prot · G40980 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:80 Kompletteringsval UU valberedningen, utskott, utrikesnämnden och revisorer 1S Upplästes följande inkomna skrivelse; Härmedavsäger jag mig uppdraget som suppleant i socialförsäkringsutskotfef. Dennaavsägelse godkändes av kammaren. 2§ Anmälan om kompletteringsval till valberedningen, utskott,utrikesnämnden och revisorer Folkpartietspartigrupp har med anledning av avgång och på grund av avsägelseanmält följande nya representanter i valberedningen, vissa utskott,utrikesnämnden och revisorer, nämligen som suppleant ivalberedningen , som ledamot i utrikesutskottet ,som suppleant i utrikesutskottet , som suppleant isocialförsäkrings- och jordbruksutskotten , som suppleant iutrikesnämnden , söm ledamot i revisorer som suppleant i revisorer i . suppleanti valberedningen () ledamoti utrikesutskottet () Nr 80 suppleant i utrikesutskottet den ""' () Om behandlingen rstin Sandborg (fp) suppleant i utrikesnämnden () ledamot i revisorer () suppleant i revisorer i Rösfånga(fp) 3 § Justerades protokollet för den 6 innevarande månad. 4 § Svar på fråga 1980/81:227 om behandlingen avasylsökande i har frågat mig omjag anser att handläggningen av flyktiiigfall enligt den nya utlänningslagenmotiverar förtydliganden beträffande behandlingen äv asylsökande. Frågan har ställts mot bakgrund av bestämmelserna i 33 och34 §§ utlänningslagen. Enligt 33 § får en utlänning avvisas av polisen trotsaft han åberopar polifisk förföljelse, om påståendet är "Uppenbartoriktigt". Enligt 34 § får en utlänning, som inte är flykting men som förklararatt han inte vill återvända till hemlandet på grund av de politiskaförhållarrdena där, avvisas av polisen om de skäl som utlänningen åberopar föratf infe vilja återvända till hemlandet "kan lämnas utan avseende". gör gällande atf ärenden rörandeassyrier/syrianer från i praktiken behandlas med sämre rättsskydd,trots atf räftssäkerhetsgaranfierna skall vara likvärdiga oavsett vilkenparagraf som tillämpas. Av förarbetena fill utlänningslagen framgår atfuppdelningen i paragraferna har gjorts av praktiska och pedagogiska skäl.Skillnaden mellan uttrycken "uppenbart oriktigt" och "kan lämnasutan avseende" är endast av språklig natur. Skyddet skall vara detsammavid fillämpningen av dessa två paragrafer. Detta framhölls också avarbetsmarknadsutskottet vid behandling av den nya lagen. Föreligger grund för avvisning och är det helt klart atfutlänningens uppgifter är oriktiga, kan polisen meddela eff avvisningsbeslut. skall polisen överlämna ärendet till statensinvandrarverk. När det gäller en utlänning som infe åberopar politiskförföljelse men ändå infe vill återvända till hemlandet med hänsyn till depolitiska förhållandena där vill jag dessutom nämna följande. Sådanautlänningar får stanna här om det infe föreligger särskilda skäl mot detta. Ipropositionen fill den nya utlänningslagen framhöll jag aft polismyndighetervid bedömningen i de situafioner def här är fråga om fär beakta regeringens beslutatf tillämpa "särskilda skäl". Även om det enligt utlänningslagen föreligger en mycketlångtgående skyldighet atf överlämna ärenden enligt 33 och 34 §§, har det ändåi den nya utlänningslagen införts en ytterligare garanti för attinvandrarverket skall få pröva varje avvisningsärende där politiskainvändningar är involverade. I de fall då polisen med sföd av 33 eller 34 §utlänningslagen avvisar en utlänning, skall beslutet anmälas tillinvandrarverket. Verket har att pä samma sätt som polisen bedöma om påståendet"är uppenbart oriktigt" resp. "kan lämnas utan avseende".Så snart det råder tvekan skall invandrarverket överta ärendet. Verkställighetfår aldrig ske förrän invandrarverket har förklarat att verket inte överfarärendet. Denna ordning gäller självfallet även assyrier/ syrianer från . Som svar på fråga vill jag säga aft jaginfe anser atf de regler som frågan berör behöver förtydligas. Om behandlingen av asylsökande 3 i (fp): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Min fråga har sin bakgrund i den diskriminerandesärbehandling som utsätter de kristna frånTurkiet för. Kristna assyrier/syrianer från får "avsärskilda skäl" inte befraktas som B-flyktingar. När detta beslut fattadessades det dock klart atf också assyrier/syrianer skulle få en individuellbehandling, det skulle göras en individuell prövning av varje enskilt fall. Ivarje enskilt fall måste alltså polisen och invandrarverket bedöma om enassyrier eller syrian från är flykting eller B-flykfing - och i deffall denne är B-flykfing bedöma om de särskilda skälen skall tillämpas ellerinfe. Det kan ju vara så atf en assyrier eller syrian har så starkaB-flykfingskäl aft det far över regeringsbeslutet om särbehandling av gruppen. Detta sker nu inte i praktiken. Den mur som har rests uppmof assyrier/syrianer är hög och svårgenomtränglig. Det är i verklighetenmycket svårt för en från att få individuell prövning. Dettaerkändes också i proposifionen om den nya utlänningslagen. Där skriver KarinAndersson: "Jag vill i detta sammanhang erinra om, att deutlänningar det här är fråga om kan vägras rätt aft vistas i när detföreligger särskilda skäl. Har regeringen i fråga om en viss grupp av sådanautlänningar funnit skäl aft tillämpa den nämnda undantagsbestämmelsen, är deftaeft förhällande som polismyndigheterna bör få beakta vid bedömningen av fråganom de Om behandlingen av asylsökande åberopade omständigheterna kan lämnas utan avseende. Deftatorde också ha skett." I klartext innebär detta att en assyrier med klaraA-flykfingskäl ändå knappast fär sitt fall prövat av invandrarverket ochregeringen. gjorde pä den här punkten en förtydligandedeklaration om att begreppen "uppenbart oriktigt" och "kanlämnas utan avseende" skall ge samma rättsskydd. I ett cirkulär harrikspolisstyrelsen tagit fasta på statsrådets uttalande mer än på ,vilket är olyckligt. Det innebär i praktiken aft asylutredningarna görssummariskt. När invandrarverket skall ta ställning i de enskilda fallen har mani stort sett bara atf se att def är s. k. vanliga asylskäl. Föratt veta vilken paragraf som skall användas måste man ipraktiken göra en flyktingskapsbedömning. Om man gör def - dvs. prövar om 33 Si utlänningslagen skall användas eller inte - skall invandrarverket ta överärendet. Dä inträffar två saker. För det första skall den asylsökande fåjuridiskt biträde. För det andra skall inte förpassning kunna ske innanbeslutet vunnit laga kraft. Om def är samma rättsskydd enligt 34 §, borde väl iklartext samma sak gälla också då - eller hur, ? Även en kristenfrän borde ha rätt till juridiskt biträde. Även en assyrier ellersyrian borde ha rätt att fä vara kvar i tills beslutet vinner laga kraft. Jag svarade på i Stockholmfråga, som gällde vilka skillnader i rättsskydd som finns mellan 33 och 34 §§,Jag svarade att def inte finns någon sådan skillnad och att också riksdagensarbetsmarknadsutskott har gett klart uttryck för det. Men jag antar att OlleWästberg med sin fråga avsåg att ta upp vad som skulle gälla när regeringenåberopade särskilda skäl för dem som icke är flyktingar enligt denflykfingdefinition vi nu har i utlänningslagen, och def är en annan fråga. Def är helt klart - man kan ha vilken åsikt man vill omdet - atf när regeringen åberopar särskilda skäl för en viss grupp, som man hargjort för gruppen assyrier/syrianer från , innebär det att deavvisas och kan avvisas på grund av att de tillhör den gruppen, om de infe harnågra skäl utöver aft tillhöra den gruppen. Föreligger sådana starkare skälskall deras ärenden överlämnas till invandrarverket. Alla ärenden skall anmälastill invandrarverket, även om de gäller den grupp för vilken särskilda skäl kanåberopas. Frågan gäller - såvitt jag förstår - om särskilda skälskall fillämpas eller inte. Därom kan man naturligtvis ha olika meningar.Hittills har man emellertid gjort bedömningen att def finns en risk för atfalltför mänga människor som fillhör den här gruppen skulle komma till -def var ju anledningen till att beslutet fattades -, och den risken finnsfortfarande. Jag ser att min faletid snart är slut. Jag återkommer inästa replik och talar om vad jag själv tänker göra i denna fråga. 5 i (fp): Def vore i och för sig intressant atf få redapä vilka funderingar statsrådet har, om hon vill bidra fill att upphäva dendiskriminerande särbehandling som den assyrisk/syrianska folkgruppen i dagutsätts för. handlar rnin fråga egentligen inte om det, ufan om dendiskriminering av assyrier/syrianer som förekommer, vilka inte betraktas påsamma sätt som andra B-flyktingar, och om inte denna diskriminering leder fillatf deras individuella ärenden behandlas mera summariskt än andra flyktingars. Lät oss för lämna det här med paragrafer. Dåvill jag fräga följande: En människa som flytt frän sitthemland och som ansöker om att fä stanna i befinner sig - och det kanvi väl alla vara överens om - i en helt livsavgörande situation. Är def dä interimligt att den personen skall kunna dels fä rätt till juridiskt biträde, delsfå rätt att överklaga beslutet? De nuvarande paragraferna ger i och för sig utrymme fördetta - det beror bara pä hur de tillämpas. Jag menar atf de i prakfiken harfillämpats på ett sätt som gör aft en assyrier eller syrian, som hävdar att haneller hon är politisk flykting eller är svårt förföljd pä grund av sin kristnatro, infe får juridiskt biträde, atf invandrarverket i praktiken inte övertarsådana ärenden. Men innan vi gär vidare i den formella diskussionen måstevi undersöka om vi är överens om defta enda: Är det rimligt eller inte atf densom kommer till vår gräns och hävdar att han eller hon är förföljd på grund avsin kristna tro skall kunna överklaga eff avslag och få juridiskt biträde? Om behandlingen av asylsökande Det är självfallet riktigt aftdiskriminering- om man nu vill uttrycka det sä - av gruppen kristna frånTurkiet förekommer. Man ansåg sig inte kunna ta emot hela den gruppen, ochdärför åberopas de särskilda skälen. Alltså behandlar man deras asylansökningarpä annat sätt än ansökningar från andra som tillhör samma grupp. Men det gällerinfe för dem som är flyktingar. Om flyktingskäl kan åberopas- alltså andra skälän aft man är krisfen frän - prövas ärendet i sak och överlämnas fillinvandrarverket. De som endast har - om man får uttrycka sig litetlättvindigt - vanliga assyrierskäl, dvs. atf de tillhör den kristna gruppen iTurkiet, fär infe sin sak prövad pä samma sätt som andra. De fär ingen juridiskhjälp vid gränsen-det är helt klart, och det vet i Stockholmmycket väl. Den förstärkning som åstadkoms, när den nya utlänningslagen träddei kraft, innebär aft sådana ärenden allfid anmäls till invandrarverket. 7 i (fp): Herr talman! Jagvill återigen tacka statsrådet för svaret. Jag noterar med visstillfredsställelse att är den första i en lång rad av statsråd,som har behandlat ärenden av det här slaget, som tar ordet diskriminering isin mun. Hon säger nämligen atf def är riktigt att def Om behandlingen av asylsökande förekommerdiskriminering mof denna grupp. Jag tycker att det är en helt korrektverklighetsbeskrivning. Fattar regeringen ett beslut om att särbehandla enfolkgrupp på eft negativt sätt, så är def diskriminering. Jag hoppas aft deffaktum att vi är överens om den verklighetsbeskrivningen ocksä i prakfikenkommer aft leda till åtgärder. De kristna som kom frän hävdar ju inästan samtliga fall att de är individuellt förföljda, dvs. infe bara förföljdadärför att de fillhör en viss folkgrupp. De har alltså själva råkat ut förförföljelse. I det här fallet menar jag att man måste behandla dem som allaandra asylsökande, dvs. ge dem rätt till juridiskt biträde vid gränsen. Jag vet atf har varit bekymrad över atf sämånga assyrier och syrianer gömmer sig i väntan på att deras ärenden skallkomma upp, men ett av skälen till detta är ju atf def enda sättet atf fä defhär rättsskyddet, att få juridiskt biträde, är atf se fill att invandrarverkettar över ärendet. Får jag då erinra om att det när det gällerden här gruppen inte bara är fråga om en negativ diskriminering, 1976, däregeringen sade ifrån att samtliga var s, k, B-flyktingar, gjordes ju enpositiv diskriminering. En annan positiv särbehandling består i atf de härmänniskorna utgör den enda grupp som har en speciell familjeåterföreningskvof. Själv har jag gett uttryck för åsikten atfdenna särbehandling är besvärande. Jag har i första hand försökt att fä till enstånd en internafionell lösning, som skulle kunna innebära att de kristna iTurkiet som vill lämna landet skulle kunna göra detta ufan att för den skullbehöva komma till , Vi fortsätter fortfarande våra sonderingar i andraländer när det gäller den här frågan. Visar det sig att vi kan slopa den härbestämmelsen ufan aft det medför de konsekvenser som man har befarat och somgjorde att regeringen började tillämpa den, har jag ingenting emot att låta denutgå, tvärtom. 9 i (fp); Den positiva särbehandlingen, dvs, detta attregeringen beslöt atf samfiiga assyrier och syrianer skulle befraktas somB-flyktingar, är inte mycket värd, Def beslöts ju atf samtliga skall betraktassom B-flyktingar, men inga skall fä komma in i landet. En del av det orimliga ibeslutet var att man befraktade gruppen som grupp och infe säg pä varje enskildindivid i sig, vilket borde vara grundläggande för flyktingpolitiken. Vad vi nu diskuterar är frågan hur de här människornabehandlas i prakfiken. Det verkar emellertid som om vi vore överens när detgäller verklighetsbeskrivningen. Då är frågan fortfarande denna: Är det ändåinte rimligt att den som befinner sig i en sä livsavgörande situafion, som dengör som av politiska skäl försöker att få stanna i , skall fä juridisktbiträde vid gränsen och få stanna här tills överklagande skett och ärendetslutgiltigt avgjorts? Om vi tycker atf detta är rimligt, varför skall det dåinte gälla ocksä för denna grupp? Dagens paragrafer ger ocksä utrymme för det. Den fråga som nu tog uppbehandlades ju i . Vid det tillfället avvisade riksdagenden motion som hade väckt i frågan och stödde regeringen. a. till atf rättsskyddet hade förbättrats fill följd av att allaärenden skulle anmälas fill invandrarverket. 11 i (fp); Vad 'on säger stämmer interiktigt. Def som jag då motionerade om var atf alla flyktingar vid gränsenautomatiskt skall få ett juridiskt biträde. handlar detta inte om just denfrågan. Det gäller om assyrier och syrianer skall betraktas som andraflyktingar, dvs. att invandrarverket pä individuella grunder befraktar varjeenskilt fall, och i den mån invandrarverket gör en flyktingskapsbedömning,vilket rimligen sker när man avgör ifall man skall fillämpa § 33 eller § 34, däockså far över ärendet och läter assyriern/syrianen få räft till juridisktbiträde och rätt atf stanna fills ärendet har överklagats. Det är ändå dettasom är det väsentliga. Dä fär man rätt fill juridiskt biträde och därmed störrerättssäkerhet. Då tillämpas särbehandling inte bara när def gäller beslutet omhuruvida personen skall fåstannaellerej-såbördet ju varaom man nuharfaffat eftså här dåligt särbehandlingsbeslut. Det skall alltså inte tillämpas i fråga omrättsskyddet. Det är den frågan som invandrarverket skallpröva inom ramen för den anmälningsplikt som polisen har gentemotinvandrarverket i varje enskilt fall. 13 i (fp): Men invandrarverket har ju självt sagt när det föreligger s. k. normala assyrieskäl inte tar över, dvs. att mannöjer sig med en mycket summarisk beskrivning av skälen och infe tar upp deindividuella fallen. Jag vill ha en lika individuell bedömning av människorfrän olika folkgrupper, oavsett om regeringen tillämpar särskilda-skäl-beslufeller infe. Om information till invandrare rörande betydelsen avsvensk borgerlig vigsel i vissa faU 5§ Svar på fråga 1980/81:257 om information till invandrare rörande betydelsenav svensk borgerlig vigsel i vissa fall har frågat mig hur invandrarnaoch deras organisationer och församlingar informeras om de regler som gällerför att ett äktenskap enligt egen religion ingånget i skall bli giltigtäven enligt svensk lag och således ge fullgott socialt skydd. Om information till invandrare rörande betydelsen avsvensk borgerlig vigsel i vissa fall De problem som tar upp i sin fråga haruppmärksammats av berörda myndigheter. I den grundläggande skriftligainformafion som varje nyanländ invandrare fär finns allmänna upplysningar omvart man bör vända sig för att få information i sådana frågor. Motsvarandeupplysningar lämnas också i en särskild informationsbroschyr - Aft tänka påinnan du gifter dig -som invandrarverket och gemensamt gav utunder . Defta informationsmaterial, som finns på ett 15-tal språk,har distribuerats till invandrarorganisafionerna. Enligt vad jag har erfarit pågår nu diskussioner mellaninvandrarverket och om aft förbättra informationen om deproblem som frågan avser. De kommer bl. a. aft beaktas i den nya grundbroschyrför nyanlända invandrare som invandrarverket planerar att ge uf . 15GÖREL (): Jag tackar statsrådet för svaret. I min egenskap av borgerlig vigselförräftare har jag fåttkännedom om eft ärende som föranlett min fråga. En svensk, som konverterat fill mohammedanismen i sambandmed atf han gifte sig med en egyptiska med islamisk frostillhörighef, ringdemig för atf beställa borgerlig vigsel. Han berättade då att han för en fidsedan gift sig enligt islamisk sed inför en imam och i samband därmed fåttklart för sig atf denne imam inte hade någon kunskap om huruvida kompletterandesvensk borgerlig vigsel var önskvärd eller om konsekvenserna av aft inte vigasig ocksä borgerligt. Tvärtom tyckfes imamen tro atf den mohammedanska vigselnvar giltig även enligt svensk lag. Den här svensken ringde emellerfid till olikamyndigheter för att försäkra sig om att meddelande om hans ingångna äktenskapnått berörda instanser, och han fann då att han visst infe var gift enligtsvensk lag, vilket t. ex. innebar att, om han själv förolyckades, hans hustruinfe skulle få vare sig änkepension eller kvarlåfenskap. Enligt svensk lag varnämligen de båda att betrakta som samboende. Eftersom denne imam inte kände fill att en vigsel enligtislamisk religion och ritual mäsfe kompletteras med svensk borgerlig vigsel föratf bli giltig i , frågar jag mig hur många i ingångna äktenskapenligt främmande religion som inte kompletterats med svensk borgerlig vigsel,på grund av aft parterna infe vetat att så bort ske för aft de skulle fåfullgott socialt skydd. Regler om kompletterande borgerlig vigsel finns ju förflera nationaliteter och religioner. Om personerna blir kvarboende i Sverigekan följderna vid skilsmässa eller dödsfall bli katastrofala - och heltöverraskande. Man kan alltså undra hur många invandrarpar i som trorsig vara gifta men faktiskt inte är def. Det är utomordentligt viktigt att invandrarna får vetakonsekvenserna av atf ingå äktenskap enbart enligt sin egen religion. Det kanju tänkas att man föredrar vigsel enbart efter den egna religionen, men manskällda ha klart för sig vad def innebär. Om paret blir kvar i ochkanske skiljs , kan den ena parten verkligen fara illa. ärdet kvinnorna som blir De känner infe till paragrafer och regler lika bra och behärskarspråket sämre. Osämja och påföljande skilsmässa inbjuder ju inte precis fillgenerositet mellan parterna när ett bo skall delas. Likaså kan eft dödsfallmedföra, förutom känslomässiga problem, också materiella, t. ex. vidarvsskifte. Om berörda släktingar upptäcker fördelarna med att åberopa att detenligt svensk lag inte varit nägot äktenskap, är def dess värre inte osannoliktatt de också gör så. Jag anser att man skall kunna fordra att dereligiösa ledarna-vigselförrättarna informerar om kravet på svensk borgerligvigsel som komplement och atf de själva är medvetna om vilka konsekvenserna kanbli, om det kravet inte är uppfyllt. Jag vill alltså vädja tillinvandrarministern att ta initiafiv till en riktad information i de härfrågorna. Jag vill ocksä ställa frågan, om det är på det sättet aft deninformafion som invandrarministern talar om i svaret har gått uf enbart tillinvandrarorganisafionerna. Om inforntation till invandrare rörande betydelsen avsvensk borgerlig vigsel i vissa faU Def var en intressant kommentar som GörelBohlin gjorde. Den visar aft detta är ett problem; vi vet infe rikfigt för hurmänga, men def kan vara det för rätt många. Äktenskap ingångna i ärgiltiga endast orn de förrättas av den som har vigselrätt enligt svensk lag,och det har ju infe alla invandrarkyrkor. Def finns alltså eft problem, somkanske mer är ett informationsproblem riktat till invandrarkyrkorna än tillinvandrarna själva. är def så aft den broschyr somhar getts ut infe bara har gått till invandrarorganisafionerna utan också tillkyrkorna, så jag tror att de i och för sig har kännedom om det här, Def är välsnarast viktigt att def frän myndigheternas sida understryks atf kyrkorna harskyldighet att ge informafion till de par som de viger enligt sin religion. Jagtycker def är angeläget att den riktade information som talar omkommer till sfånd. 17GÖREL (): Jag är tacksam för att invandrarministernställer sig positiv fill sådan riktad information och fill aft den förbättrasoch intensifleras. Jag kan fala om att jag också har varit i kontakt med enpastorsexpedition i en församling med en stor andel invandrare. Man hade därgjort reflexionen atf part, som begärt hindersprövningsbevis för att gifta sigborgerligt, inte sällan sedan flera är fillbaka befraktade sig som gifta enligtegen religion. Någon bekant eller släkting hade dock uppmärksammat dem på attdet var säkrast atf ocksä gifta sig borgerligt och svenskt, och sä hade degjorf det. Men det otäcka är ju atf det hade kunnat hända en hel del under denfid då de trodde atf de var gifta och därför trodde aft de hade ett fullgottsocialt skydd men faktiskt inte var gifta. Jag vill också peka pä atf eff informafionsmaterial pä eftfemtontal språk kanske inte är tillräckligt, eftersom vi har sä mängainvandrargrupper i - det är faktiskt hundratalet olika språkgrupper -och att det är Om lagstiftningen mot terrorism väldigt viktigt aft just de religiösa ledarna får sådanakunskaper. I det ärende som jag kom i kontakt med hade invandraren i det parsom skulle gifta sig kommit direkt till för atf ingå äktenskap ochalltså inte nätts av någon sådan information. Jag vill än en gång understryka att jagupplever problemet som viktigt. I de diskussioner om att förbättrainformationen som pågår mellan invandrarverket och kommerjag, som jag sade i mitt första anförande, att förvissa mig om atf man far uppde här frågorna, sä aft alla invandrare kommer att nås av informafionen. Det är, som jag sade tidigare, också viktigt - kanskeallra viktigast - aft invandrarkyrkorna själva informerar de personer somgifter sig enligt deras religioner om de förhållanden som gäller. 19 (): Jag tackar invandrarministern för detbeskedet och utgår från atf man kommer aft intensifiera den här informationen. 6§Svar på interpellation 1980/81:76 om lagstiftningen mot terrorism har frågatjustitieministern om han anser att ferroristbesfämmelserna i utlänningslagen ären bra lagstiftning som garanterar rättssäkerhet och trygghet för invandrareoch flyktingar i , har vidare frågat justifieministernom denne vill medverka till en sådan utformning av gällande bestämmelser, atfutlänningen och hans ombud alltid får tillgång till alla handlingar som kan habetydelse för utgången och om det är lämpligt att avgörandena iterroristärenden fatfas av och invandrarministern, Interpellafionenhar överlämnats till mig. Den s. k. terroristlagen kom till därför atf utvecklingenav den internationella terrorismen - här hemma och ute i världen - var sädanaft lagen bedömdes nödvändig. De utredningar som företogs och de övervägandensom gjordes vid det tillfället visade, att varken utlänningslagensavvisnings-och utvisningsbestämmelser eller bestämmelserna i annan lagstiftningom förebyggande och beivrande av brott räckte för att vi skulle kunna skyddaoss mof internafionella terroristdåd. Nägon ändring av förhållandena fill detbättre har tyvärr infe skett . Terroristbestämmelserna syftar fill att förebyggaterroristdåd.