prot · G409153 · 1980-12-31 00:00:00 — När folkhögskolan drevs avarbetarrörelsen fanns det ett ränte- och amorteringsfritt lån på 500 000 kr.När den summan blev aktuell på nytt var det naturligt att överföra samma lån på500 , till den nya huvudmannen. Ur samhällets synpunkt skall det intevara avgörande om det är arbetarrörelsen eller som bedriververksamheten och äger anläggningen, utan ur samhällets synpunkt finnsanläggningen, och verksamheten skall bedrivas. Det arbete som bedrivs är ursamhällets synpunkt mycket posifivt. Det är två saker som den nye huvudmannen speciellt harinriktat sig på i Viebäck, Det gäller arbetslös ungdom. Man har haft ettsjuttiofemtal deltagare i den verksamheten man bedrivit arbetetpå Viebäck med som huvudman. Man har dessutom planeratstarta ett skolhem i samarbete med ungdomar. Dessabåda saker gör att verksamheten på folkhögskolan i får en förstärktsocial profil. Därför hade det varit klart motiverat att man hade kunnat enasig om det förslag som förelåg från regeringen. Det mest förvånande är att debåda andra regeringspartierna inte var beredda att följa upp proposifionens förslag.Men det är lika häpnadsväckande att utbildningsutskottets ordförande, som viändå vet besitter åtskilligt av kunskap i denna fråga, inte var beredd att ståupp och göra den förklaring som jag här har gjort när det gäller gamla Järasfortsättning i nya Viebäck, Det blev. , icke en ytterligare skola iområdet. Det blev endast en fortsättning av den skolverksamhet som tidigarefanns där - även om den gjort ett uppehåll på två . Vi skall vara försiktiga med att säga att det blivit en hetsigdebatt och missförstånd i det här sammanhanget. Låt oss verkligen tänka oss ini den situation som gäller för den som står som huvudman. Man har planerat - Bidrag UU driften av folkhögskolor Bidrag tid driften av folkhögskolor vilket talade om - för denna nya verksamhetnär man då, först en månad innan den självständiga skolan skall starta sitt arbete,får klart besked om att man bara får fortsätta med extern kursverksamhet. Detär helt nya förutsättningar för folkhögskoleverksamhetens bedrivande. Därför, fru talman, vill jag slutligen vädja tillkammarens ledamöter att ta sig ytterligare en funderare när det gäller dettaärende och stödja reservationen tiH utbildningsutskottets betänkande nr 35, AnL 62EVERT (); Jag börjar med att, som , sägaatt det är svårt att komma med några nya synpunkter i ett ärende där mångatalare har varit i elden. Detta lilla betänkande på sex sidor innehåller för migsvåra ord och stycken. Jag har levat nära . Det jag serframför mig är att denna folkhögskola helt enkelt bryts ned och inte kanfortsätta, eller att den kommer att fortsätta som kurshotell eller liknande,och därmed har hela folkhögskoletanken försvunnit. Detta öde delar visserligenLjungskile folkhögskola med , och ytterligare någrafolkhögskolor som dess bättre befinner sig i en förmånligare position.Ljungskile och är dock de två som framför allt hamnar i denbesvärligaste situationen. har beslutat föreslå attförlänga övergångstiden från tre till . Det kan man bara kännatacksamhet för. Jag tror emellertid att det är nödvändigt, fru talman, attlägga ansvaret där det skall ligga, nämligen hos regeringen. Det riktas starkkritik mot utbildningsutskottet och dess ordförande. Han har, liksomutbildningsutskottet i dess helhet, sin del i detta, men man kan inte kommaifrån att regeringen föreslagit det vi nu skall fatta beslut om. Dessutom måstejag erkänna att jag tidigare varit med om att besluta om de regler utbildningsutskottetförsöker följa. Jag tror , fru talman, att det är nödvändigt att vi omprövardessa regler. Jag kan för min del inte gärna se att och Karlskogafolkhögskolor bryts ned. Det krav och jag har framfört i motionenom en omprövning tror jag är helt nödvändigt, och det måste vi ta upp vid ettsenare tillfälle. Det är ju så att man inte kan lösa problemet förLjungskiles del genom att göra som man gjort i , där man delvis löstsina problem genom att inrätta en filial och därmed en ny folkhögskola. Det harvarit på tal att man skulle kunna tänka sig två huvudmän, men det skulle bli enhelt arfificiell lösning. För min del tror jag att man måste ompröva det härbeslutet för att komma till rätta med problemen. Man kan inte bryta sönderfolkhögskolor på detta sätt. Det naturliga hade varit att vi, när vi fattadevårt beslut, hade lagt ett tak som innebar att andra skolor inte får utvidgasvidare, men att de som finns får fortsätta. sade här att mandiskuterat detta i utbildningsutskottet men funnit att det är omöjligt att gåfram på den vägen. Jag tror, fru talman, att man ändå måste försöka lösaproblemet på det sättet. När jag nu också skall säga några ord om Viebäckvill jag påpeka att vi där möter problemet från den andra sidan. Det ärnämligen en skola som expanderar. Man skaffar sig extern verksamhet i ennedlagd skola och utvidgar sålunda sin verksamhet. Kostnaderna går över det taksom har föreslagit. Man vill lösa problemet genom att bilda en nyfolkhögskola. Det finns naturligtvis mycket som talar för det - jag skullevilja ange två motiv. Detena motivet är att Viebäck är en f, d, folkhögskola. Lokalerna finns där. Dettaär ett sätt att fortsätta folkhögskoleverksamheten på det ställe därfolkhögskoleundervisning pågått under åtskilliga år. Detandra motivet är att inte har haft så storfolkhögskoleverksamhet. Att starta folkhögskolor är något relativt nytt inomPingströrelsen, En jämförelse med t, ex,visar att man där mycket tidigt var ute med sådan verksamhet. Detsamma gällerSvenska missionsförbundet. Därför tror jag att det är väldigt vikfigt attPingströrelsen får fortsätta denna expansion och utvidga sin folkhögskoleverksamhet. Jagskall, fru talman, inte orda mer om detta utan sluta med att ställa en frågafill utbildningsutskottets ordförande. Det står i betänkandet att frågan omstatsbidrag till Viebäcksskolan skall prövas på nytt. Gäller det en prövningeller är det ett avslag? Bidragtdl driften av folkhögskolor AnL 63 FÖRSTE VICETALMANNEN: Jagfår meddela att anslag om kvällsplenum nu uppsatts, AnL64 () replik; Utskottet noterar att frågan skall prövas en gång fill. Det är varkenja eller nej - det är en fortsatt prövning av ärendet. Sedan kan olikaledamöter naturligtvis ha olika mening om vad man hoppas att denna prövningskall leda till. Men jag talar nu i egenskap av utskottets ordförande förutskottets stora majoritet. Bakom majoritetens uppfattning står övertygelsenatt ytterligare undersökningar måste göras, innan slutlig ställning kan tas.Det står sålunda i betänkandet, att frågan om statsbidrag till Viebäcksskolansom självständig folkhögskola bör prövas på nytt. AnL65 () replik; Detta kan man tolka olika. Man skjuter på beslutet , därför attdet finns problem som utskottet hänvisar till. Man skall ytterligare utreda denexterna verksamheten över huvud taget inom folkhögskolevärlden , och därförvill man vänta med beslut när det gäller Viebäcksskolan, fills den utredningenär klar. Jag kan tänka mig att det är riktigt att gå den vägen, men jag kaninte tänka mig att det är riktigt att Viebäck får vänta mer än det år som manförhoppningsvis här talar om, Jag vill för min del göra allt för attPingströrelsen skall få en ny folkhögskola. Den behövs mycket väl. Att denskall kunna verka måste vara målsättningen i vårt arbete. Bidrag UU driften av folkhögskolor AnL 66ALLAN (); Frågan om Viebäck gäller ju egentligen tre folkhögskolor-Gysinge, och Viebäck, och regeringen har föreslagitatt alla tre skall räknas som självständiga skolor, och utskottet säger attdetta skall gälla två av dem men inte Viebäck, Jag tycker att detta är mycket märkligt. Jag kan instämmai mycket av vad , och här har sagt,och jag behöver inte upprepa det. Men jag skulle vilja kommentera några saker. Om det skall utredas, sade , så skulle manockså ha varit konsekvent och behandlat alla de tre aktuella folkhögskolorna påsamma sätt. Ja, jag tycker att det är alldeles riktigt. Varför gör man då intedet? säger att innan vi fattar beslutet om Viebäck skall vi se påkonsekvenserna för folkhögskolorna i övrigt. Varför skall man då särbehandlaViebäck? Det är rätt märkligt, SÖ och regeringen har alltså lagt fram förslaget om attalla de tre nu aktuella skolorna skall bli självständiga folkhögskolor, och jagförutsätter att de instanserna har vetat vad de gjort och övervägtkonsekvenserna innan de lagt fram förslaget. Som sade bordeutskottet under arbetets gång ha kunnat få den information som man ansåg sigbehöva för att fatta ett beslut i endera riktningen, sade också att aren hårtprövad och stryktålig rörelse i bidragssammanhang. Men det gäller kristenverksamhet i stort. Jag har motionerat om statsbidrag tillEkebyholmsskolan i , Det är också en fråga för utbildningsutskottet. Dennaskola drivs av Adventistsamfundet och är den enda internatskola i sitt slag sominte har statsbidrag. Men det blir avslag . Utskottsförslaget om att avslå regeringens förslag endastvad beträffar Viebäck uppfattas av mig och andra inom som inte iförsta hand riktat mot Viebäck utan som en diskriminering, riktad mot Pingströrelsen.Det är sorgligt att vi skall behöva uppfatta det så. Men jag kan inte uppfattadet på annat sätt. Jag är tacksam om jag skulle ha fel. Men efter att ha lästdessa handlingar, och efter att ha läst vad som har förekommit i pressdebatteni den här frågan, kan jag inte få något annat intryck. I får man inte bedriva verksamhet utan attregistrera sig och följa vissa normer när det gäller statlig inblandning iverksamheten. Jag tyckte det gick en kall fläkt genom kammaren när slutet av sitt anförande sade att det här inte innebär att Viebäck skallbehöva sluta sin verksamhet, utan verksamheten får fortgå oförhindrad. Det voreju skrämmande om man även skulle börja lägga sig i skolans angelägenheter såmycket att man sade att verksamheten inte får fortgå, som man sägernej till fullt statsbidrag. Jag vill sluta mitt inlägg med att liksom fill kammarens ledamöter att stödja reservationen om att bidrag skallutgå även fill Viebäck, AnL67 () replik; har missförstått detta trots dagens långa debatt. Det ärinte så, att inte statsbidrag skall utgå till verksamheten i Viebäck, Det utgårredan statsbidrag till denna verksamhet. Det är ingen av oss som vill berövaskolan det. Det var det jag sade i mitt inlägg. Det utgår redan statsbidrag,det kunde väl ha tagit reda på. Detenda vi talar om nu är huruvida det skall bli en självständig folkhögskolaeller fortsätta att vara en fill lokalerna förlagd extern verksamhet,sorterande under . Icke någon har under kammardebatteneller i utskottet uttalat den ringaste tanke om att det utgående statsbidragettill verksamheten skall dras in. Bidragtdl driften av folkhögskolor AnL68 () replik: Jag är fullt medveten om att det utgår statsbidrag, men det är ettlägre statsbidrag än vad som skulle utgå om skolan fick bli en självständigfolkhögskola. Mendet förslag som utskottsmajoriteten har ställt sig bakom innebär ju attPingströrelsens medlemmar får ta på sig ännu större offer än vad dehitfills har behövt göra, därför att verksamheten utvecklas. Det handlar ocksåom det. AnL69 () replik: Jag har från talarstolen i mitt första anförande försökt / talaom att det är flera folkhögskolor i som bryter igenom taket, påsamma sätt som Mariannelundsskolan gör. De får finna sig i att statsbidraget dåtrappas ner en del för dem, enligt den teknik som gäller och andra skolor.Det som drabbar Mariannelundsskolan är alltså att om den ökar sin verksamhetutöver , blir det viss reduktion av statsbidraget till denverksamhet som ligger över de . Det är endast detta dethandlar om. Om sedan verksamheten är förlagd till Norrskolan iLycksele, till eller till Viebäck, eller sker som annan externverksamhet, står helt neutral inför. lägger sig inte i vadPingströrelsen gör på sina skolor, bara den följer folkhögskoleförordningen.Vad talar om är statsbidragets konstruktion och statsbidragets storlek. AnL 70 (): Viebäck är synnerligen lämplig som folkhögskola. På den plats där denfinns har det varit folkhögskola . Byggnaderna är utformade för enfolkhögskola, och man vågar knappast tänka på vad de skulle användas till ominte för en folkhögskola. Denstora folkrörelse som står bakom skolan har utomordentliga förutsättningar attrekrytera fillräckligt med elever, rörelse är känd för sin storaoffervillighet - den bör rimligen ha ekonomiska möjligheter att driva Viebäck, Bidragtdl driften av folkhögskolor Skolöverstyrelsenföreslår att Viebäck skall bli en självständig skola med statsbidrag.Regeringen föreslår enhälligt att den skall bli det - statsråd,med statsministern i spetsen, statsråd, allesamman säger de enhälligtatt den bör bli självständig folkhögskola. Sedankommer den besynnerliga kovändningen i utbildningsutskottet. Utskotten har juinitiativrätt - visst har de det. Men det är mycket sällan den används, I dettafall fanns det inga motioner, men utskottet avstyrker ändå när det gäller en avde tre skolorna. Tyvärr blev det , eftersom omständigheterna är sådana, enfolkhögskoleman som får lov att tala emot att vi skall ha ytterligare ensjälvständig folkhögskola med statsbidrag. Det är verkligen en förvånandebehandling, som inte ofta förekommer i denna kammare. SfigAlemyr sade att det skulle vara fråga om en folkhögskola till i detta område.Det är ju inte som han sade en ny folkhögskola - det är en fortsättning på en30-årig tradition. Dessutom har beviljat ett lån på 500 000 kr.Detta måste väl tolkas så, att också anser det bör finnas enfolkhögskola i denna region. StigAlemyr åberopade regeringen och dess ställningstagande -visseriigen inte i detta sammanhang, men det var ju märkligt att han inteåberopade regeringens ställningstagande också i fråga om Viebäck. Den är juföreslagen att bli självständig folkhögskola med statsbidrag, och då kunde hanju åberopa regeringens ställningstagande också i detta fall. Sedanbudgetpropositionen lagts fram och inga motioner kommit förstår man mycket välatt ledningen för skolan givetvis planerar efter detta och säger sig att lägetinte verkar vara oroande utan att skolan kommer att bli självständigfolkhögskola med statsbidrag från . Det är ju sällsynt att utskottvänder till det på det sätt som utskottet har gjort i det här fallet. Man kanförstå att ledningen måste vara mycket förvånad över hur behandlarskolans begäran att bli självständig folkhögskola med statsbidrag. StigAlemyr talar om kritik mot ställningstagande. Ja, jag är helt bereddatt kritisera utskottsledamöter-jag anser att de har handlat alldelesfelaktigt. Och jag hoppas att så många centerpartister som möjligt röstar medreservationen. Den begäran från om krifik villfar jag gärna.Däremot är jag helt inne på att statsråd har handlat rätt. Vi börfölja deras linje. Utskottetsäger att "regeringen bör ge SÖ i uppdrag att inför kommande års budgetarbeteredovisa omfattningen av den externa kursverksamhet som finns i landet och sompå grund av sin omfattning, karaktär m, m, kan komma att leda till krav påstatsbidrag som självständig folkhögskola". Detär alldeles riktigt - visst kan man göra så. Men det besynnerliga är att manunder pågående behandling av en folkhögskolas begäran om anslag -mitt ibehandlingen av ärendet - helt plötsligt kastar sig in och avslår begäran frånen av skolorna utan någon logisk motivering. Man säger visserligen att man inteskall bevilja begäran från rörelser som har en skola tidigare. Men detargumentet håller bara i det ena fallet, I det andra fallet gäller det en rörelsesom redan har skolor. Det är en hopplös inkonsekvens i behandlingen av frågan. Hurmycket jag än lyssnat till debatten - och det har jag gjort frånbörjan, därför att jag trodde att jag skulle få någon sorts förklaring - stårjag lika frågande inför hur utbildningsutskottet har behandlat denna fråga. Skolöverstyrelsenskall nu göra en utvärdering, som skall omfatta inte bara Viebäck, Men i vadgäller Viebäck har redan tillstyrkt att skolan skall blisjälvständig folkhögskola med statsbidrag. Jaghar talat om självständig folkhögskola med statsbidrag. Jag tänkernämligen inte på den andra verksamheten. Beträffande den har getten förklaring som jag inte har någonting att invända emot. Men det är ensjälvständig folkhögskola som vi vill ha Viebäck fill. Jaghar inte kunnat begripa logiken i utbildningsutskottets uttalande, och jagyrkar givetvis bifall till reservationen. Jag hoppas att så många som möjligtstöder den. Jag kan inte finna annat än att regeringens förslag i detta fall ärdet riktiga. Bidragtid driften av folkhögskolor Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar, AnL71 () replik: Jag skall inte upprepa de argument som framförts under hela denna långadebatt. Jagvill bara säga fill ; När jag hänvisade till regeringen i detandra fallet som vi diskutera var det därför att en företrädare förregeringspartierna krifiserade mig för en åtgärd som regeringen föreslagit. Dåsade jag; Rikta krifiken mot den egna sidan, för det är den som ligger bakomförslaget! Det var väl fullständigt klart att det var merrimligt att vände sig till det då närvarande statsrådet ochkritiserade honom i stället för att ensidigt beskjuta mig med sin krifik. AnL 72 (): Jag vill göra några kommentarer i debatten om Viebäck, Vi har hållit påi nu och diskuterat den skolan, och det har varit många inlägg.Tyvärr har jag en känsla av att många av dem bygger på missförstånd i den enaeller den andra riktningen. Man säger också mycket upprört från många håll inte riktigt förstår hur utskottet kan agera på detta sätt. Dethär är inte första och troligtvis inte heller sista gången som ett utskottunder sitt arbete - som bedrivs mycket seriöst, man försöker verkligen ta framett underlag för sin bedömning - gör vissa förändringar i de förslag som finns.Detta händer alltemellanåt, och det kommer säkert att hända även framöver. Jag tror också att det ärvikfigt att påpeka att föreslog Nr 153 fem folkhögskolor som skulle blisjälvständiga, I regeringsförslaget fanns tre Måndasen den '' ' ''"" säkert skäl för de andra två att också komma iåtnjutande 1 inni1981 av statsbidrag som självständigfolkhögskola, När utskottet diskuterade det här kom vi snart fram till att Bidras till driften tidigarevid olika tillfällen har gjort uttalanden i frågor rörandefolkhögsko-folkhöpskolor '"' '''' ' '' "" "'"''''J'" statsbidrag till nya folkhögskolor skall det i första hand varatill organisationer som icke har någon folkhögskola redan -är ett typexempelpå det. När det gäller /är det också ganskaklart. Skolan tillhör just den grupp folkhögskolor som 1977 hade blivit såstora att man var tvungen att göra någonting åt dem, Viebäck är en filial, som det hette tidigare. Där bedrivsen extern kursverksamhet som hör fill . Som sådan har dennaturligtvis statsbidrag efter de regler som gäller, och det kommer den att hai fortsättningen också, även om utskottet nu har sagt att vi behöver ett bättreunderlag för att avgöra om skolan skall vara självständig, lika väl som vi fårse över dem som ligger närmast i tur och som kommer in med ansökningar om attbli självständiga. Jag tror inte att någon ifrågasätter utskottets klaralinje när det gäller folkhögskolan som utbildningsanstalt, folkhögskoleidén ochden fina tradition som finns där. När vi har fått det erforderliga materialet,kommer vi självfallet att i vanlig ordning pröva Viebäcksskolan lika väl somandra som kommer att söka bidrag. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. AnL 73 () replik; Det är samma logiska kullerbytta i vadKerstin säger. 1 fråga om , som blev så stor attden måste utvidgas, accepterar man men i fråga om ,som också blivit stor, accepteras det inte. Eftersom utskottet helt avvek från propositionen, tyckerjag att det skulle vara intressant att veta när utbildningsutskottet senast togett sådant initiativ. Fanns det ingen möjlighet för utskottet att inhämtaupplysningar under arbetet, så att man kunde ha slutbehandlat frågan? Jag kan inte finna att det senaste inlägget har rättattill någonting, utan det är samma inkonsekvens i behandlingen som jag harpåtalat tidigare. AnL 74 () replik: Jag upprepar, vilket utskottets ordförandeockså har gjort vid flerfaldiga fillfällen, att tillhör de sju skolorsom fanns med i det beslut som fattades 1977, Naturligtvishar utskottet möjlighet att inhämta upplysningar under arbetetsgång, och det gör det verkligen. Jag måste säga att behandlingen i utbildningsutskottet- och jag förmodar även i andra utskott - är av den arten att manverkligen skaffar sig ett grundligt material, innan man fattar Vissa uppgifter kan ta litet att få fram, och idet här ärendet är de Nr 153 uppgifter av betydelse som skall ta fram i sinkarfiäggning. den Därför tycker vi att det är vettigt att vänta tills vi får det materialet, jpj 1981 AnL 75 () replik: Bidrag UU driften Jag har inte hört från Viebäcksskolan att man har sökt några folkhösskolor uppgifterdärifrån, så det kan väl inte vara så värst utförliga uppgifter som utskottet har inhämtat när det gällt att ta ställning tillViebäcksskolan. 76 HANS NYHAGE (m); Den här debatten har drivits på ett enligtmin mening något anmärkningsvärt sätt. För det första ifrågasätter man varförGysinge och fär inrättas men ej Viebäck, Svaret är återigen: Gysingeoch ligger helt i linje med av fidigare enhälligt fattadebeslut, Viebäck gör faktiskt inte det, och därför har vi begärt uppskovmed ställningstagandet för att få den bakgrund som vi anser vara behövlig. Jag skall för det första villigt erkänna att jag inteuppmärksammade detta under den allmänna motionstiden. Jag beklagar det, menanser mig lika fullt ha skyldighet och rätt att följa tidigaregjorda ställningstagande. Om någonting inträffar under resans gång som påverkarvårt ställningstagande, så måtte vi väl i all rimlighets namn ha rätt att tahänsyn till det. För det andra tycker jag att det är allvarligt att manreagerar som om det vore fråga om en total nedläggningav verksamheten påViebäck, Så är det ju inte. Vi lägger inga hinder för den verksamhet som nubedrivs där. Varför inte erkänna detta, , ochalla andra som argumenterar i den här frågan och som vill ge sken av attverksamheten hotas? Bjuder verkligen inte ärligheten att man redovisar detverkliga förhållandet? För det tredje kan jag inte underlåta att påtala hurargumenteringen förs från det direkt berörda hållet, I den skrivelse som jagförmodar att vi allesammans har fått lyder rubriken: Politiska markeringar motPingströrelsen, Inne i texten på s, 3 står följande; "I ljuset av dettakan man inte helt frigöra sig från misstanken om att vissa politiska partiereller rättare sagt dess ledamöter i utbildningsutskottet ägnar sig åt rentpolitiska markeringar gentemot och dessfolkhögskoleverksamhet," Jag anser att en argumentering av detta slagär djupt bedrövlig och beklämmande. Jag tar direkt avstånd från densamma. Jaghar ingen anledning-och det har heller ingen av mina kamrater i utskottet-attta ställning gentemot , verkligen inte. Vi försöker att leva upptill av tidigare fattade beslut, och därefter agerar vi, AnL 77 (): Det är litet genant att för den tidigare vicetalmannen i behöva tala om att det här inte handlar om något utskottsinifiafiv. Ett utskottsinitiativ är något helt annat. Detta är ett redan väckt ärende som 79 Bidrag tid driften av folkhögskolor utskottet behandlar, och det är mycket vanligt att man dåförordar ändringar beträffande propositioner eller andra förslag. Så har vigjort i utbildningsutskottet, och vi förbehåller oss rätten attgöra det när vi anser det vara påkallat. Vi kommer icke att be tillstånd till det. När det gäller utskottsinitiativ är proceduren en heltannan, och det är mycket mera sällsynt. AnL 78TORSTEN () replik; Jag har inte begärt att utskottet skall frågamig om någonfing i det här ärendet. Men utskottets beslut stöds icke påproposition, icke på mofioner. Då är det - oavsett vad man kallar det - så attutskottet självt har tagit upp saken i denna form och inte gjort det pågrundval av någon proposition eller motion, AnL 79 () replik: