innebörden att man skullearbeta i tre faser. Den första fasen där man skulle bestämma ramen för denglobala rundan skulle ske centralt. I den andra fasen skulle förhandlingarna iallt väsentligt ske inom fackorganen, men på några punkter, bl. a. när detgällde biståndets storlek och energifrågorna, skulle förhandhngarna fortsättacentralt. I den tredje fasen skulle en sammanknyt-ning ske av fackorganensarbete syftande till en summering eller i varje fall en fortsatt centralförhandling som skulle leda till en för de ingående parterna -nationerna -bindande uppgörelse. Misslyckandeti FN när det gäller förberedelserna för den globala rundan bör ses mot bakgrundav svårigheterna att inom FN-systemet nå resultat när det gällerinternationellt ekonomiskt samarbete och internationellt bistånd till defattiga länderna. utarbetades inom FN den s.k. nyaekonomiska världsordningen. Bland de konkreta punkterna i resolutionen om enny ekonomisk världsordning fanns ett Inkomststabiliseringssystem som skulle hasärskild betydelse för som i sin export är beroende av en enda vara.Tanken var att när priset på en råvara som är central i ett lands export drastisktsjönk så skulle landet i fråga kunna få ekonomisk kompensation från en FN-fondsom byggts upp av avgifter från de olika medlemsländerna. Behovet av ett sådantinkomststabiliseringssystem accentuerades självfallet av världsinflationen. Dekonkreta förslagen i resolutionen om ny ekonomisk världsordning skulleförverkligas via FN-systemet och har alltsedan FN:s generalförsamlings 7;eextra möte spelat en stor roll vid flera av UNCTAD-konferenserna, vid den s. k.nord-syd-dialogen och i generalförsamlingens arbete under andra hälften av1970-talet. Från sida har vi i de olika förhandlingar som under denhär tiden ägt rum gett vårt stöd åt olika konkreta lösningar för att förverkliga grundprinciperna bakom den nya ekonomiskavärldsordningen. Från svensk sida har också vid alla internationellaöverläggningar tryckts på angelägenheten att FN:s biståndsmål när det gälleroffentligt bistånd (0,av bruttonationalprodukten) måste förverkligas.Det är ett intresse både för den industriella världen och förutvecklingsländerna att 0,7-procentmålet blir förverkligat, och det ärbeklagligt att många av de största och rikaste industriländerna alltjämt liggerlångt från målet. bör därför liksom både genom storleken påsitt eget bistånd och genom påtryckningar i FN och andra internationella organbidra till att 0,7-procentmålet kan uppnås. är det ett svenskt intresse att de globalaförhandlingarna kan starta och komma in i en konkret fas. Deoljekonsumerande ländernas betalningsunderskott till de oljeproducerandeländerna är en bidragande orsak till obalansen i världsekonomin. Det voredärför inte onaturligt att obalansen på energiområdet innefattades i de globalaförhandlingar som har till huvudsyfte att förverkliga massivaresursöverföringar till de fattigaste länderna- som skisserats i exempelvisBrandtkommissionens rapport. Från industriländernas synpunkt utgörutvecklingsländerna en enorm potential när det gäller att avsättaindustriprodukter. Ur synvinkel representerar den industrialiseradevärlden å andra sidan både en potentiell marknad för de råvaror som u-ländernaexporterar och en källa för den teknologi som i hög grad efterfrågar. Trots enträgna ansträngningar inte minst från svensk sidahar alltså arbetet att inom FN-systemets ram finna vägar till nyasamarbetsformer mellan i-länder och och till ett ökat bistånd tillu-länderna i flera avseenden misslyckats. Jag villmot denna bakgrund fråga utrikesministern: Hur bedömer utrikesministern möjligheterna att efter FN:sextra session gå vidare i arbetet 1. att finna englobal överenskommelse mellan industriländer och utvecklingsländer, 2. att förverkligamålsättningen om massiva resursöverföringar till , 3. att påverka detta arbete i positiv riktning genomytterligare initiativ från svensk sida? Anmälan av inter pellationer 1980/81:20av () till industriministern om den glasindustrin: beslutade under våren1979 att begära en samlad plan för samhällets insatser på glasindustrinsområde. När det gäller den glasindustrin skulle målsättningen vara attbevara denna industris långsiktiga konkurrenskraft och konstnärliga kvalitet,så att dåvarande sysselsättningsnivå kunde behållas. utredning har presenterat sina förslag.Förslagen har ocksåvarit på remiss. Någon proposition med anledning av förslagen har dock inteaviserats. Sedanflera år råder oro i branschen. Nedläggningar och konkurser är vanUgtförekommande. I en av de stora koncernerna har man nu dessutom signaleratkorttidsvecka. Medtanke på att glasbruken på sina resp. orter ofta är den enda eller den heltdominerande industrin och att av verksamheten är koncentrerad till fyrakommuner får en fortsatt krympning av branschen mycket omfattandesamhällsekonomiska och sociala konsekvenser. Jaganhåller därför om kammarens tillstånd att ställa följande frågor tillindustriministern: Vilkaåtgärder ämnar industriministern vidta för att målsättningbeträffande den glasindustrin skall uppnås? Vilkaåtgärder har vidtagits för att förhindra nedläggning av glasbruk sedanriksdagsbeslutet om målsättningen togs? Vilkavar motiven för avslag på ansökan om industrigarantilån från Pukebergsglasbruk? Varförhar beslut ännu inte fattats med anledning av överklagat beslut om lån tillFlygsfors glasbruk? Hur ser industriministernpå utvecklingen vid glasbruk? Hurser industriministern på de från de stora koncernerna fristående brukensframtidsmöjligheter? 20§ Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 23oktober 1980/81:48 av OswaldSöderqvist (vpk) till jordbruksministern om ingripanden mot miljöaktivister iandra länder: Fordon tillhörande norska försvarsmakten har medövermålade emblem och falska skyltar förts genom norra utan den svenskaregeringens eller andra myndigheters vetskap. Detta är en händelse som gör starkt måste ifrågasätta logiken i den svenska lagstiftningen på dettaområde, som har rigorösa bestämmelser i fråga om flygplan och fartyg menuppenbarligen inte något motsvarande när det gäller fordon. Enligt vad somockså kommit fram skall nämnda fordon användas av norska myndigheter vidplanerade aktioner mot de norrmän som protesterar mot utbyggnaden av Altaälveni . Den stöder således indirekt polisiäraingripanden mot miljöaktivister i om ett företag som detta får passerautan protester. Jag vill därför frågajordbruksministern: Anser jordbruksministernatt regeringen i skall direkt eller indirekt medverka vid polisingripanden mot miljöaktivisteri andra länder utan att protestera? 1980/81:49 av () tillindustriministern om åtgärder för att trygga sysselsättningen vid Kalixverken: startade i mittenav en ny tillverkningsenhet i . Det är inget tvivel om attdetta var en betydande lokaliseringspolitisk framgång; med stöd från samhälletskapades en betydande verkstadsindustri i en region med mycket storasysselsättningsproblem. Fram t. o. m. mitten av expanderade ocksåverksamheten vid Kalixverken. Som mest sysselsattes 400 personer. Därefter har utvecklingen varit negativ. Antalet anställdahar sjunkit till under 300. Detta har skett trots att företaget erhållitytterligare stöd från samhället och i samband härmed utlovat ökade insatser föratt finna nya produkter för tillverkning vid Kalixverken. De insatser somverkligen gjorts synes dock ha blivit begränsade, vilket är en stor besvikelseför de anställda och kommunen. Det skall också observeras att maskinparken nuär mycket gammal, i genomsnitt . Företaget har sålunda gravteftersatt sina investeringsbehov. har aktualiserat ytterligare storanedskärningar i . Hela verksamheten vid svarvavdelningen med direktnärmare femtiotalet anställda har ifrågasatts. En avveckling av denna avdelningskulle dessutom dra med sig ytterligare personalinskränkningar inom administrationoch andra gemensamma funktioner vid Kalixverken. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder ämnar industriministern vidta för atttrygga den med stora samhällsinsatser skapade sysselsättningen vid Kalixverken? 1980/81:50av () till industriministern om åtgärder för att räddaverksamheten vid industrier i : När staten övertogKockumskoncernen, så överfördes den del av verksamhet som kallades förindustridelen till Statsföretag. En sådan företagsenhet finns i , därman nu upplever stora problem med att finna en ny basproduktion. Rykten om planer på nedläggning av Filipstadsfabrikencirkulerar. Såväl de anställda som företagsledning säger sig vara i behov avinitiativ från regeringen och Statsföretag för att man skall klara framtiden. Med åberopande av det anförda anhåller jag att få ställaföljande fråga till industriministern: Är regeringen beredd att vidtaga åtgärder som kan räddaoch helst utveckla verksamheten vid industrier i ? 1980/81:51 av () till försvarsministern omverksamheten vid militärområdesstaberna: Försvarsdepartementet uppdrog den24 juli till ÖB att lägga fram detaljförslag rörande milostaberna. Av uppdraget framgår att vid organisa tionen skall "särskilt beaktas vad som sägs i prop. 1979/80:135 omfältarbets- och sambandsfunktionerna samt transportfunktionen. Även vad som sägs i nämnda proposition om fortifikations- och byggnadsförvaltningen samt byggnadskontoren skall beaktas ." Anser försvarsministern att detta uppdrag till ÖBöverensstämmer med vad ett enhälligt försvarsutskott och uttaladegenom att till en del tillgodose motionerna 1979/80 nr 1983 (fp) och 1988 (s)vad gäller sektion 8 vid milostaberna? (Riksdagsskrivelse 1979/80:318).Försvarsutskottet uttalade bl. a. att man bör eftersträva "lösningar sominnebär att verksamheten vid militärområdesstaberna på detta liksom på andraområden kommer att i största möjliga utsträckning koncentreras påmilitärbefälhavarnas huvuduppgifter, ledningen av den operativa verksamhetenoch av mobiliseringen. Vad utskottet nu har anfört om det fortsattaorganisationsarbetet bör som sin mening ge regeringen tillkänna." 1980/81:52 av () till statsrådet om vissa problem med dubbelt medborgarskap: Invandrare har om de uppfyllervissa kriterier möjlighet att söka och erhålla svenskt medborgarskap.Huvudregeln är då att den sökande gör sig av med sitt tidigare medborgarskap. Vissa länder, oftast s. k. öststatsländer, tillåter inteatt personer som t. ex. inte fullgjort militärtjänst avsäger sig sittmedborgarskap. Detta har inneburit att en mycket liten del av exempelvisjugoslaviska invandrare har ansökt om svenskt medborgarskap och att de flestaav dem som sökt och erhållit svenskt medborgarskap inte blivit av med sittjugoslaviska medborgarskap. Det dubbla medborgarskap som detta innebär är en klarolägenhet och orimlighet som det är nödvändigt att komma till rätta med. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga invandrarministern: Avser invandrarministern vidtaganågra åtgärder för att få en bättre ordning till stånd och i så fall vilkaåtgärder? 1980/81:53av (vpk) till utbildningsministern om centrumbildningarnas ochde fria gruppernas verksamhet: De fria grupperna har nyligengenomfört en uppmärksammad kampanj med anledning av den synnerligen allvarUgasituation de befinner sig i. Centrumbildningarnas och de fria gruppernas betydelse inomdet svenska kulturlivet är helt odiskutabel. Kulturiivet är på väg attallvarligt utarmas genom den politik regeringen bedriver gentemot de gruppersom betytt och betyder en vitalisering och förnyelse av kulturlivet, inte minstvad gäller barn och eftersatta grupper i samhället. Med anledning härav vill jag ställa följande fråga tillutbildningsministern: Hur bedömer utbildningsministerncentrumbildningarnas och de fria Nr 13 gruppernas roll i det svenska kulturlivet, och vad kommer regeringen attgöra den för att garantera deras fortsatta verksamhet? 1980/81:54av (vpk) bibehållande av : Trafiksituationeni många tätorter är helt otillfredsställande. Antalet bilar har under detsenaste decenniet kraftigt ökat, medan kollektivtrafiken inte byggts ut itillräcklig omfattning. När senast fattade beslut om trafikpolitikenförutsattes att de statliga bidragen till s. k. spårbunden trafik .skulle kommaatt omprövas. Det är av största vikt att en förbättring därvidlag sker. IStockholmsområdet planeras en nedläggning av -enmiljövänlig, energisnål och kapacitetsstark kollektivtrafik, som bör bevaras.Genom pressuppgifter har framkommit att kommunikationsministern har provåktbanan. Med anledning av det anförda vill jag fråga kommunikationsministern: sätt kommer regeringen att agera för att bidra till att en opartiskutredning klarlägger resp. T-banans verkliga kostnader, och påvilket sätt kommer regeringen att agera för att behålls och rustasupp? 1980/81:55 av () tillkommunikationsministern om utbildningen av lokförare: