prot · G40949 · 1980-12-31 00:00:00 — Enannan företrädare för , verkställande direktören , kalladede uppgifter som professor återgivit ur den amerikanskakongressrapporten för "gammal skåpmat". Det är ett något egendomligtomdöme med hänsyn till att rapporten publicerades så sent som . Detkan synas märkligt att direktörerna vid de svenska medlemsföretagen mot allaklara bevis vidhåller att lEA inte är en kartell utan enbart sysslar medstatistik. Troligen har de direktiv från lEA att till varje pris förneka attdet handlar om en kartell. I en del kartellavtal brukar det finnas särskildaregler som direkt förbjuder medlemmar att avslöja något om kartellensverksamhet. Direktörerna räknar kanske också med att en tillräckligt oftaupprepad lögn blir trodd. Enviss roll för deras förnekande spelar det säkert också att framskjutnaföreträdare för det privata näringslivet i allmänna ordalag brukar tala omkampen mot monopolen. Svenska arbetsgivareföreningens direktör sålunda i radions Morgoneko; "Vad vi generellt pläderarför det är att få bort monopol och karteller." Direktör , som längevarit direktör för , som är en av de svenska medlemmarna i lEA, skullekanske råka ut för beskyllningar om bristande trovärdighet om det öppet medgavsatt denna organisation är just en kartell. Klyftan mellan ideologi och praktiköverbryggas av direktörerna med ett direkt förnekande av sanningen. Iblanddrivs de i denna konflikt in på mycket farliga vägar. var1976 såsom verkställande direktör för företrädare för dettabolag i . Därvid yttrade han enligt domstolsakterna: "Utomlands finns stora turbinfillverkare i de flesta moderna industriländer.Någon internationell överenskommelse av konkurrensbegränsande karaktär finnsinte." Detta yttrade direktör de Verdier inför en svensk domstol samtidigtsom han var medlem av styrelsen för lEA, och enligt det dokument jag har härfrån de Banques hade teckningsrätt för ett av deninternafionella elkartellens konton. Jag behöver inte här säga vad dyliktkallas i svensk lagsfiftning. Närdet trots alla försök inte kan förnekas att det här handlar om en regelrättkartell, brukar direktörerna falla tillbaka på nästa försvarslinje och hävdaatt den kartell som inte existerar i varje fall inte har någon inverkan på densvenska marknaden. Det påstås att kartellen inte gäller . Dettaär fel på två sätt. är visserligen undantaget i de flesta sektioner,men inte i den viktiga sektion W som gäller vattenturbiner. Den undersökningsom SPK inlett på uppdrag angående lEA gäller ibetydande grad just vattenturbiner. Här verkar det emellerfid ha varit vissasvårigheter att få fram korrekta besked. Jaghar här en skriftväxling mellan statens pris- och kartellnämnd och statensvattenfallsverk, som innehåller vissa tankeväckande inslag. SPK skrev den 7juli 1980 till och begärde svar på några frågor. På en punkt begärde SPK sedan ett klarläggande. Detgällde uppgiften från att konkurrensen skulle haökat på marknaden för vattenturbiner. I ett nytt svar från den 18november beklagar man att det förra svaret var missvisande och skriver: "Ingetsakligt underlag har kunnat tas fram som stöd för uttalandet, som måste ansesbero på ett beklagligt missförstånd mellan två avdelningar inom . Sedankonkurrenssituationen behandlades inför 1976 har endast fyraturbinupphandlingar genomförts av med tillfälle till utländsktdeltagande. I tre av dessa fyra fall har utländskt alternativanbud funnits.Alternativen har i två fall lämnats av den finska firman . Sedan dennafirma nu gått samman med Bofors-Nohab i , har dennakonkurrensmöjHghet upphört. Detvå svenska tillverkarna - som alltså bägge är medlemmar av den härinternationella kartellen - har efter 1976 i tre fall av fem lämnat skildaanbud, men har i samtliga fall haft fillfälle att utnyttja varandra somunderleverantörer. Ett intimare samarbete har varit möjligt inom ramen förMarknadsdomstolens beslut och har tillämpats vid de två övrigaupphandlingarna. Vattenfallhar ännu ingen erfarenhet av hur konkurrenssituafionen mellan de två svenskafirmorna påverkas av de ändringar hos företagen som skett ." Såär det alltså med konkurrensen när det gäller vattenturbiner. Här, liksom på deandra viktiga områden för elektrisk produktion, som den internationellakartellen omfattar, har de svenska medlemsföretagen exklusivställning påhemmamarknaden. De har i prakfiken monopolställning. Det bör erinras om att detvå största företagen inom elindustrin i , ASEA och LM , sedanlänge delat upp marknaden mellan sig. Omsvenska företags medverkan i internationella karteller 3 protokoll 1980/81:49-50 Omsvenska företags medverkan i internationella karteller Detär därför helt riktigt som skriver i sin artikel omelkartellen i : "Varje gång vi betalar våra elräkningarbetalar vi också på en skatt till Aseakartellen. Utan att vi vet om det. "Man vill, herr talman, bara göra det tillägget: Vi betalar fill LM Ericssonockså. Detstatliga är en av de största köparna från de svenska företag som ärmedlemmar i den internationella elkartellen. Det halvstatliga Asea-Atom ärindirekt knutet till kartellen då två av dennas sektioner också kontrolleraratomkraftsutrustning. Frågan om den internafionella elkartellen är alltsådirekt en regeringsfråga: Är det verkligen lämpligt att ett av den svenskastatens företag är indirekt knutet fill en stor internationell kartell? Kommerdet statliga att begära pengar tillbaka av ASEA och andra IEA;smedlemsföretag, om det påvisas att dessa utnyttjar sin ställning för att ta utmonopolpriser? Dessa och liknande frågor kommer regeringen inte undan attbesvara. Handelsministernkan t. v. krypa bakom det förhållandet att pris- och kartellnämnden inte ärfärdig med sin utredning om den internationella elkartellens inverkan på densvenska marknaden - jag återkommer till denna fråga längre fram i vår debatt.När det gäller dess inverkan på förhållanden utom måste emellerfidförhållandena anses helt klarlagda genom den amerikanska kongressrapporten. Denvisar med all tydlighet att svenska företag deltar i något som till dels är enanbudskartell. Anbudskarteller är, som jag redan påpekat, förbjudna enligtgällande svensk lag. Jag vill uttrycka förhoppningen attnäringsfrihetsombudsmannen och utnyttjar den möjlighet somfinns redan i nuvarande konkurrenslagstiftning, nämligen att i vissa fallbegära tillstånd av regeringen att ingripa mot svenskt deltagande iinternafionella karteller. Den internafionella elkartellens verksamhet måste juanses strida t. ex. mot den uppförandekod som antagits inom , Tydligtär emellertid att lagstiftningen måste skärpas på detta område. Först bör denskärpas på det sätt som konkurrensutredningen föreslagit, nämligen så attförbud införs också mot priskarteller och marknadsdelnings-karteller. För detandra bör den skärpas på det sättet att svenska företags deltagande iinternationella karteller som gäller anbud, pris och marknadsdelning ocksågenerellt förbjuds. Det finns ingen anledning att tillåta svenska företag attbete sig på ett sätt i tredje världen som är förbjudet i . Pådenna punkt, alltså verkningarna av internationella karteller och i dettasammanhang närmast lEA, anser jag det utomordentligt angeläget med ett beskedfrån regeringens talesman. Alla partier i betonar sin vilja att stödjaUtveckUngen i tredje världen och att utjämna klyftorna mellan de rika och defatfiga folken. Men kan vi bli trodda om vi samfidigt tillåter svenska företagatt såsom medlemmar i den internationella elektriska kartellen utplundra folkeni tredje världen på det sätt som påvisas i den amerikanska rapporten? Krävs detinte åtgärder för att göra slut på denna utplundring? Vilken är den svenskaregeringens ståndpunkt i denna fråga? Enligt fanns detredan 1974 över 500 internationella och nationella Det varde registrerade. Därtill kom de hemliga. I finns ett 80-tal fallregistrerade av svenskt medlemskap i kartellavtal med utländska partners.Undersökningen om lEA visar hur svårt men också hur viktigt det är att få frammaterial om dessa karteller. Avser regeringen att ta initiafivet fillutredningar som möjliggör för en handelsminister att i en kommandeinterpellafionsdebatt svara på min fråga om konsekvenserna på olika områden avsvenska företags medverkan i internationella karteller? Anf.47 (); Det är väl inget tvivel om att avslöjandena om den internationellakartell som det svenska storföretaget och andra företag ingår i är ganskaanmärkningsvärda saker, som det finns anledning att se på med ett väldigt stortallvar. Denhär verksamheten har ju bedrivits under mycket lång fid, och okunnigheten iSverige om verksamheten har varit massiv, i varje fall hos en större allmänhet.Det är nästan litet ironiskt när man tänker på alla feta rubriker som svenskatidningar innehåller varje gång då t. ex. ASEA kapat åt sig en internationellstororder. Man tycker: Hurra, vad duktiga de är och vad duktiga vi är somlyckats klara det här. tyder alltså allt på att det inte alls är det sakenhandlar om, utan.nu har lEA-kartellen skickat ut sitt resultat när det gäller kvotenför det svenska företagets del. Det är alltså inte fråga om någonmarknadsföringsprestation att tala om. Egentligenborde vara den mest upprörda i debatten, i varje fallmer upprörd än C.-H. Strängt taget påminner ju det här sättet attfördela arbetsuppgifter mera om vpk:s ideal -en central planering avarbetsuppgifterna mellan företagen - än vad det påminner om de ideal somregeringen står för. För den som tycker att en central planering kan varaeffekfiv är det naturligtvis bara att beklaga att målsättningen bakom dennakartell säkerligen inte allfid är den ur den breda allmänhetens synpunkt bästa.Men för oss som tror att det är bra med konkurrens, både nationellt ochinternationellt, är det här naturligtvis någonfing mycket upprörande. Om manhar utgångspunkten att konkurrens är någonting som gör näringslivet, bådenationellt och internationellt, bättre ägnat att fillfredsställa människorsbehov på effektivaste och billigaste möjliga sätt är ju förekomsten av kartellerav det här slaget någonfing som man till varje pris måste bekämpa. Detsom är intressant för oss är inte bara de direkta effekter somkartellbildningen kan tänkas få på den svenska marknaden, den monopolställningsom den tycks skapa för vissa företag, utan också den indirekta effekt på osssom en strypning av den internafionella konkurrensen på världsmarknaden för medsig. Bara det är egenfiigen skäl nog för att kraftfullt agera. Om mantill det lägger den mycket väl grundade misstanken att de som drabbas hårdastav detta som vanligt är de som har svårast att klara det, nämligen de fattigaländerna, får man konstatera att förekomsten av en sådan här kartell går sticki stäv med en grundläggande svensk utrikespolitisk målsättning, nämligen denatt skapa ekonomisk utjämning mellan rika och Omsvenska företags medverkan i internationella karteller Omsvenska företags medverkan i internationella karteller Detär positivt att statens pris- och kartellnämnd genomför en undersökning av denhär kartellens effekt på den svenska marknaden. Men jag vill betona att det ärviktigt att den undersökningen inte bara handlar om de direkta effekterna påden svenska marknaden utan också utgår från ett vidare perspektiv - att Sverigeär en del av en internationell helhet och att det som händer på världsmarknadenockså är av betydelse för situationen i . Det är också nödvändigt att seöver om det inom andra branscher som domineras av multinationella företag,svenska och utländska, finns liknande . karteller - tanken är ju inte särskiltlångsökt. Vi måste få ett begrepp om vilken effekt detta kan tänkas ha på densvenska och den internationella marknaden. Handelsministernsäger i interpellationssvaret att han inte är beredd att tillgripa särskildlagstiftning mot svenska företags deltagande i internationella karteller. Omutredningsarbetet genomförs med det vidare grepp som jag efterlyser och detdärvid visar sig att den befintliga lagstiftningen inte räcker till för attåstadkomma erforderliga åtgärder, förutsätter jag emellerfid atthandelsministern tar initiativ till en lagsfiftning som gör det möjligt för regeringenatt bekämpa sådana här internationella kartellbildningar. I varje fall hoppasjag att handelsministern ser till att inte svenska storföretag bidrar till attdessa gör sig breda på världsmarknaden. 48 HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! Monopolistiska förfaranden, såvälnationella som internafionella, som förvränger konkurrensen och marknadsbildenär av ondo. Vi har också en lagstiftning i för att förhindra att vidrabbas av sådana förvrängningar. När jag i mitt interpellationssvar påCarl-Henrik frågor säger att bilden av karteller är komplicerad ärdet inte för att jag anser att vad man med vanligt språkbruk kallar kartellerskulle vara någonfing önskvärt eller bra. Anledningen till uttalandet är istället att begreppet kartell i lagstiftningen innefattar en lång rad saker sominte riktigt rimmar med vad , jag och andra vanligenlägger in i ordet. Så t. ex. skall i kartellregister registreras om ettutländskt bolag har slufit avtal med ett svenskt företag om att detta skall haensamrätten när det gäller försäljning av det utländska företagets produkter iSverige. Det är inte precis vad vi vanligen menar med karteller, men i juridiskmening registreras det såvitt jag förstår som en kartell. Somjag sade i början av mitt anförande anser jag alltså att monopolistiskaförfaranden som förvränger konkurrensen och marknadsbilden är av ondo. Jaghåller med när han säger att man blir förvånad över att herrHermansson med så eldigt tonfall angriper internationella karteller. Om man istället hade ett kommunistiskt system skulle det betyda att man hade storanationella monopolbolag. Sannolikt skulle de också inom COMECON sitta ochresonera om hur de skulle bearbeta det ena eller det andra landet - om de överhuvud taget har några konkurrenskraftiga produkter att sälja till andra länder.Det finns även där vissa svårigheter. äldre dagar vill bliförespråkare för marknadsekonomi är det naturligtvis utomordenfiigt bra, förmarknadsekonomi är oändligt mycket bättre än det system . Låtoss på nytt, herr talman, gå igenom de ingrepp som kan göras och de attitydersom kan finnas fill de olika förfaranden som förekommer. , i , på den svenska marknaden, har en anbudskartell ärdetta i strid med gällande regler och lagar. Det skall tas upp avnäringsfrihetsombudsmannen. Om vi på den svenska marknaden har svenska företagoch dessutom ett antal ufiändska företag på den marknaden och dessa utländskaföretag är inbegripna i en typ av samarbete som innebär utövande avanbudskartell, så är icke heller detta tillåtet enligt svensk lagstiftning. Manmåste naturligtvis, om man vill vara realistisk, vara medveten om att det finnspraktiska problem med att låta svensk jurisdiktion gälla förfaranden som kanskebestäms utanför vårt land. Men eftersom vi vill hålla konkurrensen i gång äräven utländska företags deltagande i anbudskarteller på den svenska marknadenicke accepterat. Jagkan också nämna att i den beredning som pågår av en ny konkurrenslag kommervissa skärpningar till stånd i det här avseendet, men kvar står faktiskt, vadman än gör, de prakfiska problemen, vilket jag påpekat. Sedanhar vi den situation där svenska företag på utländska marknader tar fillförfaranden som är av monopolistisk karaktär, eventuellt i samarbete medufiändska företag. Som jag påpekat i mitt interpellationssvar anser regeringensådana förfaranden icke önskvärda. Vi har därför också samarbetat både inomOECD och inom FN:s ram för att få fram rekommendationer och regler för hurkonkurrensförfaranden och konkurrenslagstiftning bör se ut. I dessa koder sägsbl. a. för företagens del att anbudskarteller inte är någonting som ärrekommenderat, utan tvärtom oaccepterat. I dessa sammanhang har man också velatse fill att de olika länderna har konkurrenslagsfiftningar som ger möjlighetatt ingripa mot förfaranden som befinns icke önskvärda. Vi i har ensådan lagstiftning, vilket jag började med att säga. Det är bra om man har deti andra länder också. Det gäller inte minst . Låt mig också säga attdet kommer att finnas ett uppföljningsmaskineri inom ramen för Förentanationerna som skall se hur dessa rekommendafioner och regler efterlevs och hurutvecklingen blir framöver på detta betydelsefulla område. Omdet vid den granskning som gör av den kartell som nudiskuteras - lEA - skulle visa sig att detta är en skadlig kartellsamverkan,som icke är godkänd enligt svensk lag, skall näringsfrihetsombudsmanneningripa. säger att jag skulle krypa bakom det faktum att NO ochSPK utreder frågan. Det är faktiskt på det viset, herr talman, att det inte ärfråga om att krypa bakom någonfing, utan det är inte konstitutionelltaccepterat att ett statsråd framför en konkret mening i ett enskilt fall underden fid det står under myndigheters prövning. Även om tror attdetta är bekvämt för mig förhåller det sig i alla fall på det sättet att jag idet enskilda fallet inte kan framföra specifika synpunkter. Omsvenska företags medverkan i internationella karteller Omsvenska företags medverkan i internationella karteller Skulledet visa sig att lEA är en sådan typ av samverkan som är skadlig på den svenskamarknaden har NO att anföra synpunkter på detta - i sista hand vidmarknadsdomstolen. Skulle det å andra sidan visa sig att det inte är fråga omnågra förfaranden som är skadliga i men väl i tredje land kan det varabetydelsefullt att ta upp det fill diskussion i och i andra sammanhang,för att man den vägen skall kunna åstadkomma den rättelse som är rimlig. Jag vill inskränka mig till dessa kompletterande synpunkter utöver vadjag framförde i mitt interpellationssvar, som tyckte var sådåligt. 49 CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Man skall ju inte använda vanvördiga uttryck i en debatt här iriksdagen, men om jag säger att det är väldigt kul att se på vilket sättföreträdarna för den borgerliga ideologin uppträder, när det påpekas attmonopol och karteller numera är dominerande inom det samhällssystem deföreträder, så kanske jag inte överskrider herr talmannens råmärken. Men det ärverkligen fascinerande. Vivet att den fria konkurrensen i huvudsak är död. Vi vet att monopol ochkarteller dominerar inom det privata näringslivet. Så fort detta påpekas av ensocialist säger företrädare för de borgerliga partierna, precis som vi hört tvåsådana företrädare säga här ; Ja, men , ni är ju socialister! Detär ju ni som vill ha planering. Inte kan väl ni säga någonfing om det här! Jagtror att det är väldigt viktigt att påpeka att det är skillnad mellan enplanering för de privata monopolens profitintressen och en planering som gynnarfolkets intressen. Det är det som är den avgörande skillnaden. Vihar kommit i det något egendomliga diskussionsläget att andra företrädare för de borgerliga partierna tror så litet på detkapitalistiska system de upprätthåller, att de inte ens vågar öppet försvaradet i dess faktiska nuvarande yttringar. Därmed nog sagt om detta försök attavleda diskussionen på ett annat spår än vad den skall gälla. Nusäger handelsministern att han inte kan diskutera lEA med mig här pågrund av att den organisationen är under prövning av myndighet och att handärför inte får göra det. Jag tycker att han håller alltför strikt på de reglersom därvidlag finns i konstitutionen, men jag kan naturligtvis inte tvingahonom att diskutera lEA. Vi får väl återkomma fill den saken när det föreliggermaterial från undersökningar. Med det argumentetkan man ju slippa ifrån att diskutera väldigt mycket av monopol och karteller.Det är därför jag tycker att detta är att något rida på paragrafer. Detfinns emellerfid andra frågor, , som vi kan diskutera.Varför vet inte handelsministern, som är ansvarig för dessa frågor inomregeringen, ett dyft om den allmänna inverkan på svenska förhållanden av de 80internationella karteller i vilka svenska företag är medlemmar? Det måste väländå handelsministern ha rätt att ha en mening om. I interpellationssvaretfinns inte en rad om detta. I sitt kompletterande tillägg har handelsministern hellerinte sagt någonting om detta. Är bakgrunden att handelsministern inte vetnågonfing, eller vilken är bakgrunden? Om det är så att handelsministern intevet någonting, tycker jag att man skall sätta i gång undersökningar, så attregeringen och därmed och svenska folket får tillräcklig kunskap. Jagfrågade i mitt debattinlägg här tidigare framför allt om regeringens syn på deninverkan som den internafionella elektriska kartellen har på utplundringen avtredje världen. Det var en allmän principiell fråga, och den anser jag attStaffan på regeringens vägnar är skyldig att svara på. Menarregeringen att det är ett acceptabelt system att stora svenska företag kan varamedlemmar i internafionella karteller som bevisligen, enligt de utredningar somförekommer, bedriver en överprisutplundring av folken i tredje världen? Striderinte det mot de principer för svensk politik gentemot tredje världen somhögfidUgen har fasfiagts av ? Det är en fråga som vi måste få svar på. Detfinns också andra frågor som är högst väsenfiiga. Jag skall här ta upp fråganom förhållandena inom . Marknadsdomstolenhar redan diskuterat förhållandena när det gäller marknaden för vattenturbineri . Jag får naturligtvis inte kvälja dom här. Man har frånmarknadsdomstolens sida sagt att det förelåg en anbudskartell och enotillbörlig samverkan mellan två svenska företag - de enda i somtillverkar vattenturbiner. har man emellertid ansett att speciellaomständigheter förelåg, vilka mofiverade en femårig dispens frånanbudskartellsförbudet. En ledamot gick emot detta och ville helt förbjudasamverkan. Nuhar nya fakta kommit fram genom den amerikanska rapporten och genom hela dendiskussion som varit efter denna och som har visat, enligt min mening, attmarknadsdomstolen har grundat sitt beslut på felakfiga premisser i en radavseenden. Jag vill därför från talarstol vädja fillmarknadsdomstolen att man ånyo tar upp denna fråga och omprövar sitt beslut närdet gäller marknaden för vattenturbiner samt konkurrensförhållandena i Sverigepå grundval av det nya material som föreligger. Omsvenska företags medverkan i internationella karteller 50 (): Jag förstod att C.-H. skulle bli litet stött i kanten närjag antydde att vpk normalt inte är den allra kraftfullaste vapendragaren förden fria konkurrensen. säger C,-H, ; Vi vet att den friakonkurrensen i huvudsak är död. Det kanske ändå är att ta i litet grand. Svenskindustri har - som vi har fått uppleva -förlorat marknadsandelar på flera vikfiga exportområden, men jag tror ändå inteatt det är resultatet av några kartellöverenskommelser med t. ex. denkanadensiska massaindustrin eller med varvsindustrin i osv. Chryslerkoncernenär nu på vippen att gå i konkurs, men jag tror inte att någon överenskommelsemellan och Toyota ligger bakom det. Vi kan aUtså konstateraatt det trots allt finns väldigt stora brister i den fria Omsvenska företags medverkan i internationella karteller konkurrensens sätt attfungera. Det finns områden där den uppenbarligen är satt ur spel genom sådanahär kartellbildningar. Vi måste därför kraftfullt angripa dem. Jag tror inteatt vi löser det här genom att skapa en centralplanering av det slag som C.-H.Hermansson står för. Jagantydde faktiskt i mitt tidigare inlägg att det kunde vara skillnad mellan enplanering som är inriktad på folkets bästa och en planering som är inriktad påprofit, men jag vill modifiera det påståendet. Jag tror att varken bönderna iPolen eller medlemmarna i Solidaritet just nu anser att den ekonomiskaplanering som de har levat under har varit till deras bästa. Man kan säkertfinna många praktiska exempel på ekonomisk planering med socialistiskaförtecken, som inte av folket upplevs att vara till deras bästa. Detta om densocialistiska planekonomin. Trotsallt ligger det nog ett stort värde i en ekonomi som innehåller betydandeinslag av konkurrens inom ramen för sociala målsättningar som ställs upp avsamhället.