prot · G40983 · 1980-12-31 00:00:00 — Huruvida sådana skäl föreligger fär avgöras medhänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Vid prövningen tas bl. a.hänsyn till utlänningens anknytning till genom här bosatta släktingar,liksom hans situafion i det fidigare vistelselandef med avseende pä t. ex.bostad och försörjning. Härvid kan även utlänningens ålder och hälsotillståndbeaktas. 23 (); Jag ber om överseende med aft jag var säupptagen med mitt manus aft jag inte reste mig när talmannen kom in iplenisalen. Jag villtacka statsrådet för svaret. Min fråga har sin bakgrund i aft en ålderstigen och tillsin hälsa ganska svag syrian inte fått regeringens tillstånd att stanna iSverige. Bedömningen av hälsotillståndet gör jag efter personligt besök hosmannen. Jag besitter dock ingen medicinsk sakkunskap. Enligt utlänningslagen kan vi i tillåta människoraft stanna här av humanitära skäl. Det är en möjlighet som borde tillämpas närdef gäller def fall jag har tagit upp. Jag vill gärna berätta nägot om deffa. Def gäller en snart 80-årig syrian i . Sedan eff ochett halvt år bor han hos sin ende son. Hustrun flnns i . Enligtsonen var kontakten makarna emellan mindre god redan under den gemensammavistelsen där. är kontakten helt bruten. Den gamle mannen röjer en djupönskan att få tillbringa sina dagar hos sonen. Sedvänjan säger att det är hossonen han har sin tillhörighet. De gifta döttrarna tillhör en annan familj. Till bilden hör aft sonen och hans familj har gjort ochgör sitt yttersta för atf motsvara åldringens önskemål att få en hosdem. Det är enkelt atf konstatera atf från rent mänskliga synpunkter borde IsaCan få bo där han vill och där han är önskad. Jag frågar mig själv och jag frågar statsrådet,om inte humanitära skäl gäller här - när skall de annars fillämpas? Jag är väl medveten om att vi i tillämpar ensärbehandling. T.o.m. ordet diskriminering användes i kammaren. Menockså i beslutet om tillämpning av särskilda skäl kan det ges utrymme förindividuell behandling och individuella hänsyn. Det rör sig i det här fallet om en gammal människa idåligt hälsotillstånd, vilket just nu förvärras på grund av oron ochovissheten. Han vill inget hellre än att få leva med sina närmaste släktingar. Talar inte all humanitet för att denne gamle, sjuke manbör fä sluta sitt liv i kretsen av de sina? Det kan enligt min mening inte fåvara så, att lagen skall hindra oss från atf låta honom eller någon annan isamma situation stanna. Det måste få handla om människors beslut, alltså om denpraktiska fillämpningen. Jag vet atf statsrådet inte kan redogöra förhandläggningen av just det här fallet, men ytterligare någon kommentar avprincipiell innebörd borde statsrådet ändå kunna ge. Jag vill infe gärna troatt alla möjligheter som lagen ger har utnyttjats vid bedömningen av humanitärahänsyn i detta fall och liknande. Vilka risker ser statsrådet ien tillämpning av utlänningslagen med större hänsyn tagen till humanitära skäl? Om regeringens praxis i förpassningsärenden Som jag sade i mitt svar är de riktlinjer somriksdagen har antagit för tillståndsprövning av enskild invandring sädana, attandra än asylsökande och nära familjemedlemmar skall tillåtas stanna här endasti Om tillgreppen i butiker och varuhus undantagsfalloch när synnerliga skäl föreligger. Först vill jag påtala en felaktighet, I def här fallet harrnan inte åberopat de särskilda skäl som regeringen har möjlighet aft åberopanär det gäller assyrier/syrianer frän , eftersom def inte gäller enförpassning till ufan till . Defta har således inte allshaft rned saken att göra, utan det har endast varit personliga, enskilda skälsorn har gällt. Det är riktigt att jag i princip är förhindrad att gå in päomständigheterna i detta enskilda fall, rnen eftersom det ändå här harredogjorts för sä mänga detaljer vill jag säga nägot. sade ju själv att den person det här gällerhar sin familj - hustru och flera barn, därav några minderåriga - iVästtyskland. Det var bl. a. den omständigheten som låg till grund förregeringens bedömning. Man ansåg det vara viktigt för en person att få vistastillsammans rned sin egen familj. Def är rikfigt att denne man har en son iSverige och att han uppenbarligen vill stanna här. Vidare frågade vilka risker rnan tar ornman är generösare i sin bedömning av humanitära skäl. Den saken har vi ju haftanledning att begrunda i mänga olika sammanhang. Det är bl. a. av det skäletsom regeringen fann sig föranlåten att tillgripa den möjlighet som lagengav, nämligen aft åberopa särskilda skäl - vilket kanske inte är sä särskiltbra. Det var emellerfid vad rnan ansåg sig nödsakad atf göra, just därför attföljdinvandringen blev så stor. 25 (): Jag ber atf fä tacka statsrådet för dekompletterande synpunkterna. I just def här fallet är det - såvitt jag kan bedöma - sä,att denne man känner sin absoluta tillhörighet med sin son, och det lär varaende sonen. Övriga barn, t. ex. döttrar som har gift sig, fillhör en annanfamilj enligt sederna i deras kultur. Jag vill dock i detta sammanhang uttrycka förståelse förde stora problem man möter vid handläggningen av ärenden av def slag som vi nudiskuterar. Men just med tanke på aft det är människor i mycket utsatta ochpressade lägen som berörs är det ytterst angeläget att alla möjliga mänskligahänsyn kan tas. Som jag sade i mitt första anförande har jag svårt för atf troatt man vid bedömningen av defta fall uttömt alla möjligheter när def gälleratt ta mänskliga hänsyn. 6§Svar på fråga 1980/81:276 om tillgreppen i butiker och varuhus har frågat mig hur jag ser påökningen av tillgrepp i butiker och varuhus. I den officiella statistiken har redovisats ungefärligen samma antal butikstillgreppär och är 1979, 31 344 resp. 31 411. har Nr 83 preliminärt redovisats 32 977 tillgrepp, vilket är en ökning med , Torsdaeen den Om tillgreppen i butiker och varuhus Den officiella statistiken ger endast upplysningar omantalet anmälda butikstillgrepp. Det verkliga antalet butikstillgrepp ärnaturligtvis betydligt störr-e. Från näringslivets sida har man denuppfattningen att även def verkliga antalet tillgrepp har ökat. I den delen ärman dock ännu sä länge hänvisad fill uppskattningar. (Ju 1980:02) har bl. a. till uppgift att,i enlighet rned önskemål (JuU 1979/80:15), närmare undersökaomfattningen av handelns svinn på grund av butikstillgrepp. Som ett led i dettauppdrag har utredningen i samarbete med handelns utredningsinstitut påbörjat enomfattande undersökning som syftar till att närmare klarlägga hur stor del avhandelns totala svinn som kan hänföras fill tillgrepp av olika slag. försorg utförs också attitydundersökningar pä området. Redan nu kan man dock konstatera aft antalet ligger pä enoacceptabelt hög nivå. I direkfiven för utredningen har jag understrukit aftdet skulle vara i hög grad betänkligt om det i vissa kretsar och åldersgruppersprider sig en föresfällning, att butikstillgrepp infe beivras av samhället ochdärför utgör en mer eller mindre lovlig verksamhet. En sådan utveckling kannämligen leda fill aft räffsmoralen uppluckras. Uttalanden i samma riktning har ocksä gjorts av ,senast (JuU 1980/81:9). har uttalat sig föratt def pågående utredningsarbetet avvaktas. I den mån utredningens undersökning visar aft stöldsvinnetnumera har en sådan omfattning att särskilda insatser behövs bör utredningenenligt sina direktiv ocksä lämna förslag till åtgärder som kan varaändamålsenliga föratt man skall komma till rätta med problemen. I direktivenhar jag bl. pekat på förslag som har förts fram från olika häll,såsom att gällande anvisningar om rapporfeffergift upphävs, att straffenskärps, atf rapporteftergifterna registreras eller att man inför enstraffbestämmelse som även täcker tillgrepp som skett av oaktsamhet. Stöldutredningenräknar med att kunna avsluta sitt arbete , Av def anförda torde framgå att jagser mycket allvarligt pä det samhällsproblem som butikstillgreppen innebär. Såsnart resultatet av stöldutredningens arbete föreligger mäste ställning tasfill frågan vilka ytterligare åtgärder som kan behöva sättas in frän samhälletsoch näringslivets sida. 27INGRID (): Jag skall be aft få tacka statsrädet för svaret. I och för sig kan det tyckas ovanligt att ställa en fräganär en utredning håller på aft undersöka hur vi skall komma till rätta med dettilltagande svinnet i varuhus och butiker, orsakat av tillgrepp i lokalerna ifräga. Den ökning som har konstaterats vad gäller polisanmälda tillgrepp äret-i-iellertid sä markant aft det måste vara av allmänt intresse att få hörajustitieministerns Om tiUgreppen i butiker och varuhus uppfattning,även om förslag från självfallet infe kan vänfas förränutredningen framlagt sitt betänkande. Jag är glad över att statsrådet har belyst frågan. Men utvecklingenär mer skiämniande än vad jag tycker framgår av justitieminisferns svar. Desiffror som finns redovisade för polisanmälda tillgrepp täcker säkert endast enliten del av alla de tillgrepp och stölder som sker. Jusfitieministern sägeratt ökningen av polisanmälda brott är . Enligtstatistiska centralbyrån är den , men slutsiffran är lika fullt 33 000tillgrepp. Vad som har hänt är atf riksåklagaren 1979 förklarade sig kunnagodta en praxis enligt vilken värdegränsen för åtalseftergift sattes till 50kr. Det senaste årets siffror skall alltså jämföras med vad som gälldetidigare, dä värdegränsen för åtalseftergift var . Def innebär alltså att siffrorna bygger pätillgrepp som har varit värda medan gränsen tidigare var 20kronor. Dessutom-och def skulle jag önska att statsrådet ville belysa - harbenägenheten aft polisanmäla säkert minskat. Särskilt i storstäderna ärpolisens möjligheter att utreda mindre brott begränsade, och affärsinnehavarnaanser sig ofta inte ha tid med det administrativa arbete som ligger i aft följaupp ärendena. Jag vill därför be statsrådet aft mer utförligt ge sin synpä dels konsekvenserna av atf värdegränsen för åtalseftergift ändrats från 20fill , dels vilka möjligheter den enskilda affärsinnehavaren haratt få tillgrepp utredda av polismyndigheten. Och känner justifieministern dessutomtill hur vanligt det är med återfallsbroft, vore det av intresse aft fä höradet. Skälen till aft jag ställer de här kompletterande frågornaär bl, a, atf såväl handel som konsumenter lever under kärva ekonomiskaförhållanden. Som en följd därav har prismedvetenheten ökat och handelnsmarginaler blivit knappare. har framhållit atfkundsfölder och kundsnatferier har utvecklats fill ett av handelns allrastörsta problem. Tillgreppsbroften kan under det här året beräknas kostahandeln mer än 1 miljard om ökningen inte bromsas. Def innebär en extrakostnad för en familj med två barn på nu . - det är jutrots allt konsumenterna som får betala svinnet. Jag vill ånyo stryka under att jag ser mycketallvarligt på det här problemet. Åtskilliga av de frågor som ställde är just sådana frågor som man inte har helt klara begrepp om f. n.och som def just därför är stöldutredningens uppgift att penetrera. Jaghänvisar till den undersökning som utredningen håller på att göra, som såvittjag förstår kommer aft bli den mest omfattande som någonsin har gjorts på dethär området. När sföldutredningen är färdig får vi se över devärdegränser som finns. Gränsen , för åtalsunderlåtelse grundar sig på enpraxis som kommit fram och som riksåklagaren har sagt aft han i princip kangodta. Men man har en lägre nivå i en del distrikt, Def här är infe en heltfast gräns, utan den är någotflytande och fär väl ses som riktmärke. Jag tror att det är nödvändigt att avvakta vad utredningenkommer fram till innan man föreslår ändrade riktlinjer för lagstiftningen ellerändrade anvisningar. Däremot bör man naturligtvis försöka påverkaopinionen genom information och upplysningsverksamhet. Det här är-som så mycketannat - en del i samhällslivet som det inte enbart ankommer päkriminalpolitiken aft bemästra. Inställningen påverkas ju av samhällsdebattenöver huvud taget, och def måste slås fast aft def här är nägot förkastligt,något som samhället inte kan acceptera. 9m tiUgreppen i 'nttiker och varu-tus 29 (): Jag är speciellt glad atf statsrädet tog uppdet som han berörde i slutet av sitt senaste inlägg, nämligen behovet avinformation. Man kan faktiskt också se den här frågan ur rner principiellsynpunkt, och jag vågar påstå atf höjningen av värdegränsen för åtalseftergifthar åstakonimif en uppluckring av moralen. Om några strumpor eller ett parsardinburkar glider ner i rnin ficka, finns det vissligen risk att jag äkerfast genom intern butiksbevakning, men jag riskerar i alla händelser infe nägotåtal. Och man kan kanske uttrycka deffa bryskt och säga, aft den härförändringen av värdegränsen i det allmänna räffsmedvetandet tenderar attuppfattas som en legalisering av tillgreppen i fråga. Men det här behandlas, som statsrådet sade, avstöldutredningen, och det finns kanske inte mycket mer aft säga om det. Jagskulle i alla fall önska atf man från - även medanutredningen arbetar - gick ut med mer information i den här frågan. skall vara färdig 1982 kan vi infe vänta oss förslag ,dvs. i prakfiken kommer ingenfing atf hända , och def är läng tiddit. Inte minst besvärande är situationen för konsumenterna och föraffärsinnehavarna, som kan se fram mof tre är till när de här tendenserna kanresultera i en fortsatt ökning i tillgreppsbroften, Beträffande informationen tror jag att bådeIngrid som riksdagsledamot och jag som regeringsledamot haren uppgift,nämligen atf i våra anföranden på alla sätt ta upp sädana här frågor . Får jag sedan bara göra en endaerinran gentemot , nämligen mot hennes påstående att det infeskulle vara risk aft bli åtalad om man tar ett par strumpor eller ensardinburk. Jag vill ordentligt slä fast att sådana tillgrepp är straffbara - ochsannolikt betecknas som snatferi, Def kan hända att sådana omständigheterföreligger aft det pä grund av värdet i vissa konkreta fall infe blir åtal, menjag kan inte acceptera påståendet aft det inte är någon risk i ett sådant fallaft bli åtalad - detta är brott! 31INGRID (); är vi inne pä härklyverier. Självfalletär det brott, som justitieministern säger. Men hos den som kanske eft flertal gånger låtit det här paret strumporglida ner i fickan, utan atf någonting har hänt - rner än möjligtvis att nianibland fäft en erinran frän birtikerna, dä saken upptäckts - blir denuppfattningen mera allmän, att det hela är av sä ringa värde. Justitieministern sade aft - och det framgår ocksä avdirektiven till stöldutredningen - man gör bedömningarna med hänsyn till hurlättillgängligt godset har varit eller andra sädana omständigheter. Jag troratt med den allmänna övergäng som vi nu har till snabbköp, all-livsbutikerosv., dvs, till självbetjäning, sä är frågan: Skall man ta en sädanhänsyn fill det sätt pä vilket varorna är exponerade? Skall man infe kunna väntasig att brott är brott, oberoende av om det gäller kyldiskar eller texfilhylloroch oberoende av hur lättillgängliga varorna är? 7 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1980/81:106om ändringi broftsbalkenrn. (främjande av flykt: s. k. falska 1980/81:110 om ändring avprocentsatserna rn. för kvarskafteavgiften 1980/81:112 om samtycke ochtillstånd till adoption 8 § Anmäldes och bordlades Förslag 1980/81:8 revisorersförslag angående behandlingen av allmänna och enskilda mål vid exekution 9 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:1945av m. fl. 1980/81:1946 av m. fl. med anledning av proposition1980/81:89 om vissa frågor rörande glasindustrin 10 § Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation sorn ingivits till kammarkansliet 1980/81:100av () till jordbruksministern om PLM;s tillverkning avaluminiumburkar i Fosie; Debatten om aluminiumburkens varaeller inte vara pä den svenska marknaden går vidare, mer eller mindresakkunnigt återgiven och kommenterad i massmedierna. marknadsför PLMsin produkt med stor frenesioch till betydande kostnader. Fabriken i är färdigställd och Nr 83 kommer atf förse marknaden med 900 iiiiljoiiei- burkar perär. I dagarnaavslutas remissarbetet i anledning av utredningen "Återvinning [ av dryckesförpackning".Av uppgifter som funnits i massmedia framgår alt Klart är emellertid att väsentliga intressenter är Meddelandeom avvisande bl. a. till möjligheten att i acceptabel omfattning kunna insamlade frågor förbrukade burkarna för återbruk. Defta förhällande är eft oroandefaktum med hänsyn fill atf burkarna under alla förhållanden drabbaross med sorndet synes allvarliga kostnads- och miljömässiga konsekvenser. I den pågående "burkdebatten" har skymfatuppgifter orn atf den då sittande regeringen informerades av PLM om planerna påuppförandet av fabriken i för produktion av aluniiniunibirrkar.Regeringen, sägs def, hade inga invändningar mot att projektet realiserades. 1 ett läge då företagsekonoi-niska ochsysselsättningsi-i-\ässiga intressen kommer att spelas ut rnotkonsunientekoiiorniska och miljömässiga intressen är det särskilt viktigt aftden politiska bakgrunden blir klarlagd. Med hänsyn härfill vill jag ställaföljande fräga till jordbriiksniinisteni: Kan statsrådet dementera eller bekräfta uppgiften attregeringen fick del av och inte invände mof PLM:s planer att uppföraFosie-anläggningen för produkfion av aluminiumburkar? 11 § Meddelande om frågor Meddelades atf följande frågor framställts 1980/81:283 av () tillkommunikationsministern orn skyltningen av långsamtgående fordon: harspecificerat en s. k. LGF-skylt för långsamtgående fordon. Specifikationen harvarit ute pä remiss. Samtliga tunga remissinstanser har önskemål omhögreflekterande material. Trots detta kommer uppenbarligen TSV att godkänna enskylt med lägre reflexförrnåga än vad dessa remissinstanser kräver. Med anledning härav vill jag ställa följande fräga tillkommunikationsministern: Vilka åtgärder ämnar kommunikationsministern vidta för attde tunga remissinstansernas önskemål orn högreflekterande material iLGF-skyltarna uppfylls? 1980/81:284 av () fill statsrädet ElisabetHolm om tidpunkten för förslag fill rörande hälsovärdsiiätnndernas framtida uppgifter; 111 lade1978 fram sitt betänkande Kommunalt hälsoskydd (SOU 1978:44). Någon proposifion har dock varken avlämnatseller aviserats. föreligger förslaget fill ändring av miljöskyddslagen.Hälsovärdsstadgekommittén och miljöskyddsufredningen arbetade gemensamt i deavseenden detta var erforderligt. För en bättre miljövård är det angeläget attde kommunala hälsovårdsnämnderna får utvidgade uppgifter. Särskilt angeläget ärdet att den av hälsovärdsstadgekommittén föreslagna konimirnala miljöplaneringenkommer i gång i alla kommuner. Under hänvisning till vad som anförts anhåller jag attfill statsrådet få ställa följande fråga: När kommer hälsovärdsstadgekommitféns förslag aftföreläggas i form av en proposifion? 12 § Kammaren åtskildes .