prot · G409113 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag håller med om att det är väldigtviktigt att man engagerar ungdomarna både vid utformningen av de verksamhetersom skall bedrivas och när det gäller att få med de unga i verksamheten. Jagtror att det är utomordentligt viktigt att man får med något av dettraditionella och mycket fina folkrörelsearbetet i ungdomsverksamheten. Denmålsättningen hoppas jag skall finnas med när man verkar . 5§ Svarpå fråga 1980/81:343 om villkorlig fastställelse av stadsplan Per har frågat mig om jag villmedverka till att stadsplaner inte fastställs med villkor och förutsättningarsom kan medföra tveksamhet om innebörden av fastställelsebeslutet. Per OlofHåkansson har belyst sin fråga med ett antal exempel. Planernas giltighet påverkas inte av att länsstyrelserna ifastställelsebeslut anger sådana förutsättningar som Per givitexempel på. Jag vill inte närmare kommentera dessa exempel, eftersom jag intekänner till omständigheterna i de fall från vilka exemplen hämtats. Det äremellertid angeläget att beslut om fastställelse av planer utformas så, attingen tvekan råder om vad besluten innebär. Det kan dock i speciella fallfinnas anledning att i samband med fastställelsebeslut erinra om vissaomständigheter som inte regleras genom planbeslutet. Men man bör enligt minmening då vara noga med att undvika formuleringar som kan ge sken av attplanens rättsverkningar påverkas. Vid de kontakter som jag har med länsstyrelserna berörs enrad olika frågor om planläggning. Jag anser det lämpligt att det problem somPer har tagit upp diskuteras i dessa sammanhang. 19 PER (): Herr talman! Jag ber attfå tacka planministern för svaret. Jag tycker att det är bra att det är såklart brännmärkt vad som kan betecknas som ofog, nämligen att fogaförutsättningar utan rättsverkan till planbeslut trots att det förs in . uttrycktfår en fastställelseprövning bara vara ett antagande eller en Nr 113 sägerplanministern att man kan få lov att foga till saker och ting. Det t aoril 1981 tycker jagockså att man skall få lov att göra. Jag delar helt den uppfattning som kommer fram i svaret, att man skall vara noga med attundvika q ökadavskiut-formuleringar som kan ge sken av att planens rättsverkningar påverkas.Jag ;p q,, (jig har en känsla avatt i de aktuella fallen försökt göra tvärtom. Dessutom har mangjort det på ett sådant sätt att jag tycker att det har skapats oklarhet omhuruvida planen gäller - och för vad. Det sägs i något fall t. ex. att länsstyrelsensbeslut grundar sig på förutsättningen att stadsplanebestämmelserna revideras.Det leder klart fram till frågan: Gäller planen över huvud taget, eller behöverrevisionen som sådan inte fastställas? Om den skall fastställas kommer denockså under prövning. Det är en märklighet. Det sägs också, iandra fall, att ny bebyggelse skall anpassas till den befintliga miljön. Ja,ordet "anpassas" är svävande - formuleringen är oklar. Men ännu värreär att det sägs att den skall anpassas till den befintliga miljön. I vilkettidsskede då - då planen fastställs eller då man avser attbörja bygga? Så här skulle jag kunna fortsätta att ta exempel. En annanmärklighet, för att runda av med detta, är att det sägs att byggandet skall skei nära anslutning fill och anpassas till illustrationsplanen. Det bryter motillustrationsplanens uppgift, nämligen att illustrera hur man på ett sätt kanbygga enligt planen -alltså en klar inskränkning av stadsplanen. Jag är glad för svaret, som ger ett klart intryck av attdetta är galet och inte skall fortsätta. Jag hoppas att vi nu skall slippa seden här typen av fastställelsebeslut. Jag utgår från att planministern aktivtmedverkar till det, och då gärna på det sätt han anger i svarets senaste del -genom att ta upp frågan i de kommande överläggningarna med länsstyrelserna inomde här ämnesområdena. 6 § Svar på fråga 1980/81:351 om ökad avskjutning av älg har - med hänvisning till denkraftiga ökningen av trafikolyckor med vilt och den snabba ökningen avälgstammen - frågat jordbruksministern om det kommer att vidtas åtgärder föratt kraftigt öka avskjutningen av älg under innevarande år. Frågan haröverlämnats till mig. Det är en viktig fråga som tar upp. Så sentsom hade jag tillfälle att i ;s Rapport ta upp saken. Somkommunikationsminister och ytterst ansvarig för trafiksäkerhetsarbetet i landetär jag orolig över det ökande antalet viltolyckor. Det är nödvändigt med snaraåtgärder. Jag anser, liksom , att en ökad avskjutning är ettverksamt motmedel. Vi har nutillgång till ett omfattande material om viltolyckor - överarbet- 49 Nr 113 ningar, sammanställningar och tioårs utredningsverksamhet. den innefattande också förslag till åtgärder kommer att lämnas i dentrafiksä- 7 aoril1981 kerhetsproposition som väntas tillsommaren. Vidare har en rapport från med förslag till älgjaktens organisation Om ökadavskiut- ants ut på remiss, men remisstiden går inte ut förrän sent . nine av äls dock angeläget att en ökadavskjutning kommer till stånd . Gemensamtmed prövar vi nu möjligheterna att på lämpligt sättfästa länsstyrelsernas uppmärksamhet på vikten av omedelbara åtgärder. 21 (): Jag tackar kommunikationsministern för ettmycket positivt svar på min fråga. Låt mig säga att jag dock är en aningförvånad över att inte jordbruksministern själv svarar för sitt revir. Jagutgår emellertid ifrån att kommunikationsministern talar å regeringens vägnar. Utvecklingen på trafiksäkerhetsområdet när det gällerviltolyckor är mycket allvarlig. Kollisioner med älg har seglat upp som enav våra allra största trafikolycksfallsrisker. 10-15 personer dödas och ca 500personer skadas i denna typ av olyckor. Enligt mitt förmenande måstevi nu vidta åtgärder för att kraftigt reducera älgstammen. Jag tror att det ärden enda åtgärd som leder till positivt resultat när det gäller att minskaolycksfallen. Vi har ingen heltäckande älgstatistik, men mellan 300 000och 400 000 älgar traskar nu omkring i våra skogar och tyvärr i storutsträckning också på våra vägar - detta trots att avskjutningen av älg harökat från 57 1976 till 132 000 . Jag menar att det ärnödvändigt att avskjutningen ökar. Jag tror att det är nödvändigt med längreoch tidigarelagda jaktperioder. En stor del av älgjakten får ju - åtminstone inorra delen av landet - bedrivas i snöväder. Jag tror också - och här kanskemånga älgjägare reagerar - att vi i framfiden måste skjuta även älgkor. De harju i princip varit fredade i många jaktlag, men om vi inte reducerarälgkostammen får vi, trots ökad avskjutning, en ökad population av älg. Det är nödvändigt att vidta åtgärder . Vi kan inte hållapå att utreda och utreda och vänta och vänta, utan det är just nu vi måstehandla. Kommunikationsministern säger i sitt svar på min fråga:"Gemensamt med prövar vi nu möjligheterna att pålämpligt sätt fästa länsstyrelsernas uppmärksamhet på vikten av omedelbaraåtgärder." Vad menas med att "pröva möjligheterna"? Jag menar att man nu skall utfärda anvisningar. Regeringenmåste uppmana länsstyrelserna: Öka avskjutningen, förläng jaktperioderna ochtidigarelägg jakttiden! Att detta är en laddad fråga är jag medveten om. i gåreftermiddag tvingades jag uppsöka dikesrenen för att undvika en älgkollision.Det verkar som om det inte bara är jägarna som är irriterade över attjag ställt den här frågan, utan också som om ryktet spritt sig till Trots det förutsätterjag att kommunikationsministern kan påverkajordbruksdepartementet, så att det går ut anvisningar . på etttidigt stadium, som åtgärder måste vidtas, så att länsstyrelserna kan ge den Jaktlagen behöver också en viss planering för den y gpj] 95 Om ökad avskjut- Anf. 22 Kommunikationsministern : ,-,j y i Jag vill bekräfta vad säger omhur allvarligt läget är. Det inträffar alltså 15-20 dödsolyckor om. året pågrund av kollisioner med vilt. Lika många olyckor som inträffade på järnvägendet oerhört hårt olycksdrabbade fjolåret händer numera på våra vägar iform av viltolyckor. Många hundra skadas , och det kostar oss ett . Vi vet inte riktigt hur många älgar det finns ilandet, men antalet uppgår väl, som säger, till mellan 300 000och 400 000 . Sommarstammen, när älgarna har förökat sig, uppgår f. n.till uppemot en halv miljon, dvs. en älg på 20 svenskar. Jag delar uppfattningen att vi inte kan utreda längre utanmåste gå till beslut. Det hade varit bra om vi hade kunnat gå till beslut redani år, men regeringen har inte riktigt de förutsättningar som kan krävas för attsjälv fatta beslut. Det behövs ändringar i jaktlagen, och det är nödvändigt attgå till för att få ändringarna formellt riktiga för framtiden. Jaganser emellertid inte att vi kan vänta på riksdagsbeslut - det skulle bli försti höst -utan vi måste redan i vår ta en diskussion mellan de båda berördadepartementen, och , för attfå ut meddelande till länsstyrelserna. Då strävar jag, , efterjust längre och tidigare jaktperioder. har för sin del sagt att det anser att enjakttid skulle vara bra. Man skulle då få mindre uppmärksamhet ochstress och större möjligheter att klara av älgskjutningen i enlighet medlicenser. anser också att man skall skjuta fler älgkor. Från mitt departement, som ju i detta sammanhang ärhuvudsakligen ansvarigt för trafiksäkerheten, driver vi den här frågan så attvi skall försöka få diskussioner med länsstyrelserna så fort som möjligt,särskilt som man redan nu jaktlagen emellan diskuterar de licenser som skallgälla . Vi skall från driva på frågan alltvad vi kan. 23 (): Jag tackar för det senaste klarläggandet avkommunikationsministern. Såvitt jag förstår behöver man inte gå till riksdagenför att påverka länsstyrelserna att öka kvottilldelningen. En sådan ökningtorde inte stå i strid med jaktlagen. Jag är inte så bevandrad i jaktlagen attjag vet huruvida man måste gå till för tidigareläggning av jakten,men i vart fall finns det anledning att göra allvarliga försök att påverkalänsstyrelserna i den här frågan, så att vi får en ökadavskjutning. Det är mänskliga tragedier och mänskligt lidande som dethär är fråga om. Jag vet att det finns andra intressenter, från jakt- och viltvårdssidan, men de får stå tillbaka när vi skall göra den här bedömningen. Nr 113 hänsynen och hänsynen tilltrafikolycksfallsriskerna måste väga över. Tisdapen den '" iö\]d av utvecklingen på olycksfallssidan är det nu ett enormt tryck 7 anril1981 P för att skallbygga viltstaket längs våra vägar. är en omöjlighet, herr talman. viltstaketkostar bortåt en miljon Om ökad avskiut- '''°"0'-* skulle bli åtskilliga som i så fall skulle byggas, och det ; går inte i nuvarande ekonomiskaläge. Det är rätt som säger: Staketkan vi inte bygga. Det skulle kosta orimliga belopp. Vi har ju tusentals milvägar i riket. Problemet är att enligt jaktstadgan har länsstyrelsernarealiter beslutanderätten i det här fallet, och det är ännu inte helt klarlagtmellan departementen vilka formella förutsättningar regeringen har att ingripa.Jag anser dock att arbetet inte skall bli lidande av formalia, utan omlänsstyrelserna får klart för sig vilka intentioner som finns i regeringen förutsätterjag att de inte gör några svårigheter. Skulle de göra det , har de ju ändåinga förutsättningar att fortsätta med det efter det tagit ett besluti höst. blir det i så fall ändå på det sätt som vi är överens om ärnödvändigt. Jag tror alltså att det här skall kunna lösas isamförstånd. Även om de formella möjligheterna för regeringen kan vara någotbegränsade, kan man ju som vanligt vettigt folk tala med varandra och kommaöverens ändå. 7 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1980/81:168 till civilutskottet 8 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:2109till jordbruksutskottet 1980/81:2110och 2111 till arbetsmarknadsutskottet 9 § Anf. Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppförs arbetsmarknadsutskottets betänkande 23 främst bland två gångerbordlagda ärenden. 10 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1980/81:44om vissa frågor angående stålindustrin, m. m. och 1980/81:100) 1980/81:46 om industrigarantilån (prop.1980/81:101) och om Vänerskog 11 §Anmäldes och bordlades Nr 113 '°''o"er"'den 1980/81:2112av m. fl. 7 j, gj med anledning av proposition1980/81:126 om arbetsmarknadspolitikens Meddelande nm framtida inriktning fråsa 1980/81:2114 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:146 om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385) m. m. 12 §Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1980/81:367av () till handelsministern omtullskydd försvensk tillverkning av bildäck: Vi har i vårt land nu endast entillverkare av bildäck kvar - . Tillverkningen utgör f. n. ca 2miljoner däck . Verksamheten sysselsätter drygt 1 000 personer. och senare har det skett en oroande utvecklingvad gäller importen av däck från vissa länder som åtnjuter tullfrihet enligt detgenerella tullpreferenssystemet. Om denna utveckling fortsätter kommer den uppenbarligenatt bli ett hot mot vår enda kvarvarande och framgångsrikabildäckstillverkning. Mot dennabakgrund vill jag fråga handelsministern: Avser statsrådet att vidta åtgärder beträffandetullfriheten av däck från vissa länder? 13 § Kammaren åtskildes . TOM T: SON THYBLAD