prot · G40980 · 1980-12-31 00:00:00 — De rikfar sig mof den som kan befaras begå terroristhandlingaroch blir alltså tillämpliga redan i ett skede, då det ännu inte har förekommitnägon brottslig verksamhet som kan beivras. vill jag emellertidunderstryka, atf vissa grundläggande och i lagen noga preciseradeförutsättningar måste föreligga för att en presumtiv terrorist skall fä utvisas. För det första skall det finnas grundad anledning att antaatt utlänningen fillhör eller verkar för en terroristgrupp ellerferroristorganisation som - mot bakgrund av vad man vet om dess verksamhet -kan befaras begå terroristdåd utanför hemlandet och därvid även i Sverige.Däremot berör terroristbestämmelserna inte befrielseorganisationer som verkarinom det egna landet. För det andra anges def numera uttryckligen i lagen, atfdet skall föreligga fara för att utlänningen i fråga själv kommer att medverkatill terrorisfhand-lingar här. Den bedömningen skall göras mot bakgrund av vadman vet om utlänningens tidigare verksamhet eller hans ställning iorganisationen. Den som är passiv medlem eller sympatisör omfattas inte avbestämmelserna, såvida han inte pä grund av en föreliggande absolutlydnadsplikt kan anses utgöra en fara. Det finns all anledning att beklaga attferroristbesfämmelserna behövs. Det råder dock stor politisk enighet om aft det, v, inte kan undvaras. Genom aft ställa upp de förutsättningar för ingripandesom jag har nämnt har man emellertid velat hindra att andra än presumtivaterrorister kommer atf träffas av åtgärder enligt ferroristbesfämmelserna.Därmed garanterar lagstiftningen ocksä rättssäkerhet och trygghet för sådanainvandrare och flyktingar i som inte verkar för organisationer medinternationell terrorism på sitt program. Vad särskilt gäller flyktingar vill jag understryka, attvåra bestämmelser om asyl och om politiskt verkställighetshinder gäller ävenför den som har utvisats som presumtiv terrorist. Inte ens i eff sådant fallhar vi velat göra avkall på def skydd som asylbesfämmelserna ger. Sä till frågan om en parts tillgång till sekretessbelagdahandlingar. I utlänningsärenden gäller liksom i andra förvaltningsärenden attden som är part normalf har rätt att få del även av sekretessbelagdahandlingar. Det har emellertid ansetts nödvändigt att möjliggöra undantag försituationer dä ett enskilt eller allmänt intresse av "synnerlig vikt"kräver detta. Om en myndighet av ett sådant skäl inte kan lämna ut handlingarfill parfen, skall parten på annat sätt få upplysningar om innehållet i denna,i den mån def behövs för att han skall kunna fa till vara sin rätt. Även härgäller emellertid ett undantag. Upplysningar kan och skall undanhållas parten,om upplysningarna inte kan lämnas "ufan allvarlig fara för def intressesekretessen skall skydda". Gällande lagstiftning ger alltså infe en part ieft förvaltningsärende nägon absolut rätt att fä tillgång till eller upplysningom innehållet i varje hemlig handling i ärendet. Det kan i speciellaundantagsfall visa sig att särskilda sekretessintressen - de kan exempelvisgälla rikets säkerhet - måste fä ta över. Det är självfallet att mycket starkaskäl måste till för atf en utlänning skall undanhållas nägot material i eftärende om utvisning enligt terroristbestämmelserna. Ett sådant beslut fattarregeringen heller infe utan tvingande skäl. Jag är emellertid inte beredd aftmedverka till att den möjligheten helt avskaffas. I denna fräga har jag samrättmed statsrådet , som är ansvarig för sekretesslagstiftningen. Slutligenvill jag med anledning av sista fräga erinra Om lagstiftningen mot terrorism Nr 80 om aft terrorisfärenden avgörs avregeringen. Ärendena bereds av arbets- lo o , marknadsdepartementet och gemensamt.Varje fräga 16 f b r' 10X1 nägon betydenhet är föremal för behandling i båda departementen. Om lagstiftningen mot terrorism 21OSWALD (vpk): Jag ber atf få tacka invandrarministern försvaret på min interpellation. För atf fa den sista frågan först beklagar jag attjusfifieministern inte själv vill ställa upp och ta emot den kritik mof lagensom den här interpellationen innebär. Det är beklagansvärt attjustitieministern inte tar det ansvaret. Jag vidhåller aft detta är en lagfrågaoch infe en arbetsmarknadsfråga. Justitieministern själv borde ha tagitställning till den. Def är uppseendeväckande aft han i def här fallet legatmycket lågt, varit mycket tillbakadragen, och i stället låtitinvandrarministern och stå i skottgluggen. Dettycker jag är mycket dåligt. Till frågan om lagen. Terroristlagen har varit en däliglag ända sedan den kom till. Även om man kan hälla med om att vi mäste ha lagarav det här slaget bör de kunna utformas sä att de gör så liten skada sommöjligt och drabbar oskyldiga så sällan som möjligt. Jag kan tyvärr inteinstämma i invandrarminisferns slutsats i interpellationssvaret, att dennalagstiftning garanterar rättssäkerhet och trygghet för invandrare och flyktingari som inte verkar för organisationer med internationell terrorism päsitt program. Det som inträffat under den fid terroristlagen funnits hartvärtom upprepade gånger - även i det senast aktuella fallet med palestinierna,som naturligtvis ligger bakom interpellafionen - visat att lagen infe hargaranterat rättssäkerhet. Det finns heller ingenting i interpellationssvaretsom verifierar atf så skulle vara fallet. Ett beslut enligt denna lag går t. ex. inte atf överklaga.Detta har kritiserats mycket frän början, men kvarstår fortfarande. Vid defsenast inträffade fallet -palestinierna i Uppsala-har frågan pä nytt tagits uppi debatten. Jag skulle vilja fräga invandrarministern; Är dettillfredsställande med en lagstiftning där den anklagade inte har någonmöjlighet att göra appell? Den som blir dömd skickas ut. Vederbörande har ingenmöjlighet att överklaga. Def har sagts att detta strider mot internationelllagstiftning. Jag vill gärna höra invandrarminisferns uppfattning i den frågandirekt. Defta rörde själva lagen; sedan harvi tillämpningen. Jag tycker atf def som hänt , liksom fidigarenär denna lag använts, har visat aft det råder en oerhörd rättsosäkerhet säfort dessa bestämmelser fas fill, I def senaste fallet, som gälldeorganisationen , framkom aft den organisationen inte ens fanns upptageni den förteckning som skall finnas. Men def har hävdats från regeringens häll-även av invandrarministern - att denna organisation är en terroristorganisation.Jag skulle vilja höra: Vad har fäft er till detta ställningstagande? Vilkabevis har ni för att PFLP-GC är en ferroristorganisation? har den intevarit aktuell som sädan, men helt plötsligt i det här fallet har den visat sig vara def, Def tycker jag är ett mycket bra exempel pårättsosäkerheten i det här fallet. Det har ocksä sagts, i samband med def senaste fallet, aftman även gått ifrån den svenska lagen, Def är det bekanta paret förhandlingeller förhör som varit uppe i debatten. Jag skulle vilja höra lifef mer om justdef begreppet. Enligt min uppfattning har det infe enligt de nuvarandeparagraferna av utlänningslagen försiggått någon förhandling i det här ärendet.De utvisade har också hävdat defta. Här finns alltså ytterligare englidning. Skall tillämpningen av lagen gälla en regelrätt förhandling med deanklagade eller räcker det med ett polisprotokoll? Det är ännu en vikfig aspekti det här sammanhanget som jag tycker borde ut ytterligare. Sä till sekretessbestämmelserna. sägerinvandrarministern att hon infe är beredd aft medverka till aft möjlighetentill sekretess i vissa fall skall avskaffas. Det tycker jag ändå är allvarligt,eftersom det strider mot svensk lagstiftning i övrigt. I def här fallet finns det ju många uf- och ingångar. Vemsintressen är det som man vill skydda? Det falas om säkerhet, men dettalas också om andra intressen - "ufan allvarlig fara för det intressesekretessen skall skydda", som det sägs i interpellationssvaret. ex. gälla andra länders säkerhetstjänster i sådana här fall? Kan man då sägaatf det är ett intresse som måste skyddas? I detta fall vet vi ju att det harpåståtts aft israelisk säkerhetstjänst har varit inblandad. Så har def varittidigare när def har gällt Palesfinaorganisationer. Man kan inte befria sigfrån misstanken atf det också här har varit sådana engagemang. Kan alltsåuttrycket "def intresse sekretessen skall skydda" också innefattaannan stats säkerhetstjänst och dess intressen? Invandrarministern tycker uppenbarligen - och dånaturligtvis också regeringen - atf lagen är bra. Men def har sagts fränmånga håll - från jurisfhåll, från politiskt håll och från andra håll i denallmänna debatten - att man anser att ferorrisflagen verkligen har de nackdelarsom jag nu har gett några få exempel på. Därför vill jag avslutningsvis frågainvandrarministern om hon och regeringen fortfarande anser atf lagen är bra inuvarande skick eller om regeringen anser att def över huvud taget finnsanledning atf se över lagen. Om lagstiftningen mot terrorism Jag skall försöka besvara frågor. Han beklagade först atf def var jag som svarade och intejustitieministern. Det är fakfiskt invandrarministern som har ansvar förutlänningslagen, och därför var det rätt naturligt att det var jag som svarade.Däremot har , som jag ocksä angav i svaret, ansvar försekretesslagen. Jag sade i mitt svar att jag ansåg atf utlänningslagengaranterar rättssäkerhet och trygghet för invandrare och flyktingar som intetillhör någon ferroristorganisation, och jag vill upprepa det. 2 protokoll 1980/81:80-84 Om lagstiftningen mot terrorism lagen icke kan drabba oskyldiga. Def är för mig oerhörtväsentligt att kunna säga detta. Eftersom jag, som alla kiinner till, infe kantala om alla grunder som ligger bakom det aktuella utvisningsbeslutet, kan jaginte heller här närmare bygga under riiitf påstående. Sedan tog upp en fråga som jag var litetförvånad över och som gällde att man inte kunde överklaga regeringsbeslutet.Det brukar ju faktiskt vara så atf regeringen är högsta instans. Efter eftregeringsbesliif finns det ingen instans där man kan överklaga. Det gäller allautvisningsbeslut enligt utlänningslagen, och det aktuella fallet är ingetundantag. Jag försfår därför inte riktigt frågan. Vem är då terrorist, och hur kunde PFLP-GC plötsligt varaen ferroristorganisation när organisationen inte fanns nämnd i den förteckningsom är upprättad och som kommer fill kännedom en gäng ? ärdet sä att den förteckningen inte är till för regeringens ställningstagande.Den är fill för polisen, som vid gränsen avvisar personer som tillhör vissaorganisationer. Regeringen kan i vilket skede som helst och när som helst faställning till frågan om en viss organisation skall bedömas sornferroristorganisation. Här har man dock haft en viss ledning av att Svartaseptember finns med i förteckningen. Man har gjorf den bedömningen atf PFLP-GChar en viss anknytning fill Svarta september. Jag vet att detta är ett någotföråldrat begrepp numera, men det var ändå den hänvisning man hade. PFLP-GC hartagit på sig ansvaret för en rad internationella terroristdåd, och det finnsockså rätt starka bevis för atf organisationen har begått dem. Frågan om förhandling eller förhör har jag svarat på fleragånger fidigare. Det var en språklig förändring som gjordes; det visar deffaktum att bestämmelserna som sådana är exakt desamma som tidigare med undantagför aft vad man förut kallade förhör nu kallas förhandling. Man kannaturligtvis ha delade meningar om detta utbyte av ord, men det skall jag integå in på här. Jag hävdar emellertid med bestämdhet aft förhandlingen i dettafall har ägt rum helt i enlighet med bestämmelserna i 56-60 S§ utlänningslagen. Sekretessbestämmelserna har varit likadana ,Själv är jag en förespråkare för så stor öppenhet som möjligt när det gälleroffentliga handlingar, Def finns dock fillfällen då de bör kunnasekretessbeläggas, det tror jag att alla är överens om. Sedan säger att jag tydligen tycker aftlagen är bra. Jag har sagt tidigare, och jag sade det också i mittsvar, atf jag beklagar aft den måste flnnas. Men i stort sett alla tycks varaöverens om att def finns skäl atf ha kvar bestämmelser som ger oss möjlighetaft på en väl grundad misstanke utvisa - icke döma - en person innanvederbörande har hunnit begå en olaglig handling. 23 (vpk): Först detta om vem som är terrorist ellerinte. Den organisation som det här handlar om, PFLP-GC, har tydligen helt plötsligtklassats som en ferroristorganisation. Def är här som osäkerheten i fråga omrättsskyddet kommer in i bilden. Ledningen för PFLP-GC har upprepade gångerfördömt flygplanskapningar och andra sädana terroristdåd som förekommer och somhar lagts denna organisation till last. Det finns uppenbarligen inga bestämdabevis som kan binda PFLP-GC vid något terroristdåd utanför . Därför ärdet anmärkningsvärt att man plötsligt kan utvisa människor som uppenbarligenendast har haft kontakt på längt håll med organisationen - ja, somliga harenligt egna påståenden inte haft någon kontakt alls med den. De har inte ensfått en vettig möjlighet att försvara sig mot anklagelserna. Def är härgodtycket kommer in, och det är det som kritiken i första hand gäller. Polisenkan alltså, som framgår av invandrarminisferns replik, när det passar heltplötsligt klassa nägon organisation som en ferroristorganisation och börjaagera enligt terroristlagens bestämmelser. Det tycker jag fordrar enförklaring. Sedan detta med överklagande. Lagen omarbetades för atfdet fanns kritik mot den från början. Begreppen förhör och förhandling är infeså likvärdiga att man kan säga att orden utan vidare kan bytas ut mof varandra.Ordet förhandling skrevs in i lagen för att man ville öka rättssäkerheten, öka möjligheten för de anklagade atf försvara sig. Men är detsä, atf den som en gång har blivit anklagad för atf tillhöra enferroristorganisation inte har någon möjlighet att försvara sig. Närregeringen infe vill redovisa sitt handlingssätt sätter den påsekretesstämpeln, och så åker vederbörande ut. Även om def inte går atföverklaga eff regeringsbeslut är det förfaringssättet allvarligt. Hur skall densom blir anklagad kunna försvara sig, om man sekretesstämplar ärendet? Hurskall vederbörande kunna försvara sig när han eller hon inte får möjlighet attstiga fram och öppet tala om vad det är som ligger bakom, när vederbörandesjälv och hans eller hennes ombud förvägras tillgäng till handlingar - så varuppenbarligen fallet nu senast i ? På den punkten måste lagenkrifiseras. Den garanterar inte rättssäkerheten och skyddet för deri enskildeinvandraren eller flyktingen. Frågan kvarstår om regeringen tycker att lagen i den formden nu har är bra. Bör lagen alltså infe ses över, trots all den kritik som desenaste månaderna, ja, snart , har riktats mot den? Om lagstiftningen mot terrorism Sekretessbestämmelserna försvårarnaturligtvis debatten mycket. De gör att jag själv inte heller kan försvaramig. Men det har mindre betydelse. Det viktigaste är att den som ärendet berörhar tillfälle att försvara Jag vill hävda att de berörda fick del av så starkamisstankar att det enbart på grundval av det materialet fanns skäl för detbeslut som regeringen fattade. Att regeringen därutöver känt till handlingarsom de berörda inte Om lagstiftningen mot terrorism fått tadel av ökar infe rättsosäkerheten för de berörda. Def har däremot stärktregeringens skäl för utvisning. Men tillräckliga bevis förelåg i det materialsom de berörda fick del av. En sak är jag mycket angelägen atf rätta fill. Def är infeså att polisen - om jag uttryckte mig så luddigt - när som helst kan bestämmaatf en organisation skall betecknas som terroristorganisation. Def är endastregeringen som kan göra det. Det ärdet vi har gjort när vi tagit med en nyorganisation-dock inte helt ny. Polisen skall alltså när man avvisar folk vidgränserna följa den förteckning som finns och kan infe pä den föra upp några andraorganisationer. När debatten förs inom sekretsslagens ram måste det bli såatt påstående står mof påstående i själva sakfrågan. Jag kan bara hävda attregeringen inte fattar sitt beslut på godtyckliga grunder utan på grunder somvarit tillräckliga. återkom till uttryckenförhandling-förhör. Jag vill bara säga - jag vill inte komma tillbaka till defmer - att det faktum atf texten i de paragrafer def gäller är exakt likalydandemed den tidigare väl ändå bevisar att man infe vill åstadkomma någon ändring isak! 25OSWALD (vpk); säger att det i dokument somman infe kan lägga fram finns fillräcklig grund för regeringens handlingssätt idet här fallet. Det är uppenbart aft de anklagade, deras försvarare och mängaandra jurister som följer de här frågorna i är oense i den frågan - defhar tydligt framgått av den allmänna debatt som förts, sä längf def nu har gåttatt föra en öppen debatt, Def visar, tycker jag, aft regeringen ochinvandrarministern som ansvarig i regeringen är ute på hal is, Def påstås ju atf de absolut vikfigaste dokumenten harvarit fillgängliga för försvararna, och ändå hävdar försvararna i def härfallet att def har fattats felaktiga beslut. Sä länge de infe kan godtabevisföringen utan fortsätter att slåss för sina klienter mäste man krävaytterligare klarläggande av regeringen och invandrarministern. Det är då klartatt den här debatten kommer att fortsätta. Förmodligen kommer def så småningomaft inträffa nya fall, osv. Så till registreringen av terrorisforganisafioner. Äralltså PFLP-GC, omkring , uppsatt pålistan över terroristorganisationer? Och om så är fallet, av vilken anledninghar man fört upp organisafionen på denna lista, där den uppenbarligen intetidigare funnits med? Internationellt sett har det inte kunnat ledas i bevisaft den utfört några terrorhandlingar, och det var tydligen också defta somgjorde aft organisafionen inte fanns med på listan från början. På vad sätthar man knutit denna organisation till några bevisade terrordåd, om den nu harhamnat pä denna lista? Def är oerhört intressant atf få veta detta. Sedan ytterligare eff par ord om skillnaden mellan orden"förhandling" och "förhör". Det är ju inte sä enkelt kan säga att det är samma ordvändningar i de resp. paragraferna. Mediakttagande av eff rimligt språkbruk kan man inte ändra skrivningen i en lagtext frän"förhör" fill eft ord med sä väsensskild innebörd som"förhandling" och sedan bara säga att def inte är nägon skillnad - iså fall hade man ju infe behövt göra denna ändring. Jag vill också pä denna punkt, trots attinvandrarministern kanske redan har fått tjata tillräckligt mycket om defta,fortfarande hävda aft def är eft svagt underlag för ställningstagandena. Mankan infe, speciellt inte i en lagtext, byta ut begrepp som "förhör"mot "förhandling", ord som har helt olika valörer, och hävda aft definte spelar någon roll. Detta påstående faller pä sin egen orimlighet. Efterdenna debatt, och kanske även efter debatter som kommer efter den, kommerkritiken mot ferroristlagen och rnot dess tillämpning aft kvarstå, så länge maninfe kan visa upp eft klarare och entydigare bevismaterial än vad man här hargjort. Def gäller bäde i det tidigare och i det senare av de aktuella fallen. Om lagstiftningen mot terrorism frågar om PFLP-GC finns medpå listan över terroristorganisationer. När regeringen senast rapporterade tillriksdagen om ferroristlagens tillämpning fanns den inte med, som OswaldSöderqvist säkerligen vet. Den finns infe heller nu med på listan.Förteckningens innehåll prövas f. n. av regeringen, och def kommer aftrapporteras nästa gång som man för redovisar hur terrorisfiagen harhandlagts. Jag lovade visserligen atf jag infeskulle återkomma till frågan om innebörden av orden "förhör" resp."förhandling" i detta fall, men jag vill ändå råda läsa texten i de lagparagrafer det gäller och jämföra den med vad som stodi den förra utlänningslagen. Han skall dä finna att texten på alla punkter ärexakt densamma som tidigare, bortsett frän atf ordet "förhör" utbyttsmof ordet "förhandling". Men beskrivningen av hur handläggningenskall ske är exakt likadan i varenda paragraf och i varenda stavelse utöver denändringen. Därför menar jag att vem som helst kan begripa att man inte velatändra någonting i sak. 27OSWALD (vpk): Om nu infe PFLP-GC står med på "densvarta listan", är def ännu mer uppseendeväckande att man helt plötsligthar hänvisat till utlänningslagens ferroristparagrafer när det gäller dennaorganisation, som inte varit upptagen där och som ännu inte haruppförts pä den. Jag tycker atf detta ytterligare ökar tyngden i krifiken mofhandläggningen i det senast aktuella fall där man hänvisat till terroristlagen.Innehållet i listan kan alltså inte användas som ursäkt i defta fall. Listansinnehåll bidrar snarare fill att göra underlaget för regeringensställningstagande ännu bräckligare. Regeringen använder terrorisfiagen motpersoner som uppenbarligen inte hör fill där avsedda organisafioner. Det harännu infe kunnat fastställas att den aktuella organisationen är enferroristorganisation. Jag villslutligen ta upp frågan om skillnaden mellan förhör Resonemanget är exakt detsamma somtidigare, nämligen aft det är fråga om samma text. Jag har läst paragraferna ifråga åtskilliga gånger, men fortfarande kvarstår frågan varför man byter uteft ord mot ett annat med en helt annan innebörd. Språkligt sett är förhandlingnågot helt annat än förhör. Jag kan inte inse aft man över huvud taget haftnågon tanke med utbytet av orden, om det är som invandrarministern säger. Detär väl så, som def ocksä har sagts i förarbetena, aft man genomförde utbytet avordet "förhör" mot ordet "förhandling" därför att rnanville poängtera atf def gällde något speciellt vikfigt. Åven om texten i övrigti de berörda lagparagraferna sfär kvar, ville man markera betydelsen av derastillämpning genom byte av ordet "förhör" mot "förhandling".Def är def som är den väsentliga punkten. 7 § Svar på interpellation 1980/81:87 om jordbrukspolitiken vilka åtgärder jag avser atf vidta för att tillförsäkrakonsumenterna rimliga livsmedelspriser som vi fär behålla efflivskraftigt och utvecklingsbart svenskt jordbruk, vilka åtgärder som planeras för att klara den akutasituationen för hårt skuldtyngda jordbrukare, vilka råd jag är beredd att ge unga människor som önskaretablera sig som jordbrukare utan att ha ett stort eget kapital, hur jag ser på def förhållandet att inflationen ochspekulationsekonomin hotar att slå sönder grunderna för det system som reglerarjordbruksprisförhandlingarna, hur jag ser på spännvidden i kostnadsläge mellan äldre,väletablerade och nyetablerade hårt skuldsatta jordbrukare samt vilka åtgärder jag avser att vidta för aft stoppaspekulationen med jordbruksmark och förhindra att vi får allt flertrottoarbönder. riksdagsbeslut om nya riktlinjer förjordbrukspolifiken anger vilka medel som skall användas för atf de i beslutetangivna målen skall uppnäs. Dessa medel är i första hand prisregleringen förjordbruksprodukter och statliga åtgärder för att stimulera rationaliseringen ijordbruket. Jag vill här peka på riktlinjerna för inflationsskyddet ochinkomsfföljsamheten liksom def finansiella rationaliseringssfödet ochrådgivningen fill jordbruket. Dessutom förutsätter beslutet särskilda insatserför vissa grupper i form av låginkomstsafsningar och särskilt stöd filljordbruket i norra . Jag anser att jordbrukspolitiska beslut ären god grund för att tillförsäkra konsumenterna rimliga livsmedelsprisersamtidigt som vi får behålla ett livskraftigt och utvecklingsbart svensktjordbruk. Den nu aktuella räntesituationen har skapat svårigheterför särskilt skuldtyngda jordbrukare, i synnerhet för dem som harstartat sina företag. Kapitalbehovet i dessa företag är mycket högt iförhällande till Jag vill dä erinra orn att denöverenskommelse om prisregleringen av jordbruksprodukter som regeringengodkände bl. innebar aft 40 milj. kr. avsattes för innevarandebudgetår för aft användas som tillfälligt räntesföd inom jordbruket. Stödetutgår till företag som startats eller som gjort störreinvesteringar och som fill följd härav har likvidifetsproblempä grund av en i förhällande till tillgångarna hög skuldsättning. Stödet utgårsom lån.