prot · G40942 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi måste väl lägga enmellanlagringssfation där människor inte bor och där det är minst störande för miljön?Det måste finnas många sådana områden. Det är möjligt att det finns någon sådanplats inom - det törs jag inte yttra mig om - men jag harsvårt att tro det, eftersom hela kommunen är fullbyggd. Men regionen är justor- även , och flera andra områden skickar sitt avfall tillLövsta - så nog måste det finnas något lämpligt område inom regionen. OmSAKAB.s verksamhet vid Lövsta 56 (); Det är självklart att det föreligger en kopphng mellanLövstaproblematiken, som tagit upp i sin interpehation, ochfrågan om en central behandlingsanläggning för hela landet. Därför är det heltnaturligt att debatten fått den utformning som den haft. Somordförande i och dessutom som gammal borgarrådskohega till IngridSegerström i , dock på industriroteln, vill jag fill att jag inte tycker att hennes krifik av - låt vara att honlevererade den mera i förbigående - var berätfigad. Hon sade att intevarit handlingskraffigt och att man från företagets sida inte har ansträngt sigöver hövan. Närjag tillträdde som ordförande fanns det ett principbeslut om att man skulleeftersträva en förläggning till Norrtorp. Vi har i bolagets ledning hela fidenvarit på det klara med de speciella problem som Lövstaanläggningen OmSAKAB.s verksamhet vid Lövsta Vi har gjortbetydande ansträngningar att underlätta och påskynda en avveckling avdestruktionen där. Vi vill alltså få till stånd en sådan avveckling, också avdet skälet att vi alla är medvetna om att den anläggningen är ganska omodern. SAKABär ett företag som verkligen satsar på miljövänlig verksamhet. villdärför naturligtvis inte förknippas med en verksamhet som framstår som omodernoch bekymmersam ur omgivningens synvinkel. Detsom talar emot placeringen i Lövsta utöver att anläggningen där är omodern äratt den ligger nära . Däremot tycker jag kanske att till väl kraffiga ord när hon säger att målet skall vara att inga människorskall fara illa. Hade vi haft klara bevis för att de kringboende vid Lövstaverkligen far illa, så hade anläggningen naturligtvis redan varit stängd. Menden är ett påtagligt irritationsmoment, och den ligger dessutom i enindustriell miljö med annan störande verksamhet, som för all del successivtblivit bättre men som fortfarande finns där. Den har därför utgjort enpåfrestning för de kringboende som varit, skulle jag vilja säga, merapsykologisk än faktisk, och det är då en realitet. Jagvill också konstatera att vi för :s del gör värt yttersta för attbehandlingsverksamheten skall upphöra så fort som möjligt. Däremot ställer vioss något frågande inför det mycket kraftiga motstånd som harrest mot förslaget att man skulle kunna utnyttja området för en renmottagningsstation. Det finns visserligen vissa miljöproblem förknippade ävenmed en mottagningsstation - bl. a. närheten till - men det är ingettvivel om att dessa går att lösa till ganska rimliga kostnader. Och jag villåterkomma till vad jag redan har påpekat, nämligen att vi i Lövsta har enutpräglat industriell miljö. Där förekommer avfallsförbränning, och ettåtervinningsföretag, i och för sig mycket modernt och fint, skall just köra igång sin verksamhet. Allt ligger dock relativt långt bort från bostadsbebyggelsen. Jagvill vädja tih , som fortfarande har en anknytning fillStockholm och valkretsen, att vi gemensamt skall försöka klara av denna frågapå ett sådant sätt att vi gör vårt yttersta för att förbränningsverksamhetenskall upphöra så snart som möjhgt och för att komma fill en konstruktiv lösningvad gäller mottagningsstationen. Det är utomordentligt angeläget, både förStockholm och för regionen. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 57 (): Jordbruksministern är förvånad över att jag har tagit upp den härfrågan. Men jag framställde min interpellation långt innan koncessionsnämndenhade fattat något beslut beträffande Lövsta. Det kan hända att jag inte hadeutformat den på detta sätt, om koncessionsnämnden hade hunnit fatta sittbeslut. Men jag ville alltså påverka regeringen innan koncessionsnämndensbeslut kom. Jagkan hålla med om att detta naturligtvis inte är rätta platsen attanklaga . Jag har också försökt att låta kritiken i första hand gå ut överregeringen. Men jag kan ändå inte underlåta att säga att hade kunnatmedverka till att få en lagringsplats, så att koncessionsnämnden hade sluppitatt förlänga tillståndet i Lövsta . LennartBlom säger att det inte finns några bevis för att de boende runt anläggningen iLövsta far illa. Det kan hända, det törs jag inte yttra mig om. Men det finns ialla fall mätningar gjorda av hälsovårdsnämnden som visar att det är ganskastora mängder av både tungmetaller och andra farliga substanser i de avgasersom kommer ut från behandlingsanläggningen. Och det kan under inga förhållandenvara bra för människor. Jagär inte beredd att ta ställning i frågan om en mellanlagringsstation.Det är inte den frågan jag nu diskuterar, utan det är behandlingsanläggningen. Omjordbrukets och trädgårdsnäringens energiförsörjning 11 § Svar påinterpellation 1980/81:29 omjordbrukets och trädgårdsnäringensenergiförsörjning har frågat mig vilka åtgärder som kommer att vidtas föratt samordna olika myndigheters arbete med energifrågorna inom jordbmket ochträdgårdsnäringen. Vidare har frågat om jag anser attlantbruksnämndernas arbete med energifrågorna är tillräckligt och, om så inteär fallet, vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra förhållandena. Är1979 uppdrogs åt en särskild utredare att bl. a. se över organisationen avmyndigheter m. m. på energiområdet. Utredaren har i betänkandet De statligaenergimyndigheterna - arbetsfördelning och samverkan lämnat sina förslag.Betänkandet har remissbehandlats. Av utredningen framgår att många myndigheteroch kommittéer f. n. har arbetsuppgifter på energiområdet. Det konstateras attbrister finns i samordningen av dessa uppgifter. Regeringen har för avsikt attta upp denna fråga i den energipolitiska proposition som kommer att lämnas tillriksdagen . Jag vill med hänsyn härtill inte nu föregriparegeringens ställningstaganden på denna punkt. Lantbruksstyrelsenoch lantbruksnämnderna administrerar stödet fill energisparande åtgärderinom trädgårdsnäringen. Stöd till sådana åtgärder inom jordbraket sköts avindustriverket och utvecklingsfonderna. Samråd med lantbraksnämndernaförekommer därvid vanligen. Intressetför hushållning med energi är mycket stort inom jordbruket. Detta gäller bådemöjligheterna att ta tih vara de outnyttjade energiresurser som finns inomjordbruket och möjligheterna att spara energi genom minskad förbrukning. Dettaintresse visar sig särskiU när det gäller efterfrågan på information ochrådgivning. Jag måste konstatera att varken Omjordbrukets och trädgårdsnäringens energiförsörjning lantbruksnämnderna ellerandra organ kan tillgodose denna efterfrågan. Iolika sammanhang har konstaterats att rådgivningen är ett av de medel som äreffekfivast när det gäller att få hushåll och företag att spara energi. Dettaär en av anledningarna till att regeringen i propositionen om stöd för åtgärderför att ersätta olja, m. m. föreslagit en betydande satsning på rådgivning inomenergiområdet i fråga om främst mindre och medelstora företag. Som aviserats idenna proposition kommer behovet av medel och närmare rikflinjer förrådgivningsverksamheten att tas upp i den energipolitiska propositionen. I detsammanhanget kommer frågan om resurser för en ökad energirådgivning tilljordbruket och trädgårdsnäringen att behandlas. 59 (): Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret på mininterpellation om jordbrukets och trädgårdsnäringens energiförsörjning. Anledningarnatill denna interpellation är två. Det är å ena sidan det stora intresse somfinns inom jordbruk och trädgårdsnäring dels för att spara energi, dels för attövergå till inhemska bränslen. Det är å andra sidan den ovisshet som finns omvem det är som har ansvar för energifrågorna och möjlighet att verka sområdgivare. Intresset för energifrågorna är ur alla synpunkter positivt och värtatt välkomna. Men inte bara det - det är viktigt att intresset kan kanaliseras ochatt den som frågar efter råd och hjälp också kan få det inom rimhg tid, attnågon har ansvar och att utbildning finns. Övergångfrån olja fih inhemska bränslen - det må gälla torv, flis, halm ellertillvaratagande av ladugårdarnas överskottsvärme eller annan källa - är en storekonomisk fråga först och främst för det enskilda företaget men också förlandet som helhet. Det är också en fråga om att tillvarata inhemska, oftaföretagets egna, energitillgångar. Och där är ju jordbruket i en ganska uniksituation, genom aft man har tillgång till en del energirika biprodukter somtidigare inte alls eller mycket litet utnyttjats. Denna tillgång har storbetydelse inte minst vid kriser av ohka slag. Enomställning från olja till inhemskt bränsle tar tid, och därför betyder detmycket om en sådan omställning, där det är realistiskt, kommer i gång så snartsom möjligt. Men det gäller att undanröja de svårigheter som finns, ochjordbruksministern har i sitt svar gett exempel på ett par sådana. Det är osäkerhetom rådgivningsansvaret, det är brist på samordning och det är viss brist påfortbildning för de maskinkonsulenter som skulle kunna ge råd. Inomlantbruksnämnderna, dit jordbrukets och trädgårdsnäringens folk ofta vänder sigför att få råd bl. a. i energifrågor, säger man sig inte ha tillräckligaresurser för att tillmötesgå behovet. Lantbruksnämndernas maskinkonsulenterskulle behöva en viss fortbildning. Kanske skulle en viss förskjutning frånadministrativa fill rådgivande funkfioner inom lantbruksnämnderna också kunnaske, och ansvarsfördelningen skulle behöva fastläggas. Jag vill bara ge ett parexempel på behovet av samordning på ansvarsom- Lantbruksnämndenkan ge råd så länge det rör sig om energianvändning utanför jordbruketsbostadsfastighet, t. ex. när det gäller spannmålstorkar och uppvärmning avgarage och verkstäder, men vill man gå över farstubron och använda energin föruppvärmning av bostadsfastigheten, då är det bostadsnämnden som harrådgivningsansvaret. Det kan inte vara rafionellt. Därför förväntar jag mig attinnebörden av jordbruksministerns svar är att den kommande energipolitiskapropositionen skall innehålla konkreta förslag såväl om ansvarsområdet som närdet gäller utbildningsfrågorna och andra hithörande frågor. Påträdgårdssidan tycks lantbruksnämndernas rådgivning närmast ha gälltbesparingsåtgärder, medan försäljarsidan har fått stå för rådgivning då detgällt användning av inhemska bränslen. Om den uppgiften är riktig, indikerardet ett påtagligt behov även av annan rådgivning till trädgårdsnäringen. Jagkänner inte till i vilken utsträckning hushållningssällskapens byggnadskonsulenteranvänds för rådgivning i energifrågor inom lantbruk och trädgårdsnäring. Menjag vet att dessa konsulenter vid ohka tillfällen fått en viss utbildning påområdet. Detta borde motivera ett utnyttjande av den kunskapen. Dessutom harhushållningssällskapens byggnadskonsulenter genom sin verksamhet i större delenav landet mycket goda kontakter med jordbrukets och trädgårdsnäringens folk.Vissa konsulenter har inte mer än en 50-70-procentig del av sin verksamhet inomjust byggnadsområdet, och de fyller alltså tiden med andra uppgifter. Den tidenskulle möjligen kunna tillvaratas på det här området. Låt mig till slut fåställa två följdfrågor till jordbruksministern. Fördet första: Kan man tänka sig att de pengar för rådgivning i energifrågor somfrån oljeersättningsfonden stähs till små och medelstora företags förfogandeockså kan komma jordbruks- och trädgårdsnäringen till del? Fördet andra: Är jordbruksministern villig att medverka fill att den kunskap somfinns hos hushållningssällskapens byggnadskonsulenter tas till vara exempelvisgenom att lantbruksnämnderna köper tjänster hos sällskapen? Omjordbrukets och trädgårdsnäringens energiförsörjning Som jag sade i mitt svar arbetar regeringen nu med de här frågorna i anslutningtill den kommande energipropositionen. Svaret på fråga är eft ja. När det gäller den andra frågan vill jag säga attdet närmast handlar om en samordning av befintliga rådgivningsresurser. Jag harofta understrukit nödvändigheten av att en sådan samordning kommer fill stånd.Det är viktigt att den kunskap som finns inom det här området tas till vara. 61 (): Jag vill tacka jordbruksministern för de kompletterande svaren. Jagtycker att det låter löftesrikt och positivt att man skall kunna använda medlen förrådgivning där de verkligen behövs och att man skall fillvarata den kunskap somfinns. Dennateknik är ju under utveckhng, och det är väldigt viktigt att man inte genomointresse eller brist på samordning stryper de insatser som redan är gjorda.Det rör sig ofta om stora ekonomiska satsningar. Såväl för den enskhde som påsikt också för landet i dess helhet är det vikfigt att man har en god grund attbygga på, men det är också vikfigt att investeringarna inte blir större ännödvändigt. Jagvill än en gång påpeka att jag har tagit upp de här frågorna därför att jag harmött ett stort intresse för dem hos de människor som arbetar med detta, men dehar haft svårigheter när det gäller att få klargörande svar på sinafrågor. Man skulle naturligtvis också kunna tänka sig att utnyttja deninternationella erfarenhet som finns. Det är kanske tänkbart att lantbruksuniversitetetskonsulentavdelning skulle kunna vara något slags rådgivningsbank ditlantbruksnämnder och hushållningssällskap kunde vända sig för att sedan mer pålokalplanet ta till vara de erfarenheter som vunnits både inom landet ochutomlands. Jagtackar än en gång för svaret och hoppas att det skall bh en snar och godsatsning på rådgivning och ansvar för rådgivningen beträffande jordbruket ochträdgårdsnäringen på det här viktiga området. 12 § Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1980/81:63 13 § Anmäldes och bordlades Motion 1980/81:175 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:48 om dödsbodelägares ansvar för den dödesskulder m.m. 14§ Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1980/81:64 av ThagePeterson (s) till industriministern om utvecklingsmöjligheterna för vissaenheter inom NCB; I den strukturplan som koncernledningen vid NCBpresenterade föreslås betydande neddragningar av företagetsverksamhet. a. föreslås att verksamheterna i och Hörneforsskall helt eller delvis avvecklas. Koncernledningensförslag föranledde industriministern att tillkaha en särskildutredningsman - professor - för att göra ensamhällsekonomisk utvärdering av ohka framfidsalternativ för NCB. Iindustriministerns pressmeddelande av sägs att regering ochriksdag självfallet måste se NCB:s utveckling i ett större perspektiv än detrent företagsekonomiska. Den samhällsekonomiska utvärderingen var tänkt atfingå i underlaget för bl. a. regeringens bedömning. Utredningenpresenterade sin rapport . I rapporten redovisas en positivsyn på de nedläggningshotade enheternas överlevnads-och utvecklingsmöjligheter. Mycketanmärkningsvärt har emellertid regeringen valt att inte invänta resultatet avdenna egna utredning innan man fattade beslut om NCB;s framtida struktur. Redanden - alhså före utredningens offentliggörande - lätregeringen meddela att fabrikerna i , och Johannedal samtsågen i Dynas skulle läggas ned eller avyttras. Motdenna bakgrund vill jag ställa följande frågor till industriministern: Har den aktuella samhällsekonomiska studien ingåtti underlaget för regeringens beslut? Skiljer sig i så fall regeringens bedömning avöverlevande- och utvecklingsmöjligheterna för enheterna i fråga frånutredningsmannens bedömning, och vari består dessa skillnader? 15 § Meddelande omfråga Meddelades att följandefråga framställts 1980/81:185av () till arbetsmarknadsministern om inrättande i av enepidemiologisk databas; Sysselsättningen inom ;s verksamheterreduceras, och befolkningen har 1980 minskatmed 1 163 personer. registreras en öppen arbetslöshet på iåldrarna . Bland de arbetslösa är mer än hälften kvinnor. Alla insatserför att få fler arbetstillfällen till kommunen är därför av stor betydelse. Justnu undersöks möjhgheten att starta en verksamhet med bearbetning av materialinom det epidemiologiska forskningsområdet, vilket skulle kunna ge en del nyaarbetstillfällen. Mot bakgrund av detanförda vill jag fråga: Hurser arbetsmarknadsministern på möjligheten att starta sådan verksamhet? Nr 42 16 § På hemställan av förste vicetalmannen beslöt kammaren att Fredagenden ajournera sina förhandlingar tillkl. 14.30, då de till dagens bordläggning 5 december1Q80 anmälda utskottsbetänkandena väntades föreligga. 17 § Förhandlingarna återupptogs under ledning av talmannen. 18 § Anmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande 1980/81:9om besparingar i statsverksamheten, m. m. 1980/81:20) 1980/81:14 om villkoren förlönsparande på vinstsparkonto (prop. 1980/ 81:59) 1980/81:10om ändrade regler för beskattning av realisationsvinst vid fastighetsavyttring (prop. 1980/81:32) 1980/81:15 omändring i taxeringslagen (prop. 1980/81:69) 1980/81:9om åtal för mindre förmögenhetsbrott m. m. 1980/81:10om tillsättande av nämndemän 1980/81:14om fortsatt giUighet m. m. av lagen om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall (prop. 1980/81:54) 1980/81:16om godkännande av en internationell konvention mot tagande av gisslan (prop. 1980/81:56) 1980/81:17 om besparingar istatsverksamheten, m. m. 1980/81:20) 1980/81:9 om besparingar m. m. inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde (prop. 1980/81:20) 1980/81:10om besparingar inom ekonomiskt försvar (prop. 1980/81:20) 1980/81:11 om systemet förproduktionsledning inom det militära försvaret (förs. 1979/80:6) 1980/81:12 om försvarsmaktensorganisation m. m. på (prop. 1980/81:27) 1980/81:7 om naturmedel avsedda för injektion (prop.1980/81:5) 1980/81:12om ändring i lagen om åtgärder mot vattenförorening från fartyg 1980/81:15) 1980/81:15 om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /81 i vad avserjordbruksdepartementets verksamhetsområde (prop. 1980/81:25) 19 § Kammaren åtskildeskl. den I" '"