prot · G409153 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi rekommenderar alltså dem som ärbestämda motståndare fill dessa intentioner, vilka innebär att man skulle taifrån facket denna roll, att rösta med vpk;s motion. Då det gäller principerna för den uppsökande verksamheteni bostadsområdena anser vi att samma regel skall gälla. De i området verksammaorganisationerna skall själva avgöra vilket studieförbund de skall samarbetamed. Vi yrkar avslag i enlighet med vår motion, men kommer i andra hand attstödja reservafion 5, En förutsättning för att den uppsökande verksamheten blandolika grupper av eftersatta - handikappade och andra - skall fungera, är desärskilda insatser som de riktade tilläggsbidragen innebär. Utskottet vill nutydligen genomföra folkbildningsutredningens intentioner att "påsikt" upphöra med tilläggsbidragen. Kraftiga nedskärningar beträffandeverksamhet i glesbygd och verksamhet bland handikappade samt då det gällerhemspråksundervisningen talar sitt tydliga språk. På samma sätt förhåller detsig när det gäller förslaget att avskaffa tilläggsbidraget till studiecirklar isvenska, engelska och matematik. En jämlikhetsfråga av stor betydelse är möjliggör för många som inte fått den grundläggande kunskapenmotsvarande i dessa ämnen att utan ekonomiska hinder ta del avdenna undervisning, I motion 2043 har vpk föreslagit att tilläggsbidragetskall utgå med , i syfte att underlätta för och attstimulera eftersatta grupper när det gäller att delta i studieverksamhet.Liknande förslag framläggs delvis i andra motioner från socialdemokratiskt håll.Än en gång kommer utskottet med sina "statsfinansiella skäl". Manfrågar sig hur länge detta argument skall få blockera en angelägensamhällsdiskussion om åtgärder som syftar till att med kraft underlätta för denstora gruppen av handikappade, utslagna och på andra sätt eftersatta att inågon mån få samma möjligheter som andra gynnade skikt fill studier, kultur ochgemenskap. Bakom många vackra formuleringar ifolkbildningsutredningen och i det aktuella betänkandet döljer sig alltså tvånyckelord, nämligen "statsfinansiella skäl". Kampanjen frånhögerkrafterna och mot den offentliga sektornhar helt enkelt även här tagit sig uttryck i ytterligare ett hål påsvångremmen. Här döljer sig det dubbla syftet: dels att spara pengartill statskassan, dels att hindra en offensiv utveckling när det gällerfolkbildningsarbetet - ett arbete som med alla sina brister och svagheter ändåriktar sin udd mot kulturens kommersialisering och som vill fostra tiH enkritisk och självständig hållning mot den svallvåg av tillrättalagd informationoch fördomsfulla värderingar som vräks ut över människorna i vårt samhälle. Detär nödvändigt att utveckla bredaste möjliga försvarskamp mot försöken attförsämra på folkbildningens område. Med det anförda yrkar jag, herrtalman, bifall till vpk-mofionen 2043 i de delar som berörs under momenten 2,5, 7, 8, 9, 10, 15, 17 och 25, I andra hand stöder vi också reservationerna 5 och 11, ochi övrigt röstar vi för reservationerna 4, 6, 7 och 9, AnL 12 (): Folkbildningsarbetets viktigaste uppgift harvarit och förblir att erbjuda människor - oavsett tidigare utbildningsnivå -möjligheter till en fördjupad insikt utifrån vars och ens eget intresse ochverksamhetsfält men också att väcka nyfikenhet och stimulera intresset för nyaområden. Studiecirkeln är i den ursprungliga formen av enkamratkrets en utmärkt skolning i praktisk demokrati. Den bygger på deltagarnasegen aktivitet. Den ger träning i att formulera egna synpunkter, att lyssnatill andras erfarenheter och åsikter, att ta hänsyn till vad andra anserväsentligt men också att kriktiskt granska olika förslag och lösningar ochdärmed möjliggöra ett personligt ställningstagande. Det finns exempel påstudiecirkelverksamhet som fjärmat sig från dessa och andra mål för det friaoch frivilliga folkbildningsarbetet. Men det är viktigt att understryka att denhelt dominerande delen av studieförbundens verksamhet också väl motsvararde mål som samhället och folkrörelserna själva ställt upp för det fria och detfrivilliga folkbildningsarbetet. Det är ofta vanskligt att utifrån bedöma om enverksamhet i rimlig utsträckning fyller de uppställda målen. Det som för denvälutbildade och utåtriktade kan te sig som alltför enkelt och okvalificeratkan för andra vara ett första avgörande steg mot ett ökat engagemang isamhälls- och kulturliv och av avgörande betydelse för den personligautvecklingen. Folkbildningsverksamheten har också haft och har storbetydelse när det gäller att i praktisk handling förverkliga de kulturpolitiskamål som formulerade bl, a, beslut. Exempel på detta är denomfattande estetiska verksamhet som studieförbunden bedriver i form avstudiecirklar och kulturprogram. Studiecirkeln har blivit ett viktigthjälpmedel i arbetet med att bevara och utveckla gamla konst- ochkonsthantverkstradifioner och att ge unga människor kunskaper om gamla teknikeroch hantverk. På motsvarande sätt har studieförbundens verksamhet haftavgörande betydelse för den omfattande musikverksamhet, såväl vokal sominstrumental, som bedrivs i vårt land. Studieförbundens verksamhet har heltnaturligt främst varit inriktad på amatörism - syftet är ju att ge så mångamänniskor som möjligt tillfälle att själva vara aktiva, själva utveckla sinskapande förmåga. innebär studieförbundens verksamhet att basen förde yrkesverksamma kulturarbetarnas arbete breddas, genom att flera människorblir intresserade av och efterfrågar de konstnärliga alster somkulturinsfitutioner och enskilda kulturarbetare erbjuder. Folkbildningsarbetets uppgifter är delvis andra ännär studieförbunden växte fram , Denförlängda obligatoriska skolgången, fillkomsten av den kommunalavuxenutbildningen, utbyggnaden av biblioteksväsendet och de förändradeinträdeskraven för Folkbildning m. m. studier vid högskola ärexempel på förändringar som självfallet påverkat studieförbundens verksamhet.Det betyder emellertid inte att folkbildningsarbetet nu har mindre angelägna uppgifterän tidigare. Dels kvarstår fortfarande många av de ursprungliga uppgifterna -långt ifrån alla vuxna har haft eller har möjlighet att genom samhällets egnaorgan erhålla den. utbildning som de efterfrågar, - dels innebär de alltsnabbare förändringar som vi upplever inom olika delar av samhället ettmotsvarande behov av nya kunskaper. Tekniska och vetenskapliga landvinningar,strukturförändringar och påfrestningar på samhällsekonomin är några exempel påförändringar som kräver en ständig fortbildning och orientering om vad som skeroch därmed beredskap inför och möjligheter att påverka kommande ställningstaganden. Denomfattande studiecirkelverksamhet som genomfördes inför folkomröstningen ienergifrågan är eU exempel på de insatser som studieförbunden i samarbete medolika folkrörelser kan göra när det gäller att föra ut viktiga samhällsfrågortill en bred debatt. Andra exempel på områden där samhällets egna organ intehar räckt fill för att klara snabbt- uppkomna utbildningsbehov är studieförbundensverksamheter bland invandrare och inom stora grupper av handikappade, t, ex,psykiskt utvecklingsstörda, afatiker och döva. Grundläggandeför folkbildningsarbetet är att verksamheten skall utgå från och bygga pådeltagarnas egna önskemål och eget arbete. Med den omfattande verksamhet somdet är fråga om är det därför naturligt att man finner olikautvecklingstendenser. Det är därför viktigt att samhället - med respekt förfolkbildningsarbetets frihet - utformar de övergripande regler som måste ställasför en av samhället till stor del finansierad verksamhet, så att de samtidigtförstärker och underlättar friheten, frivilligheten, studieförbundensansvarstagande, deltagarinflytande och folkrörelseförankringen samt motverkarbyråkrafisering och institufionalisering. Dessutom bör de främja tendenser motett ökat inslag av ideellt arbete där cirkelledaren, oavsett vilken ersättningsom utgår, uppfattar sin uppgift som ett förtroendeuppdrag. Detär glädjande att det finns så stor enighet i utskottet om huvuddragen i det nyastatsbidragssystemet för folkbildningsarbete. De reservationer som finns fogadetill betänkandet från socialdemokraterna och berör förvisso vikfigafrågor, men de är ändå detaljer. Riksdagensbeslut fattas endast en månad innan de ändrade reglerna skall träda i kraft.Detta kommer att ställa stora krav på studieförbunden och deras personal. Detär inte lätt att som ansvarig för en avdelnings ekonomi göra en budgetför nästa verksamhetsår. Hur många fimmar ä . kommer man att ha tillgångtill? Hur många timmar ä , kan man få i gång i samarbete med sinamedlemsorganisationer? Jag tycker att det finns anledning att säga att viuppriktigt beklagar att omställningstiden blir så kort. Alternativet hade dockvarit att skjuta förändringarna framåt , och det hade absolut intevarit bra. Studieförbunden har erkänt kunniga och skickliga organisatörer ochförtroendevalda så de kommer säkert, trots det senabeslutet, att klara sina uppgifter. Efter vissa övergångssvårigheter är jagövertygad om att det nya statsbidragssystemet kommer att fungera bra. Detinnebär förenklingar och det ökar studieförbundens frihet att besluta omverksamhetens inriktning. Därmedvill jag, herr talman, övergå till att kommentera några av de reservationer somfinns fogade till betänkandet. Desocialdemokratiska reservationerna är dels sådana som huvudsakligen handlar ompengar, dels sådana som berör principer. Tilläggsbidragetvill man generellt öka till , . Det säger utskottet nej till avstatsfinansiella skäl. Dessutom vill man behålla tilläggsbidraget för svenskaoch engelska. Utskottet delar på den punkten folkbildningsutredningens och föredragandestatsrådets uppfattning att något tilläggsbidrag för dessa ämnen inte bör utgå. Studieförbundenhar riktat en omfattande kritik mot det nuvarande systemet med priobidrag tillvissa ämnen. Man har uppfattat det som en styrning, en gradering av olikaämnen. En enig utredning föreslog också att svenska, engelska och matematikinte längre skulle vara prioriterade. Det är det förslaget som utskottet nuföljer upp. Bidragettill studieförbundens organisationskostnader föreslås i en annan reservafionhöjt med 8 milj, kr. Utbildningen av teckenspråkstolkar m, fl, föreslås ocksåbyggas ut ytterligare till en kostnad av 1 milj, kr, mer än vad regeringen harföreslagit, I bägge fallen avstyrker utskottet med hänvisning till detstatsfinansiella läget. Men jag vill gärna säga att en fortsatt utbyggnad avutbildningen av teckenspråkstolkar, tolkar för vuxendöva och dövblinda är bådevikfig och nödvändig. Utskottet har här ett gemensamt förflutet från förraåret. Tyvärr finns inte de nödvändiga pengarna för att just nu fortsättaden utbyggnaden. Sånågra kommentarer till en av de mer principiellt inriktade reservationerna.När det gäller statsbidraget till kulturverksamheten inom folkbildning villutskottet liksom regeringen ha så enkla och raka regler som möjligt.Avdelningarna kommer att få en kostnadsram som står i proportion till deutgifter som avdelningen har haft för verksamheten.Avdelningarna får sedan själva planera och genomföra verksamheten i enlighetmed sina värderingar och bedömningar av de lokala förutsättningarna. Det ärutmärkt om de gör det på ett sådant sätt att det stärker folkrörelsernas arbeteoch vänder sig till kulturellt och utbildningsmässigt eftersatta grupper. Detär också utmärkt om man samverkar med medlemsorganisationer och specielltbeaktar behovet i glesbygd och möjligheterna till samarbete med handikapp- ochinvandrarorganisationer. Alltdet som står i den socialdemokratiska reservationen är bra. Det är bara det attbesluten härom inte bör fattas i . De bör fattas av avdelningarnasjälva. Det behövs inga pekpinnar härifrån. Avdelningarna kan själva ta sittansvar och lägga upp verksamheten som det bäst passar på varje ställe. Reservationernaom uppsökande verksamhet i bostadsområdena, fortbildning för lantbrukare ochstudieplansbundna universitetscirklar har Hans Folkbildning m. m. Jag har inget att tillägga utom en liten anmärkning när detgäller fortbildning för lantbrukare. Det är inte fråga om att göra avsteg frånprinciperna om utbildning i företag. Vad det handlar om är att möjliggöra attden verksamhet som bedrivs och som KOMVUX inte klarar även ifortsättningen skall kunna bedrivas i studiecirkelns form och i nära samarbetemed lantbrukarnas fackliga organisationer. vill begränsa antalet studietimmar percirkelsammankomst till tre utan något undantag. Utskottet har stannat för attcirkelsammankomster om högst kan vara nödvändiga av praktiska skälför vissa cirkelstudier på arbetstid och i sådana sammanhang där deltagarna harlånga resvägar. Det är en ändring av propositionens förslag, men en befogadändring. Utskottet har blivit övertygat om att denna ändring kommer attunderlätta studieverksamheten. Det har också förts en motsvarande diskussion omde estetiska ämnena. Men där visar det sig omöjligt att göra någon avgränsning.Antingen öppnar man möjlighet för alla cirklar eller också fåringen cirkel den möjligheten. Att generellt öppna i estetiskacirklar kan föra med sig en kostnadsökning på ca 20 milj, kr. Därför anslutersig utskottet i total enighet till propositionens förslag på den punkten. Den andra moderatreservationen behandlar frågan omtillsynsmyndighet för den statsbidragsberättigade folkbildningsverksamheten.Utskottet vill liksom regeringen ha resp, ,I reservationen föreslås att ges det samladetillsynsansvaret. Den verksamhet som skall få stöd ur anslaget Bidrag tillkulturverksamhet i folkbildningen m, m, ligger inom kulturrådetsverksamhetsområde, och det är för rådet värdefullt att få en överblick överden. Det är också viktigt att det finns en samlad överblick över de totalainsatserna på kulturområdet. Det är skälen till att utskottet ansluter sig tillpropositionens förslag, I enighet gör utskottet det uttalandet att den uppsökandeverksamheten på arbetsplatser skall fungera som . Fråganom ett eventuellt ändrat huvudmannaskap hålls öppen, I anslutning fill den frågan behandlas en motion omsammansättningen av vuxenutbildningsnämnderna. Enligt uppfattning ärdet rimligt att dessa - om ansvaret för den uppsökande verksamheten ifortsättningen skall ligga på de fackliga organisationerna och pengarnafördelas av vuxenutbildningsnämnderna - kompletteras med en representant frånnågon av organisationerna LRF, SF eller SHIO, några ord om vpk-mofionerna. Flera av yrkandenatar upp samma förslag som de socialdemokratiska reservationerna, och jag harredan redovisat skälen för utskottets ställningstaganden i de frågorna, Iövrigt innehåller motionerna liksom anförande en mycketsvepande kritik mot regeringens polifik på detta område. Det enda konkretaförslaget från vpk är ett påslag med 215 milj, kr, till folkbildningen. pengarnahar ingen annan än vpk tillgång fill, och utskottet avstyrker Nr 153 Jag yrkar bifall till utskottets hemställanpå alla punkter, j jj: noi AnL 13BENGT () replik; Några korta anmärkningar mot vad ChristinaRogestam sade. Hon talade inledningsvis om möjligheterna till frihet ochflexibilitet i studiecirkelverksamheten. Också vi förutsätter att de synpunktersom utbildningsministern anförde i sin inledning skall gälla. Om deltagarna istudiecirklarna själva medverkar i utformningen av sitt studiematerial och sinastudieplaner, får vi den utveckling som tydligen Chrisfina Rogestam,utbildningsministern och jag är helt överens om. Frågan om vuxenutbildningsnämndernas sammansättning togjag inte upp, eftersom vi här var överens. Den skrivning som utskottet hargjort visar ju att vi är ense om att den frågan får prövas i sambänd med att vitar ställning till vilka organ som skall svara för den uppsökande verksamhetenpå arbetsplatserna. Jag föreställer mig att utbildningsministerns uttalande , att den uppsökande verksamheten måste utbyggas, innebär att vi såsmåningom går ifrån försöksverksamheten med uppsökande verksamhet ibostadsområdena och vänder oss fill andra grupper som har behov av en sådanuppsökande verksamhet. Då får väl både organisationen och de organ som skallsvara för medelsfördelningen anpassas till den framtida verksamheten. När det slutligen gäller anslaget på 8 milj, kr, ochyrkandet om ytterligare 1 milj, kr, för utbildning av teckenspråkstolkar tyckerjag att det är litet obotfärdigt att hälla med i sakargumenteringen hela tidenoch sedan bara säga att pengarna inte räcker fill. Jag sade i mittinledningsanförande att det finns alla skäl att grundligt pröva just de frågorsom gäller de vuxna i utbildningssamhället, de kortutbildade och andraeftersatta grupper. Just de här anslagen är i det sammanhanget väldigt viktiga.Om vi skall få någon effekt av den uppsökande verksamheten - vi är ändå ganskaöverens om att den skall bedrivas - och om den skall fungeratillfredsställande, då krävs det ytterligare medel för studieförbunden och förexempelvis de handikappgrupper som har behov av teckenspråkstolkar. AnL 14HANS NYHAGE (m) replik: Chrisfina Rogestam anförde att vi moderaterville begränsa fiden för cirkelsammankomsterna utan något somhelst undantag. Det är riktigt. Vi har följt propositionen i det avseendet. Detär heller ingen hemlighet att vi hade mycket långtgående resonemang om undantagfrån den 3-fimmarsregel som föreslås i propositionen. I slutskedet fick viemellertid inte gehör för de synpunkter som vi ansåg vara rimliga och som vi,enligt vår uppfattning, ändå var överens om på ett tidigare stadium. I detläget fann vi det vara konsekvent att helt följa propositionen. ChristinaRogestam sade också att det inte går att göra någon avgränsning Folkbildning m. m. när det gäller ämnena på det estetiska området. Dettaskulle vara en omöjlighet, och det skulle medföra en kostnadsökning på 20 milj.kr. Enligt min mening är det emellertid fullt möjligt att göra en sådanbegränsning. Jag är övertygad om att studieförbunden har ett sådant ansvar attde är beredda att medverka till en begränsning på ett sådant sätt att en4-fimmarsregel inte skulle komma att missbrukas. Dessutom fanns ju möjlighetenatt i efterhand göra korrigeringar - vilket f. ö. också anges i propositionen -om 25-kronorsschablonen springer i väg för långt och det hela får en felaktigutveckling. Ofrånkomligen finns det alltså, herr talman, starka skäl -både av pedagogisk och av praktisk art - som talar för en längresammanträdestid även för den verksamhet som bedrivs på icke-arbetstid. Jaghävdar alltfort att det inte går att säga att det är speciellt angeläget attjust den cirkelverksamhet som bedrivs på arbetstid skall göra det i4-timmarspass. 15SVEN (vpk) replik: Jag vill replikera Chrisfina Rogestam av denanledningen att hon använde ett mycket vanligt sätt när det gäller att bemötasynpunkter från vårt parti, nämhgen att beteckna vår kritik som svepande. Jagförstår att hon därmed menar att den är osaklig, i och med att man inte hargått in i detalj. Men vår motion har, utan att vara särskilt ordrik, pekat påatt det finns ekonomiska problem och samfidigt därmed en tendens till socialutslagning i samhället. Det är en tilltagande problematik, som innebär att detär mycket angeläget att sfimulera fill en ökad studiecirkelverksamhet. Just iett sådant här läge, när det är så svårt för människorna, måste man sfimuleradem att komma tillsammans, så att de kan känna att de hjälper och stödervarandra t. ex. när de jobbar med någon praktisk studiefråga. Detta är väl inteså svårt att förstå. Vi har pekat på att regeringen just i detta läge prutar påanslagen. Detta är icke bara en fillfällighet, utan det har skett under ettantal år. Det är oroväckande. När vi kritiserar detta, då betecknas vår kritiksom svepande. I sak har vi också sagt att vi kritiserar att regeringen gårin för att ta ifrån fackföreningsrörelsen dess uppgift att sköta den uppsökandeverksamheten på arbetsplatserna. Det är en saklig kritik, den är förankrad ifackets egen uppfattning, och den är minst av allt svepande. Jag vill gärna att den som försvarar utskottet ochregeringen i de här frågorna sakligt går in på dessa punkter och talar om,varför man finner anledning att i ett läge som detta, när det socialt är såsvårt i samhället, dra ner på anslagen och minska den aktivitet som skullekunna motverka negativa tendenser. AnL 16 () replik: Det är stor enighet i utskottet om degrundläggande principerna för det nya statsbidragssystemet. Reservanterna har tydligen mer pengar, och de kan satsa dem t. ex. påstörre tilläggsbidrag,större anslag när det gäller studieförbundens organisationskostnader osv. BengtWiklund hävdade att det är viktigt att man noggrant prövar om det inte finnsnågon möjlighet att få fram mer pengar för de här ändamålen. Det är ingettvivel om, , att regeringen prövat dessa anslag noggrant, men dethar inte funnits någon möjlighet att anslå mer medel. Ekonomin är usel, oavsettom uppskattar det eller inte. Visst vore det fillfredsställandeom vi hade mer pengar, men utskottsmajoriteten har inte kunnat räkna med det.Därför säger vi nej även fill förslag som vi tycker är bra och som viprincipiellt är tilltalade av. Vi har ingen möjlighet att förverkliga dem . Närdet gäller den uppsökande verksamheten på arbetsplatser och i bostadsområdenhör jag till dem som anser att dessa båda former av verksamheten kompletterarvarandra. Jag vill gärna se dem sida vid sida även framöver. Detjag sade om vuxenutbildningsnämndérna och deras sammansättning är att se som enmedskickad hälsning inför den översyn som skall ske -även flera andra har ju under debatten använt sig av den möjligheten, HansNyhage säger att man från sida var mycket intresserad av att få enöppning med möjlighet till 4-timmarssammankomster även då det gällde deestetiska ämnena. Det är riktigt att förde den debatten, men deförde den inte tillräckligt långt för att övertyga oss andra om att det varmöjligt att göra de här avgränsningarna. Uppenbarligen trodde man i slutskedetinte heller själv på sin argumentafion, för då borde man rimligen ha reserveratsig för ett sådant förslag. Det gjorde man alltså inte, utan man gick fillbakafill propositionens förslag, som innebär en total låsning vid 3-fimmarsregeln. Idet här sammanhanget vill jag också säga att det i och för sig är vikfigt attmoderaterna bestämmer sig för vad de tycker, Hans Nyhage har här pläderat varmtför de estetiska ämnena, och det har jag mycket stor förståelse för, men detfinns också en moderat motion i vilken man kräver att bör uttala atthobbyverksamhet och frifidsnöjen inom studiecirkelverksamheten till skallbetalas av den som deltar, I den motionen redovisas alltså en helt annaninställning, och det vore som sagt bra om bestämde sig för vad deegentligen tycker om de estetiska ämnena. AnL 17 (vpk) replik: Chrisfina Rogestam säger att ekonomin är usel. Även vi är på det klaramed att det finns ekonomiska problem, men frågan är hur man skall tackla dessaproblem. Häromdagentalade jag med en person som är ansvarig för ett studieförbunds verksamhet ien kommun med stor arbetslöshet, många utslagna människor, många handikappadeoch många äldre. Hon berättade att just studieverksamheten, då människorna fickkomma tillsammans och låta sina problem konfronteras med varandra, var enstimulans och någonting som var ägnat att avhålla människor från att hamna i asocialitet. Har tänkt på att om man skall förbättraekonomin får man inte bara närsynt se på slanten i det här läget - det är f, ö,inte fråga om några ofantliga belopp. Man måste också se på vad det kaninnebära om vi kan satsa på något positivt, något uppbyggande, i en situationdär svårigheterna för människorna är mycket större än vi kanske anar, när vistår här i och inte är tillsammans med människorna och konfronterasmed problemen. AnL 18 () replik: Jag lyssnade med stort intresse tillChristina Rogestam när hon talade om den uppsökande verksamheten och betygadeatt hon kände att det förelåg enighet. Den är jag glad för. Det är viktigt attvi verkligen tar tag i frågan om hur och vem eller vilka som skall bedriva denuppsökande verksamheten i olika sammanhang.