prot · G40956 · 1980-12-31 00:00:00 — sig om att begränsa och sä långt möjligt förhindra luffföroreningar. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. innebärandelångväga gränsöverskridande luffföroreningar". Vilka föroreningar är då aktuella? Den samlade kunskapenhärom är redovisad i bl. a. arbeten sådana som The Global 2000 Report to thePresident utgiven av US Government Prinfing Office 1980 och . Loockwood:Causes of Climafe, 1979. Där finner man uppräknat elva olika ämnen, avantropogent ursprung - dvs. orsakade av mänsklig verksamhet - som förorenarluften och medför såväl lokala, regionala som globala återverkningar.Understrykas bör således atf den konvention vi nu behandlar icke enbart är avväsentlig betydelse för de 33 länder som undertecknat handlingen, utan även harett stort värde i atf den markerar första steget pä en nödvändig utveckling moten konvention av global räckvidd. Problemens globala omfång är en realitet; såäven medvetenheten om att det är omöjligt för en enskild nation aft skydda sigmot luftföroreningar orsakade av andra nationer. I konventionen ges högsta prioritet åt åtgärder förbekämpning av luftföroreningar förorsakade av svavelföreningar. Detta är ursvensk synpunkt högst tillfredsställande. Snara åtgärder är emellertidnödvändiga även vad gäller andra luffföroreningar. Hit hör utsläppen avkoldioxid, som ger klimatförändringar, samt frigörandet av kemikalier somreducerar stratosfärens ozonskikt. för-industriella epok beräknasatmosfärens COi-halt ha uppgått till 290 ppm. 1976 har denna siffra stigit till332 ppm. Det beräknas att CO-koncentrationen skall ha ökat till 385ppm, och, vid oförändrad utveckling, fill 580 ppm år 2025-2050. Orsaken tilldenna fortlöpande höjning anges av de flesta experter vara; förbränning avfossila bränslen, kalkbränning samt skogsskövling. Hur utvecklingen kommer atfgestalta sig blir beroende av vilken energistrategi som mänskligheten kommeratf välja. Ett antal energi-scenarier i Global Report anger följandevariationsmöjligheter; Om användningen av fossila bränslen ej ökar efter 1985blir luftens CO;-halt ca 450 ppm . Om naturgas ersätter världens helakolförbrukning och halva oljeförbrukning, sfiger CO-värdet till ca 1 070 ppm år2050. Om syntetiska bränslen ersätter all olja, och kol ersätter gas, kommerC02-koncentrationen är 2050 atf ligga avsevärt över 1 200 ppm. Atmosfärens koldioxid-koncentration påverkar klimatetgenom sin växthuseffekt. Koldioxiden släpper igenom solstrålningen filljordytan men fångar upp en del av utstrålningen från jorden och reflekterar dentillbaka. Följden av en ökad CO-halt blir att temperaturen sfiger pä jordytanoch i de lägre luftskikfen. En geofysisk studiekommitté inom vetenskapsakademihar analyserat hithörande problem med hjälp av uppställandet av en av dehittills mest kompletta klimatmodellerna. Som resultat framkom atf enbart enfördubbling av COj-halten i atmosfären ger en temperaturhöjning på medelhögalatituder på och en genomsnittlig ökning av nederbörden på . 1polarområdena blir femperatursfegringen 3 ä 4 gånger så stor. Den förutseddaökningen av CO, fram till år 2150-2200 kan innebära en höjning av den globalamedeltemperaturen på mer än . Vi har då fått ett femperafurklimatmotsvarande det som rådde under mesozoikums värmetid för 70 fill 100 miljonerår sedan. Följdverkningar blir bl. a. nedsmälta polarisar, stigande nivåer påvärldshaven och översvämmade låglandskuster. Den andra typen av luftförorening inom området förlångväga transporter, som jag här i korthet vill beröra, herr talman, äraerosoler som reducerar stratosfärens ozonskikt. Detta har egenskapen atfabsorbera ultraviolett ljus och därmed skydda växter och djur från skadligstrålning. Vid absorbtionen av UV-strålningen värms ozonskiktet upp, och entemperafurinversion uppkommer som begränsar den vertikala blandningen iatmosfären. Föroreningar frän mänskliga aktiviteter som kommer in i ozonskiktetkvarstannar där , fill dess de har omvandlats till andra ämnen ellerblir återförda till froposfären. Flera sådana immisioner är kända för atfreducera ozonet. Främst bland dessa kommer klörofluorkarboner frånsprayflaskor, jetflygplan och användningen av kvävegödselmedel i jordbruket. Enligt vetenskapsakademi kommer ozonet att minskamed vid en klorofluorkarbonförbrukning på 1974 årsnivå. Framtida överljudsplan väntas reducera ozonet , och en två- filltredubbling av förbrukningen av kvävegödsel tar bort avozonet. Även om den vetenskapliga utvärderingen av dessa beräkningar ej ärentydig stöds dragna allmänna slutsatser av de senast gjorda undersökningarnainom området. Den största faran med ett reducerat ozonskikt ligger i atfen ökad UV-strålning skulle påverka livets evolufion på jorden och förändrabalansen mellan ekosystemen. Hudcancer hos människan skulle öka, mest i högländerna,vid en ozonminskning pä i stratosfären. Anförda exempel på långväga luftföroreningar har jag velatta fram, herr talman, för aft belysa komplexiteten i hithörande frågor ochunderstryka vikten av att konventionens målsättning blir uppfylld avanslutna stater och uppfylld i hela sin vidd. Problemen är många och kräver försin lösning ökade forskningsinsatser och ett intensifierat internafionelltsamarbete. Härmed följer ett stigande behov av utbildning av såväl forskaresom naturvetare, tekniker m. fl. yrkeskategorier som berörs av projektet. Inomsåväl vår gymnasiala skola som vid våra universitet och högskolor börplaneringen starta redan nu för aft möta detta utbildningsbehov. Med godkännandet av denna konvention tar vi ett första,hoppfullhefens steg mot lösningen av ett svårbemästrat internafionelltmiljöproblem. Detta steg måste följas av många fler på samma väg - ansvaret motkommande släkten kräver så. Jag yrkar bifall till hemställan ijordbruksutskottets betänkande 1980/81:13. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. Anf.26 (): Jag har tillsammans med mina partikamrater från Kronobergslän i mofion 1979/80:1379 aktualiserat den filltagande försurningen av vattenoch marker, som är alldeles särskilt påtaglig i vårt län. 3 protokoll 1980/81:56 Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. ytterligarenågot utveckla tankegångarna i denna motion. Men jag kommer infe att yrkabifall till den, eftersom jag tycker mig kunna spåra en viss välvilja till detsom framförs i motionen i utskottsbetänkande 13 och framför allt i denreservation som är fogad till betänkandet. falare har vältaligt vittnat om försurningensorsaker och verkningar. Jag skall därför - för tids vinnande - hoppa över dendelen av mitt anförande och bara ge några exempel på vad försurningen ställtfill med i . Där befarar nu att av länetssjöareal kommer att vara förstörd redan om något tiotal år. Då kommer alltsåväxtplanktonsam-hället i sjöarna att ha blivit artfatfigare, kräftor ochsnäckor att ha försvunnit och fiskarnas fortplantning aft ha omöjliggjorts. Av 102 rinnande vatten i , främst störretillflöden och åsträckor, hade ett pH-värde eller lägre.Bara ett enda vatten hade ett pH-värde ,0. Länets största och landetstionde sjö har en mycket tydlig negativ pH-utveckling. Trenden för dennasjö pekar mot att dess alkalinitet är förbrukad . Dåhar alltså de basiska hydroxidjonerna försvunnit och skyddet mot försurningupphört. Det finns, mig veterligt, inga mätningar av halter avgiftiga metaller i , men i grannlänet har man kunnatkonstatera förhöjda kadmium- och aluminiumhalter i ett flertal insjöar. Medtanke på närheten är det inte orimligt att antaga att förhållandena ärlikartade i . Varifrån kommer då det stoff som försurar marker, sjöar,vattendrag och grundvatten? Ja, om vi tittar pä och häller ossfill svavlet, som är den största boven i dramat, så visar det sig att ungefären fjärdedel kommer från inhemska föroreningskällor och fre fjärdedelar frånutländska. Det är, som fidigare sagts, framför allt industrier samt kol- ocholjeeldade kraftverk som svarar för föroreningarna. drabbassärskilt hårt av oljekondenskraftverket i , som 1979 distribuerade svaveldioxid, och glasverk i , som åriigen släpperut . En annan försurningsorsak är den tilltagandeanvändningen av surgörande gödselmedel inom jordbruket. Eftersom huvuddelen av de försurande ämnena kommer frånfrämmande länder, måste en huvuduppgift bli aft få dessa länder aft rena sinastoffutsläpp bättre än . Det kan egentligen bara ske genom internationellaöverenskommelser av olika slag. Konventionen om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar är därför välkommen, även om den har sina brister. ex. inte atf få några effekter . Vidare är texten i vissadelar så vagt hållen,att den förefaller till intet förpliktande. Den kanemellertid tjäna som utgångspunkt för fortsatta förhandlingar. Och mångamänniskor förväntar sig nu atf regeringen agerar kraftfullt i den här fråganoch far upp s. k. bilaterala förhandlingar med andra länder. Det borde intevara svårt aft övertyga t. ex. att minska ner sina försurandeutsläpp. avvästtyskar utnyttjar ju unika allemansrätt för vila och rekreation, t.ex. fiske. De kan med egna ögon se eländet i form av livlösa svenska sjöar ochvattendrag. För atf få gehör för våra krav i internationellaförhandlingar måste vi emellertid, som det har sagts tidigare här, självaföregå med gott exempel och vidtaga kraftfulla åtgärder. Vi måste t, ex. setill aft vi lever upp till den målsättning som 1976 spikades av densocialdemokrafiska regeringen, nämligen aft utsläppen är 1985 skall vara nerepä 1950-falets nivå. Vi måste också se till att de lagar och förordningar somgäller för företags och kommuners förorenande utsläpp i luft och vatten följs.Så är uppenbarligen inte fallet . Enligt tidningMiljöakfuellf, nr 8/1980, bryter närmare 100 företag och kommuner kontinuerligtmot gällande bestämmelser på detta område. Som exempel nämner man fabriker sombyggs färdiga innan prövning enligt miljöskyddslagen är klar. Mannämner produktionsökningar på efter ombyggnad utan sådanprövning och ufsläppsöverskridanden på . Vidare måste vi vara observanta på den fara för miljön somden växande efterfrågan på koleldade kraftverk utgör. I ser vi med stor oro på de planer som har pä ett s. k. kolkondenskraftverki . Enligt ursprungliga förslag skulle defta kraftverkdistribuera svaveldioxid och metaller . har man emellerfidkompletterat sin ansökan och därvid redovisat lägre immissioner av svavel.Enligt experter kommer dessa aft uppgå till ca /år. Även detta är enoacceptabelt hög immissionsnivå, som kommer att få en fullständigt förödandeeffekt på bl. a. den kronobergska naturen. Vi socialdemokrater i länhar därför kraftigt protesterat mot planerna pä ett kolkondenskraftverk iKarlshamn. Till råga på eländet har regeringen nu gett glasverk iHalmstad tillstånd att släppa ut ytterligare svaveldioxid per är. Dettavittnar verkligen infe om någon större omsorg om den kronobergska naturen,eftersom sjön ligger rätt i vindriktningen, vilket kommer aft påskyndadenna mycket rena sjös försurning och död. Det räcker emellertid inte med förebyggande åtgärder.Olyckan är redan skedd. Massor av vatten och stora markområden är förgiftade.Och inte heller här kan man förlita sig på de självläkande krafterna. Det ärstora samhällsinsatser som behövs. Tyvärr finns det infe så många medel afttillgå. Det är väl egentligen bara kalkning av sjöar och marker som kan höjapH-värdena någorlunda effektivt. När det gäller kalkningen konstaterar utskottet en smulauppgivet att något uttalande från sida om verksamhetens omfattningoch inriktning nu inte är påkallat. Och man hänvisar till att en samladredovisning av hittillsvarande kalkning och förslag till fortsatt verksamhetinom kort kommer att framläggas. Detta är ett minst sagt egendomligt påstående,eftersom och redan har presenterat enomfattande redovisning av erfarenheterna av kalkningen av sjöar och vattendragunder tiden . Man preciserar därvid också behovet av Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. Det framgår, herr falman, med önskvärd tydlighet aft depenningmedel som anslås till kalkning bara är en bråkdel av det sombehövs för att klara såväl akut som ackumulerat kalkningsbehov. Detta bordenaturligtvis stämma fill eftertanke, men det borde framför allt ha föranlettnågon form av viljeyttring från utskottets sida. Sä har inte skett, och det ärbara att hoppas, att kalkningsverksamheten och forskningen om alternativ filldenna inte skall drabbas av det lätt hysteriska sparnit som lägger sin förlamandehand över diverse samhällsakfivitefer i värt land. 27 (): Mofion 1979/80:304, som behandlas ijordbruksutskottets betänkande nr 14, far upp risker som finns vid användandeav kol som energikälla. , när mofionen väcktes, ägnades så gott som helamiljödebatten inom energisektorn åt kärnkraften. Riskerna med andra energislagkom i skymundan. Motionen har fått ligga till sig näsfan , ochdess krav blir allt aktuellare och angelägnare. Vi måste minska värt oljeberoende,och då rycker kolet allt närmare. I det sysselsättningsläge vi har är det föresfåeligf attmånga kommuner vill fä utdelning i någon form av en ökad kolanvändning ilandet. Man behöver alternativ till oljan för uppvärmning, och då blir kolet såvikfigt att miljöriskerna tonas ner. Om man ersätter olja med kol ökar utsläppen avluftföroreningar. Utsläppen av t. ex. rök och sofpartiklar blir 80 gånger såstora och av tungmetaller 5 gånger större. Koldioxidutsläppen ökar med ca 20 %osv. Fast avfall i form av aska från rost och rökgasfilter ökar 115 gånger såmycket som vid oljeeldning. Bara stod det i Energifakta nr 10,utgiven av Näringslivets Energiinformation, följande; "Kunskaperna inomkolområdet i är inte särskilt stora. Det pågåremellerfid arbeten på skilda häll i landet (inom företag ochforskningsinstitutioner) för att förbättra kunskaperna. Man studerar bl. a.möjligheterna med koleldning i s. k. svävbädd eller fluidiserad bädd. Detinnebär att kolsfyckena hälls svävande på en luftström under förbränningen,vilket ger en kompakt anläggning och mindre föroreningar." Den metoden bör kombineras med spärrfilter innehållandesådana egenskaper atf kvicksilverutsläpp helst förhindras. De oerhört storautsläppen av koldioxid, som har berörts av andra falare, kommerenligt samstämmiga rapporter från mefeorologer att medföra klimatförändringar.Det blir varmare, och den största effekten utsätts den norra polarregionen för,vilket berör vårt lands klimat. Vi vet inte vad detta kommer att innebära förde människor som skall leva här på 2000-falet och . har gjort en studie över olika regionerslämplighet för kolkondenskraftverk och kommit till slutsatsen atf dessa ärolämpliga överallt.Naturvårdsverket far inte ställning till behovet av sådana kraftverk utan pekarpå miljöriskerna. Aft ta hänsyn till miljön är inte minst regeringens ansvarnär den skall pröva fillständsansökningar för byggande av kolvärmeverk ochkolkraftverk. Regeringen har beviljat och kommunertillstånd att uppföra kolvärmeverk. skall förses med en anläggning föravsvavling, som inte skall behöva användas under en försökstid på tre är. Det är anmärkningsvärt atf regeringen gerdispens från att använda nu känd teknik för att minska miljöriskerna. Det finnsingen anledning att tillåta ytterligare föroreningar. I motionen krävs att användning av kol sker på ett sådantsätt att skydd för människors liv och hälsa garanteras samt att forskning ochutveckling för att uppnå dessa mål befrämjas. I sadeenergiminister följande: "Intresset för kol är stort i landet. Detgäller bara här och det är vi just i färd med, atf fastställa miljökrav pä kol.Ty kolet får inte medföra en sämre miljö. Men om vi bara anger miljökrav ochandra specifikationer, då kommer kolet av sig självt." Energiministerns uttalande, att kolanvändning inte fårförsämra miljön, ligger också i linje med motionen. Men vad spelar det för rollvad han säger, så splittrad som regeringen är. Jag noterar att miljövännerna i denna frågainte kan lita till de borgerliga ledamöterna i utskottet. Det är en besvikelseför mig, då jag trodde atf alla partier skulle stödja motionen. Besvikelsengäller särskilt centerpartisterna. Genom att stödja den socialdemokratiska reservationen kankammarens ledamöter fordra att regeringen uppfyller miljökraven, vilket är viktigtinför kommande energipolitiska beslut. Jag yrkar bifall till reservationen, fogadfill jordbruksutskottets betänkande nr 14. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. 28LENNART (): Atf försurningsproblemef är ett av våra storamiljöproblem har väl denna debatt ganska klart gett vid handen. Jag skall inteförsöka precisera orsakerna därtill och utvecklingen på området, det har mångagjort före mig. I stället skall jag beröra en del andra saker. sade tidigare att det var anmärkningsvärtatt jordbruksministern hade behövt pä sig för aft över huvud tagetåstadkomma någonting i sammanhanget. Han syftade då på konventionen omluffföroreningar som spritt sig från andra länder. Men faktum är atf det ärjust som det har börjat hända en hel del på området ifråga. Kalkningsprojekten har satts i gång, och man har, som det här har sagtstidigare, satsat 10 milj. kr. - i är 15 milj. kr. - i form av bidragtill kalkningsprojekt. Vi räknar med atf det under nästa budgetår skall satsasännu mer pengar. Försök pågår också med andra metoder, bl. a. dencontracidmetod som redogjorde för. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. satsar 4 milj, kr, för forskningpä försurningsområdet. Man har också ett ganska stort internationelltsamarbete med de nordiska länderna, med andra europeiska länder och med . fattades ett beslut om att halvera svavelutsläppeni . redovisning visar att vi fram kommeratt nå det målet och t. o. m. få ett bättre resultat än det man förutsatte. Dettyder på att åtgärder har vidtagits och att de även gett resultat. Inte minsthar det betytt atf vi förbrukar mindre olja än vi skulle ha gjort om vi hållitsamma takt i arbetet på energiområdet som . Det har också kommit en proposition om atf ersätta oljamed andra produkter. I den står det även att de åtgärder pä detta område sominnebär aft försurningen minskar skall prioriteras. Jag skall inte beröra den nämnda internationellakonventionen, eftersom så många andra har gjort det tidigare, men det måsteändå betecknas som en mycket stor framgång att den har kommit fill stånd. Denutgör vidare ett bra underlag för fortsatta resonemang med andra länder i syfteaft åstadkomma de bilaterala överenskommelser som talade om. Det är ingen målsättning att öka kolanvändningen mer ännödvändigt. Skall man tro dem som förespråkade linje 1 och 2 i folkomröstningenom kärnkraft, så behöver vi inte använda kol över huvud taget, eftersom vi nuhar kärnkraft. Men det är inte på det sättet. Jag delar den uppfattning som harframförts här, nämligen att nyttjandet av kol infe får försämra vår miljö. Detär mot den bakgrunden som regeringen har gett i uppdrag atttillsätta utredningen om kol, hälsa och miljö. Dess uppgift blir aft undersökavad som händer med vår miljö, med människors hälsa och annat från det att kolettas in i , under användningen och till dess att vi tar hand omavfallsprodukterna. Utredningen skall vara klar , och framtill dess får vi naturiigtvis vara försiktiga med aft använda kol. Den nyamiljöskyddslagen kommer också i stort sett att uppfylla de krav somsocialdemokraterna har ställt i sin reservafion när det gällertillståndsgiv-ning. I betänkandena behandlas också ozonskiktet och den viktsom måste fästas vid det för vår fortsatta levnad här på jorden. Det här är ettproblem som tidigt har tagit upp till debatt i kammaren, och iår återkommer hon med en ny mofion. har också i FN:smiljöstyrelse lagt fram förslag om en global konvention, som tar sikte på attskydda ozonskiktet. Denna konvention har kommit till stånd. ärmycket akfivt på detta område. Beträffande blyhalten i bensin kan sägas att det är justunder de år som vi har haft i som dethar hänt saker och ting. Vi kan med tillförsikt se framtiden an, efterommålsättningen är atf ersätta blyet med metanol eller annan alkohol och att fäfram syntetiska drivmedel i ännu större omfattning. Jag skall inte hålla på längre än sä här. Men jag harvelat påvisa att det har hänt en hel del saker på dessa områden. Vi kan alltsåse framfiden an med en viss tillförsikt. Jag yrkar bifall till hemsfällan ijordbruksutskottets betänkanden nr 13 och 14. 29 () replik: Jag konstaterar att varkenhar hört på eller läst pä, eftersom han säger att det är först under de fyrasenaste åren som det har hänt någonfing på området. Då vill jag be honom attläsa proposifionen, för på s. 5 under Internationellt samarbete redovisas heladet långa förlopp som föregått tillkomsten av konventionen och det som i övrigthar hänt. säger atf jag klandrar jordbruksministern för attkonventionen inte har kommit fram snabbare, men det har jag inte gjort. Jag harpåvisat det som står nederst på s. 5 i proposifionen, nämligen att parallelltmed konvetionsarbefet påbörjade den socialdemokratiska regeringen ett arbetemed bilaterala kontakter. Det är försummelsen på det området som vi har väntoss mot. Och vi konstaterar nu atf jordbruksministern uppenbarligen självinser betydelsen av de här kontakterna, eftersom han skall fara ut i ochfala om att han markerar den vikt han fäster vid de här frågorna. Jag anser attdet är nödvändigt att det blir en annan ambition i de kontakter han tänker ta. När det sedan gäller kalkningen så var det pä samma sätt,dvs. att kalkningsprogrammet ursprungligen fanns i den proposition som vi ladefram 1976 och som också anslöt sig fill. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftför-. oreningar, m. m. 30 () replik: Det har naturligtvis förekommit ett arbete pådet här planet . Vad jag sade var att resultaten har märkts desenaste åren. Den nuvarande regeringen har engagerat sig mycket hårt i detta,och därför menar jag att anklagelsen från att ingenfing häntär felaktig. Utvecklingen har ju mycket klart visat det. Därmed vill jag inteunderkänna det som den socialdemokratiska regeringen gjorde , utandet är också värdefullt och vikfigt. 31 () replik: Jag har inte sagt atfingenfing har gjorts. Jag har bara konstaterat atf vi kanske kunde ha hunnit enbit längre på väg om man hade fullföljt de ambifioner som densocialdemokratiska regeringen hade. Anf.32 (): Jag skall göra några korta kommentarer till motionerna 214och 387 som behandlas i jordbruksutskottefs betänkande nr 14. Mofionerna tarupp vattenföroreningar i vissa skånska vattensystem. Jag delar jordbruksutskottets uppfattning att det i förstahand är kommunala och regionala organ som har atf sätta in åtgärder mot deallvarliga miljöskador som på grund av vattenföroreningar bl. a. drabbatRönneå, Klingavälsån och vattensystem i . Dettainnebär emellertid infe atf regering och riksdag kan sitta på parkett Godkännande av en konvention om långväga gräns överskridandeluftföroreningar, m. m. ochstillatigande åse hur vattendrag och sjöar av oskattbara värden för växt-ochdjurlivet, för fisket och för människornas rekreationsbehov sakta men säkerthåller på att förkvävas. Klingavälsäns dalgång är störstanaturreservat men har på grund av vattenföroreningar förlorat det mesta av sitttidigare särpräglade växt- och djurliv. Som framgår av bl. a. senaste numret av publikationenMiljöakfuellt, naturvårdsverkefs tidning, är de stora genom sittläge i den annars sjöfattiga delen av av riksintresse. är dricksvat-tentäktför och kommuner. Yrkesfisket är beroende av Ringsjöarna.De spelar också en vikfig roll för rekreation och sportfiske. är starktförorenade, och det har konstaterats att dessa föroreningar till stor del ocksåpåverkar vattenkvaliteten i Rönneå, som avvattnar .