prot · G40990 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:90 1 § Justerades protokolletför den 19 innevarande månad. 2§ Svar på interpellationerna 1980/81:94 och 95 om temaforskningen viduniversitetet i har frågat mig om den ursprungliga målsättningen för temaforskningeni ligger fast med en stegvis utbyggnad i huvudsaklig överensstämmelsemed . PerUnckel har frågat mig om jag alltjämt anser att temaforskningen viduniversitetet i har ett sådant värde att utbyggnaden kommer attfortsätta om än i långsammare takt. Jag besvararinterpellationerna i ett sammanhang. Behovetav tvär- och mångvetenskaplig forskning är allmänt erkänt. Temaforskningen, somsedan budgetåret 1979/80 bedrivs vid i , kan därför bliett värdefullt tillskott till den svenska forskningen. Statsmakternahar inte bundit sig för någon utbyggnadsplan avseende temaforskningen.Resurserna för denna har dock successivt ökats under de tre budgetår som denhitfills anvisats egna medel. Anslaget till temaorien-terad forskning föreslåsi årets budgetproposition uppgå till 6,8 milj. kr. för /82. F.n. finns åtta tjänster som professor inom temaforskningen i . Endastfyra av dessa tjänster har hunnit tillsättas, de övriga fyra är underfillsättning. Detär självfallet inte möjligt atf föregripa den sedvanliga budgefbehand-lingeninom . Jag vill emellertid understryka att den positivagrundinställning fill temaforskningen som präglat statsmakternas hittillsvarandesatsningar kvarstår inför kommande avvägningar om hur resurserna för den högreutbildningen och forskningen skall fördelas. 4 protokoll 1980/81:89-90 öm temaforskningen vid i Anf.2 (): Jag ber aft få tacka utbildningsministern för svaret påmin interpellation. Anledningen till densamma är atf vi i , i länetoch vid blev litet frågande - för att inte säga oroade - när vitog del av medelstilldelningen till femaforskningen i i åretsbudgetproposition. Jag tillhör dem som i landsfinget bl. a.arbetade för aft få ett universitet förlagt fill . Vi glömmer infeheller allt energiskt arbete som vår förre landshövding lade nerför att åstadkomma ett universitet i den här regionen. Därför är def självklartatt vi både nu och framöver slår vakt om vårt universitet och dess fortsattautveckling. Det är således den låga medelsfilldelningen till denför inte så länge sedan startade temaforskningen vid filosofiska fakulteten iLinköping som skapat den här oron. Def gäller en ny verksamhet, som alla harmycket stora förväntningar på, inte bara vid vårt universitet utan i helalandet och även utomlands. Det är en nyorientering inom forskningen i ,och den stöds helhjärtat av UHÄ. Anslagen till den här verksamheten är således infe stora.Som en jämförelse kan nämnas de filosofiska fakulteterna i , där man nästabudgetår disponerar sju gånger högre anslag än den temaorienterade forskningeni . Säg nu inte att vi är avundsjuka på eller att vi vill fanågot från där, för det vill vi inte. Vi är inte helleravundsjuka. Jag bara pekar på detta faktum för att visa atf den temaorienteradeforskningen i inte är omfattande och att den fortfarande befinner sigi inledningsskedet. Men deffa är alls inget negativt. Man måste emellertid dåockså komma ihåg att de av fastställda målen infe heller kan nås utanen planmässig utbyggnad. Och defta är inte bara uppfattning utan även UHÄ:s, som mycket kraftfulltframhållit den förutsättningen. är det emellerfid så olyckligt att våra statsfinanserinfe är bra, och då måste vi spara in på alla områden - givetvis även när defgäller universiteten och högskolorna. Det ställer vi nog upp bakom litet fillmans, men vi vill inte gärna se att man från statsmakternas sida helt stryper målsättningenför , framtiden. Att man temporärt tvingas till nedskärningar är helt klart.Med den mofiveringen tror jag också att en sådan åtgärd accepteras såväl frånuniversitetet som från regionen i övrigt, vilka emellertid å andra sidan villha klara besked om hur man ser på framfiden, kan man väl säga att anslagsökningarna - realt sett -till temaforskningen närmast är symboliska, men det kommer ingen att bråka om,eftersom det finns reservafioner aft utnyttja - och det är ju bra i defekonomiska läge som vi nu befinner oss i. Det är i stället, som jag sade, denlångsikfiga målsättningen som är eller har varit orosmomentet. Den fråganhänger också samman med möjligheterna att rekrytera dugliga forskare, få demaft stanna kvar och driva utvecklingsarbetet och forskningen vidare och på såsätt skapa kvalitet i arbetet. Det här tror jag att utbildningsministern ocksåställer upp bakom. Jag vill även betona - som också utbildningsministernmarkerat i sitt svar-aft utbyggnaden av temaforskningen främst bör ses i detperspekfivet att landet därigenom tillförs forskning och forskarutbildning inomnya områden, vilka enhälligt bedöms som ytterst angelägna för samhället. Som ettaktuellt och belysande exempel kan jag peka på en av riksdagskollegerna , och väckt motion, vari efterlyses forskningkring datafrågor med befeendevetenskaplig/humanistisk inriktning för atfkomplettera den tekniskt inriktade forskningen på området, Defta är ett utmärktexempel på forskning som ligger centralt inom programmen för såväl temanaTeknik och social förändring som Kommu-nikafion. Av utbildningsministerns svar pä min interpellation drarjag också slutsatsen att man från regeringens sida vill värna omtemaforskningen i , Detta förhållande kan förhoppningsvis ocksäskingra den oro som visade sig när budgetpropositionen lades fram, Atf man intekan föregripa den sedvanliga budgetbehandlingen inom är heltklart, men det är minst lika vikfigt att veta att def ansvariga statsrådet harkvar sin positiva grundinställning till temaforskningen i , närresurserna för den högre utbildningen och forskningen fortsättningsvis skall fördelas.Det är den positiva inställningen jag har utläst av svaret på mininterpellation, och därför tackar jag för defta svar. Om temaforskningen vid i 3 PERUNCKEL (m): Jag ber också atf få tackautbildningsministern för svaret på de frågor som och jag ställt omLinköpings universitet. Även jag tror atf det för alla dem som tror pä Linköpingsuniversitet och på temaforskningens idé är uppmuntrande att få regeringenstidigare positiva inställning till temaforskningen bekräftad, har till en del tecknat bakgrunden till attsåväl han som jag kände oss föranlåtna atf ställa våra frågor till regeringen.Eft universitet under uppbyggnad, som i hög grad är,behöver sfimulans för att nå de nivåer som ett universitet måste nå för att fåkvalitet i sin undervisning. Den markering som regeringen har gjorf i åretsbudgetproposition inom ramen för de enstaka kurserna är i detta sammanhangutomordenfiigt viktig. Det är emellerfid också viktigt att påpeka att denforskningsverksamhet vid som om möjligt ännu mer änuniversitetet självt befinner sig i sin linda, behöver all den uppmuntran denkan få för att forskningen skall komma över den kritiska gränsen och nå ensådan nivå att ett forskningspolitiskt klimat av någon betydelse etableras. Detär betydelsefullt också för att omgivningen skall acceptera aft universiteteti i likhet med övriga större universitet i landet har en egen ochsjälvständig forskningsverksamhet. Det är naturligtvis, som redan har påpekat,omöjligt för en regering aft utlova anslag i en viss ordning under budgetår somännu infe har börjat övervägas på allvar. är det självfallet viktigtatf veta att den Om statens medverkan till flyttning av visst verkstadsföretagfrån till prioritetman inom är beredd atf ge en viss verksamhet står kvar,vilket utbildningsministern nu har meddelat när det gäller temaforskningen. Jag vill ställa en fråga om tolkningen av den sista delenav utbildningsministerns svar: Skall den tolkas så att man är beredd aft getemaforskningen den prioritet som är nödvändig för aft inte sådanaförskjutningar skall uppstå i utbyggnaden atf den vitalitet som behövs för forskningsverksamhetengår förlorad? 4 Utbildningsministern : Herrtalman! Jag är kanske litet förbryllad över att det skulle ha uppstått såplötslig och stor oro i , för def finns väl knappast något område inomsvenskt universifetsväsen där vi har satsat så mycket under de senaste . årensom just när det gäller temaforskningen i . Och det har ju varituttryck för ett allmänt utbrett intresse för den här typen av forskning och förprincipen aft forskningen bör koncentreras till eU lärosäte. Det är väl ingenhemlighet att det finns eft antal andra universitet som infe skulle ha någotemot aft också få vara centra för en liknande forskning, men vi har alltsåbestämf oss för att låta få denna forskning. Jag är för min del inte särskilt orolig för framtiden, ivarje fall inte sä länge jag innehar detta ämbete och så länge det finns såvakna företrädare för universitets intressen som denna debatt harvisat aft det finns. 5 (): Jag ber då atf få framföra ett tack även för det senasteinlägget från utbildningsministern, för def kommer säkerligen aft bidra fillaft stilla den oro som ändå har funnits. 3§ Svarpå interpellation 1980/81:97 och fråga 264 om statens medverkan till flyttningav visst verkstadsföretag från till har frågat mig om jag villredogöra för handläggningen av och motiven för statens medverkan till flyttningav ett verkstadsföretag från till . har frågat mig på vilka grunder statsbidragutgår vid flyttning av ett företag från en ort till en annan. Jagbesvarar frågan och interpellafionen i ett sammanhang. har beslutat om målen förregionalpolitiken. Dessa syftar fill att åstadkomma en jämn fördelning avtillgången fill arbete, service och god miljö mellan landets olika delar.Riksdagen har likaledes godkänt atf regionalpolitiskt sföd lämnas tillnäringslivet som eft led i att uppnå dessa mål. För stödet finns sexstödområden. I särskilda fall kan stöd lämnas även fill verksamheter utanförstödområdet. Stöd kan bl. a. utgå fill kostnaderför flyttning av företag och lämnas normalt endast efter det att olikaintressenter på utflyttningsorten fått framföra sina synpunkter. Flyttningarna av företag från en ort till en annan harunder senare år varit jämförelsevis få, I det nu aktuella fallet har företaget enligt vad jag harerfarit ansett det nödvändigt atf sammanföra sina produkfionsanläggningar.Eftersom behovet av ny sysselsättning i samfidigt är stort på grundav nedläggningen av varvet, har jag förklarat mig beredd att undersökamöjligheterna fill stöd för en del av merkostnaderna i samband med aftföretaget koncentrerar sin verksamhet fill , Ett stöd av denstorleksordning som interpellanten nämner är dock infe aktuellt. Om statens medverkan tUl flyttning av visst verkstadsföretagfrån till 7LARS (): Anledningen till min interpellafion fillindustriministern är-som framgår av motiveringen - den mycket anmärkningsvärdaförefagsför-flytfning frän fill som förberetts och someventuellt kommer att genomföras. Låt mig från början göra fullständigt klart,att jag inser behovet av att arbetstillfällen skapas i och inomSölvesborgs kommun. Detta bör dock rimligen ske genom ett netfotillskoff avarbetstillfällen inom landet. Om man emellertid väljer att genom flyttning av företagförsöka lösa aktuella sysselsättningsproblem, måste def ske under full insynoch medverkan från berörd personal. Så har inte skett i det aktuella fallet,och det har skapat en upprörd stämning vid företaget. Jag sade inledningsvis att frågan är anmärkningsvärd, ochjag skall närmare mofivera denna min bedömning. Vi har här att göra med eftsedan länge väl inarbetat verkstadsföretag med ungefär 150 anställda. Undersenare år har staten medverkat med medel till personalutbildning fill betydandebelopp. Dessa insatser ligger väl i linje med de utfästelser som gjordes dåBlackstone förvärvade företaget 1979, investerades för ca 3 milj,kr, för att effekfivisera verksamheten och kunna möta efterfrågan på kylaretill lastbilar och personbilar, Alla, såväl företagsledning på platsen som deanställda och deras organisationer, bedömde utvecklingen som positiv ochräknade med aft anställningstryggheten var god. Också kommunen gjorde sammabedömning. Så fill det anmärkningsvärda. Det har framkommit attdiskussioner förs under medverkan avindustridepartementet, varvid erbjudanden har lämnats om betydande statligabidrag och lån för att flyttningen skall kunna genomföras. Enligt förljudandehar beloppen höjts successivt för atf göra företagsledningen intresserad. Vidett sammanträde på kom man tydligen tillnågon sorts resultat, också då med deltagande av personer frånindustridepartementet. blev saken känd också i ,Man brukar säga att en sak slår ned som en bomb, och def passar väl in i dettasammanhang. Upprördheten hos de anställda var och är stor, och derasreaktioner är inte särskilt lämpliga att återge i talarstol, 5 protokoll 1980/81:89-90 Om statens medverkan till flyttning av visst verkstadsföretagfrån till Detsammakan sägas när def gäller kommunens företrädare. Som en parenfes kan kanskenämnas atf dagen innan frågan blev känd i hade en nyanställdtjänsteman vid företaget kontakt med kommunen för aft ordna sin bostadsfråga. Att företagsledningen vid Blackstone i underlåtitatt iaktta lagar och avtal som gäller skall infe diskuteras här. Def kommer afttas upp i annat sammanhang. Personligen vill jag dock ha sagt att jag finnerdet upprörande. Arbetstillfällen och anställningstrygghet är och får inte varaen handelsvara. Vad jag vill ta upp gäller regeringens ochindustridepartementets handläggning av frågan. Som jag ser saken borde det havarit en förstahandsåtgärd att göra sig underrättad om vilka synpunkter de kanha som skulle komma aft beröras av en eventuell flyttning. Av allt att dömagjordes ingenting från departementets sida härvidlag. Industriministern bör geen förklaring. Så en annan sak. De anställda vid J. V. harsamtliga lovats fortsatt anställning efter en eventuell förflyttning. Samtidigthar ny sysselsättning ställts i utsikt för 150 arbetslösa varvsarbetare iSölvesborg. Här rör def sig alltså om samma arbetsfillfällen. Naturligtvis gårinte denna ekvation ihop. Klubbstyrelsens vid företaget i kommentarär aft def handlar om "eft cyniskt spel med våra anställningar och våranställningstrygghet". Metall fördömer handlingssättet och framhållerrisken för atf en väl fungerande produktionsenhet kan slås sönder. Så till industriministerns svar som jag ber att få tackaför. I interpellationen har jag begärt aft statsrådet skall dels redogöra förhandläggningen, dels redovisa motiven för statens medverkan i det aktuellafallet. Varken det ena eller det andra har skett i det skriftliga svaret. Jagförutsätter därför att nu i muntlig form villfar min begäran.Kanske jag skall nyansera mig så fill vida att industriministern säger atf hanhar "erfarit att förefagef-anseff def nödvändigt atf sammanföra sinaproduktionsanläggningar", Atf detta företagets önskemål - om def nu ärrikigt - skulle utgöra fillräcklig grund för statsstöd måste nog anses minstsagt tvivelaktigt, I sammanhanget antyds att industridepartementetsekonomiska åtaganden inte skulle uppgå fill de 30 miljoner som uppgefts ochsom jag återgivit i interpellafionen. Jag får därför be atf närmareprecisera vad def här är fråga om, I sitt svar lämnar industriministern en kort redogörelseför beslut rörande regionalpolitiken. Av densamma framgår att i"särskilda fall kan stöd lämnas även till verksamheter utanförstödområdet". Jag skall inte närmare kommentera denna del av svaret.Däremot vill jag ta upp vad som nämns om att sföd "lämnas normalt endastefter det att olika intressenter på utflyttningsorten fått framföra sinasynpunkter". Som jag redan fidigare framhållit har alla förberedelser fören eventuell flyttning pågått i månadfal utan någon som helst kontakt medintressenter på utflyttningsorten - och detta under medverkan frånindustridepartementet. Här måste industriministern förklara sig! En fråga som har rests i är om industriministerÅsling anser atf arbetsmarknaden i denna del av landet är överhettad. Jag villdå nämna atf antalet arbetslösa vidsenaste räkningen var 2 556 i och 9 907 i länet som helhet.Distriktsarbetsnämnden har i en särskild skrivelse med anledning avTorell-affären närmare redovisat sina synpunkter. Jag vill gärna återge ett parkorta avsnitt av vad distriktsarbetsnämnden säger. Jag citerar alltså ur dessskrivelse; "Ennedläggning av skulle få mycket negativa konsekvenser förarbetsmarknaden inom . 150 personer skullernistasin anställning, och distriktsarbetsnämnden vill understryka, aft detinfe kommer atf bli någon lätt uppgift för arbetsförmedlingen att skaffapersonalen nytf arbete. Härfill mister kommunen en industri, som har godamöjligheter att anställa ungdomar och kvinnor, för vilka grupper arbetstillfällenai redan nu är få. Vidare skulle den försvagning av Linköpingsarbetsmarknad som eft nedläggande av kommer att innebära inte baradrabba arbetskraften i . Arbetssökande från distriktets övrigakommuner, , och , vilka har en svag arbetsmarknad, skullefä vidkännas ökade svårigheter aft erhålla arbete. Omstatens medverkan tid flyttning av visst verkstadsföretag från Östergötlandtill uppfattning är således, attdet infe finns någon orsak att av arbefsmarknadsskäl flytta Torellsfillverkning frän . Nämndenanser atf det yrkeskunnande, som finns hos de anställda och de möjligheter fillnyrekrytering, som föreligger inom med omnejd, bör utgörafillräckligt starka skäl för företagsledningen att inte flytta borttillverkningen från ." Minslutsats i det aktuella ärendet är att något statligt stöd inte bör utgå. Detfinns ingen rimlig anledning atf flytta arbetslöshet från ort till ort.Regeringen bör föranstalta om atf ny sysselsättning kommer fill stånd iBlekinge. Jagnödgas avslutningsvis, herr talman, ställa några kompletterande frågor tillindustriministern, som jag hoppas få svar på. Från vilket håll väcktes förslaget att flytta J W ? Varför togs ingen kontakt med kommunledningen och personalorganisationernapå utflyttningsorten, dvs. Hur stora belopp - stöd och bidrag - har ställts iutsikt från industridepartementet? Anser industriministern attarbetsmarknaden i lider av överhettning? 8 NILSBERNDTSON (vpk): IndustriministerÅsling har besvarat en interpellation och en fråga, som båda föranletts avplanerna på statens medverkan i en flyttning av ett verkstadsföretag frånÖstergötland till . Jag tackar industriministern för svaret. Han hadedock varit värd eft större tack om svaret också innehållit besked omprinciperna för regeringens handlande. Bakgrundenär redan redovisad, och jag skall därför inte uppehålla mig i detalj kringsituationen vid i och den planerade flyttningen Om statens medverkan tdl flyttning av visst verkstadsföretagfrån UU tillBlekinge med statligt stöd. Låt mig slå fast att är i stort behov avökad sysselsättning. Men det behövs andra satsningar för att klara de problemenän att transportera omkring olika industriföretag. Jag har i min fråga hävdat att statliga bidrag förflyttning av företag endast bör utgå om regionalpolifiska ochsysselsätfningspolitiska strävanden främjas. Jag anser inte atf dessakriterier föreligger i det aktuella fallet. Vad finns def för regionalpolifiskaeller sysselsättningspolitiska bedömningar i detta fall? säger i svaret atf målen för regionalpolitiken"syftar till att åstadkomma en jämn fördelning av fillgången fill arbete,service och god miljö mellan landets olika delar". Uppnår man dessa målmed att flytta ett företag med 150 anställda från till ?Knappast, De mofiv industriministern antyder för statlig medverkan vidflyttningen är inte övertygande. En viktig problemsfällning i svaret är att sföd förflyttning normalt endast lämnas efter det atf olika intressenter påutflyttningsorten fått framföra sina synpunkter. Man måste väl då förutsättaatt deras synpunkter också skall vägas in i beslutsunderlaget. Då har också regeringen fått åtskilliga synpunkter som manbör fa hänsyn fill. De fackliga organisafionerna har bestämda synpunkter, mendet har visat sig vara svårt att få fillfälle aft framföra dem, Linköpingskommun har synpunkter. i har synpunkter.Länsarbetsnämnden har synpunkter. Jag måste fråga : Kommer regeringen atf ta delav och pröva dessa synpunkter innan slutlig ställning tas i ärendet? Det verkar som om regeringen lever i den villfarelsen attarbetsmarknaden är överhettad i och , Därför är detnödvändigt att man noga studerar den verkliga situafionen. Och hur är då den? Det enda posifiva är ett visst behov av arbetskraft vidSaab-Scania, Men den andra sidan av saken är det grundläggande problemet aftLinköpings starka beroende av milifäranknuten sysselsättning måste minska, bl,a, genom atf andra företag utvecklas. Hur skall detta gå fill om företagflyttas bort? Det orimliga är att flyttningen sker med statligt stöd, trots attstaten måste ha eft särskilt ansvar när det gäller aft främja civil produkfioni , Def är också så, att industrisysselsätfningen i Linköpinghar minskat avsevärt , haravvecklats i kommunen. Man kan heller inte se frågan isolerad från läget i helaregionen, och då blir bilden långt ifrån ljus. Vart fjärde industrijobb har försvunnit i undernågra år, Verkstad och är eff par vikfiga krisföreteelser.Textilindustrins avveckling i sätter ännu sina spår. Andraindusfriavvecklingar, senast avveckling, har skapat storasvårigheter. Sysselsättningen i är allvarligt hotad och därmedkommunens existens. Också andra industriorter som och Valdemarsvikhar stora svårigheter med sysselsättningen. De södra länsdelarna har storasysselsättningsproblem, osv. "Det är en felakfig uppfattning aft arbetsmarknaden iLinköping är överhettad", skrev i ett brev till . Som stöd för denna uppfattning kunde man bl. a. åberopa alarmerandesiffror om antalet arbetslösa i kommunen. säger bestämt ifrån aftman infe kan acceptera att regeringen använder lokaliseringsstöd som medel attfrån flytta industriföretag. Att industriministern läst brevet tarjag för givet. Vilken betydelse tillmäter industriministern dessa synpunkter?Nils Åsling säger ju själv atf stöd skall utgå endast efter def att olikaintressenter på utflyttningsorten fått framföra sina synpunkter. Länsstyrelsenmäste väl räknas till intressenterna på utflyttningsorten - och därfill som ettvikfigt organ när def gäller planering. Aft statliga pengar skall användas för en omflyttning avdet slag det här är fråga om kan ifrågasättas dels ufifrån de fakfiskaomständigheter jag här beskrivit, men dels också ufifrån gällande bestämmelser. Jag vill alltså fa fasta på industriministerns uttalandeom att stöd kan utgå endast efter det att olika intressenter på utflyttningsortenfått framföra sina synpunkter. Facket har redovisat tungt vägande skäl motflyttningen och sökt få företaget att tänka om. Kommunen har redovisat enfullständig bild av sysselsättningsläget. har, som jag redananfört, motbevisat påståendena om en överhettad arbetsmarknad.Länsarbetsnämnden redovisar i den senaste översikten ett ökat antalarbetssökande och ett minskat antal lediga platser. Min fråga fill industriministern blir då: Vilken betydelsetillmäts dessa faktiska förhållanden när regeringen tar ställning? Det skulle vara önskvärt att gav besked om attstatliga medel infe kommer att lämnas för att flytta detta företag frånLinköping till . Det beskedet skulle vara betydelsefullt för deanställda, för och för . Men beskedet skullekunna vara tillfredställande även för och , omindustriministern sade att pengarna i stället skall användas för att skapa nyajobb, något som så väl behövs i den regionen. Det är faktiskt nya jobb som behövs. Ingen är hjälpt avatt jobb och arbetslöshet bollas mellan olika orter i landet. Det har aldrigvarit målen för regionalpolitiken. Här ligger nu ett så tungt och övertygandematerial på bordet atf industriministern borde kunna ge ett klart besked. Om statens medverkan till fly tt-nitig av visst verkstadsföretagfrån tiU Jag är tacksam mot och för att de tagit upp denna fråga, eftersom debatten lokalt iLinköping har visat att man i ganska stor utsträckning missförstått vad dethela rör sig om. Man har misstolkat industridepartementets aktiviteter på ettsätt som ibland t. o. m. kan ha varit ganska anmärkningsvärt.