prot · G409127 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:127 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Ändring i miljöskyddslagen (forts.) Fortsattes överläggningen om jordbruksutskottets betänkande 1980/ 81:21. När tog beslut ommiljöskyddslagen var det ett mycket betydelsefullt och framsyntlagstiftningsbeslut. Vi fick därigenom i vårt land en samlad lagstiftning tillskydd mot vattenföroreningar, luftföroreningar, buller och andra störningar. Iinternationellt perspektiv var detta en för sin tid mycket avanceradlagstiftning, och ansågs som ett föregångsland på miljövårdsområdet. Miljöskyddslagen har varit i kraft under drygt ettdecennium och utgjort ett av de allra viktigaste redskapen i miljövårdsarbetet. Synen på miljöskyddet har efter hand skärpts. Vi harblivit alltmer medvetna om de hot som människors hälsa och miljön är utsattaför. Vi har funnit att samhällets möjligheter att ingripa mot och kontrolleramiljöfarlig verksamhet behöver ytterligare förbättras. Mot den bakgrunden harlagen setts över. Den proposition om ändringar imiljöskyddslagen som vi diskuterar är resultatet av en första etapp i denöversyn som alltjämt pågår. För att göra miljöskyddslagen till ett ännueffektivare redskap i miljövårdsarbetet förslås i propositionen, som tidigarehar sagts, ändringar i lagens system för förprövning av miljöfarlig verksamhet,för tillsyn över sådan verksamhet och för påföljder i anledning av överträdelsemot lagen. De ändringar i lagens regler som jag har föreslagit ipropositionen är mänga och angår i flera fall mycket viktiga frågor i vilkaskilda åsikter och intressen gör sig gällande. Det är därför glädjande för migatt kunna konstatera att de framlagda förslagen till allra största delentillstyrks av ett enhälligt utskott. Detta förhållande tyder enligt minbedömning på att det Nr 127 mellan de fyra demokratiskapartierna finns en betydande samstämdhet i , , synen på miljöskvddsfrågorna. Jaghar inte haft anledning att ändra den Onsdagenden i j & & -,, ., inoi bedömningen sedan jag har lyssnatnå vad reservanterna har anfört. 29 april1981 »jojk & stora ochgrundläggande skillnader föreligger inte mellan de förslag som jag V j . ;.,. har lagt fram och de vrkanden somreservanterna har framställt. r. , 1 I ändå att det finns anledning att härta upp och diskutera några av de frågor sombehandlas i reservationerna. I propositionen har jag föreslagit att 24 S imiljöskyddslagen skall kompletteras med en bestämmelse som gör det möjligt attompröva ett tillståndsbeslut i strängare riktning ,om - användningen av ny process- eller reningsteknik skulle medföra enväsentlig förbättring frän miljöskyddssynpunkt. I en reservation har utskottetsnioderata ledamöter uttalat att detta förslag innebär en sådan försvagning avtillståndsbesluts rättskraft som är oacceptabel från rättssäkerhetssynpunkt. Jag delar inte denna uppfattning och har svårt att förståhur reservanterna har kommit fram till den. Reservanterna kan i varje fiillinte bygga sin bedönuiing på vad som står i propositionen. Jag har nämligen därsagt att den aktuella bestämmelsen har tillagts i syfte att förtydligainnebörden av gällande rätt. Den här möjligheten till omprövning när det gällerny process-eller reningsteknik medför alltså ingen ytterligare inskränkning itillståndsbesluts rättskraft utöver de inskränkningar som gäller . Motden bakgrunden är det för mig en gåta hur förslaget kan utmålas som enförsvagning av rättskraften och aft det därför inte kan godtas frånrättssäkerhetssynpunkt. Med reservanternas inställning skulle ett tillståndsbeslutgarantera ett företag att få fortsätta att förorena också sedan teknikensutveckling har gjort det möjligt att i väsentlig utsträckning eliminerastörningen från den verksamhet som det getts tillstånd för. Det är ett synsättsom jag inte kan acceptera, och jag är glad över att övriga partier haranslutit sig till propositionen. Beträffande folkpartireservationen om besvårsrätten villjag hänvisa till vad jag sagt i propositionen. Jag har där understrukit attideella föreningar och andra organisationer på miljöområdet gör ettutomordentligt arbete som måste tas till vara i miljövårdsarbetet.Möjligheterna att påverka beslut i miljöärende är större om organisationernafår komma till tals . När överklagande blir aktuellt harju det viktigaste redan hänt - beslutet är fattat. Jag har därför föreslagit att ett informations- ochsamrådsförfarande skall äga rum som en förberedelse till prövningsförfarandet. skall företaget informera ortsbefolkningen och lokala miljöorganisationer. Dessa skall också beredas tillfälle att lägga fram synpunkter på den miljöfarliga verksamheten och dess effekter. Detta förberedande förfarande bör enligt min mening tillgodose miljöorganisationernas behov av inflytande i miljö skyddsärenden. Dessutom är ju regeringens praxis, såsom reservanterna 112 också riktigt har påpekat, sådanatt miljöorganisationer tillåts överklaga miljöbeslut som ombud för sakägaren. Det tycks råda enighet om att de allvarligaste bristerna imiljöskyddet f. n. finns på tillsynsområdet och att tillsynsorganisationenmåste effektiviseras och tillföras ökade resurser. Som en bland flera åtgärderför att åstadkomma den önskvärda förbättringen har regeringen föreslagit atthälsovårdsnämnderna ges större befogenheter och ansvar i fråga om tillsynen påmiljöskyddslagens område. Med hänsyn till att alla kommuner inte harekonomiska och personella möjligheter att ta på sig en sådan här uppgift harreformen gjorts frivillig. Kommunerna kan alltså ta över ett tillsynsansvar imiljöskyddsfrågor i den takt som den enskilda kommunen själv bedömer lämpligmed hänsyn till sina resurser och förutsättningar i övrigt. I propositionen harjag sagt att det här förslaget kan ses som ett provisorium i avvaktan påytterligare utredning om frågorna om att lägga avgifter på företagen för attfinansiera tillsynskostnaderna. Förslag om sådana avgifter bör kunna läggasfram av . I samband med behandlingen av förslagetbör frågan om ansvarsfördelningen mellan stat och kommun för miljötillsyn tasupp på nytt. Jag anser att det vid det laget borde finnas förutsättningar attta ett ännu större kommunalf ansvar för tillsynen. Enligt den bedömning som jagredovisat i propositionen måste utvecklingen gå mot ett ökat kommunalt ansvarför tillsynen. Mot denna bakgrund har jag svårt att förstå densocialdemokratiska reservationen i fråga om tillsynssystemet. I reservationensäger man visserligen att man t. v. vill godta regeringens förslag om ettfrivilligt kommunalt övertagande av tillsynsansvaret. Men man uttalar också attde kommunalekonomiska konsekvenserna av ett utökat kommunalt tillsynsansvarbör tas upp av regeringen när förslag till den hälsoskyddslag som skall ersättanuvarande hälsovårdsstadga utarbetas. Den starka betoningen av dekommunalekonomiska konsekvenserna kan uppfattas så. att man frånsocialdemokratisk sida egentligen inte är beredd att förorda att det kommunalaansvaret för miljöskyddstillsynen ökas. Jag hoppas att det inte förhåller sigså utan att vi alla kan vara överens om värdet av ett stort kommunalt ansvar pådet här området. I sin reservation rörande tillsynsfrågorna harsocialdemokraterna vidare sagt att ett särskilt företag, benämnt AB SvenskMiljökontroll, bör inrättas som ett serviceorgan för tillsynsmyndigheterna.Tanken bakom det här förslaget, som socialdemokraterna vill att skallta ställning till, är att ett rikstäckande monopolföretag skall inrättas föratt ta hand om de besiktningar samt den mätnings- och undersökningsverksamhetsom behövs för tillsynen enligt miljöskyddslagen. Jag har i propositionen i den här frågan sagt att det ärav avgörande betydelse för tillsynen att kontrollverksamheten fungerar på etttillfredsställande sätt och att det är angeläget att befintliga resurserutnyttjas så effektivt som möjligt som mät- ochundersökningsresultaten måste hålla en hög kvalitet. Samhällets strävan på dethär området bör, som jag också har sagt, inriktas på att åstadkomma störstamöjliga effektivitet och samordning av resurserna inom en organisation som påett smidigt sätt kan samverka med 8 protokoll 1980/81:126-127 tillsynsmyndigheterna och de företag som utövarmiljöfarlig verksamhet. Jag har vidare uttalat att frågan om organisationen avundersöknings- och mätverksamheten bör utredas vidare. Det är enligt min meningviktigt att vi kan få undersöknings- och mätverksamheten att fungeraeffektivare. Det är därför, tror jag, en illusion att tro att man kan klara avde här ganska invecklade frågorna så lätt som genom att inrätta ett aktiebolagmed tilltalande namn. Ingen kan presentera ett tillfredsställandeunderlag, som gör det möjligt för att ta ställning till hur den aktuellamät- och undersökningsverksamheten bör vara organiserad . Dessafrågor måste utredas vidare innan ställning kan tas, och vi är överens om atten sådan utredning bör göras. I fråga om preskription av brott har isvensk rätt gällt den allmänna principen att preskriptionstidens längd är olikaför olika brott och bestäms av det straffmaximum som gäller förbrottet.Principen äralltsåatt ju grövre ett brott är, desto tar det innanbrottet preskriberas. I proposition 1980/81:108 om ändring i , somf, n. behandlas av , har regeringen föreslagit attstraffbestämmelserom miljöbrott skall införas i . Straffansvarkommer att inträda om någon förorenar mark, vatten eller luft på ett sätt somkan medföra hälsorisker eller annan betydande olägenhet i miljön. Vidareomfattar straffansvaret fall där någon förvarar avfall - t. ex. genomnedgrävning - på ett sätt som kan medföra sådana olägenheter som jag nyssnämnde. Straffskalan för normala fall har satts till böter eller fängelse ihögst . För sådana miljöbroft är preskriptionstiden . För grovamiljöbrott har straffmaximum satts till fängelse i högst . Sådana brottfår en preskriptionstid . I den proposition soni vi diskuterar harmiljöskyddslagens straffbestämmelser skärpts, bl. a. genom att straffmaximumför brott mot lagens bestämmelser eller mot de föreskrifter som har meddelatsmed stöd av lagen, t. ex. villkor i ett tillståndsbeslut, har höjts från etttill fängelse. Med den utformning sombeskrivningen av miljöbroft fått i förslaget till ändring i kanman utgå från att alla allvarligare överträdelser av miljöskyddslagen - dvs.överträdelser som innebär att mark, vatten eller luft förorenas på ett sätt somkan medföra hälsorisker eller annan betydande olägenhet för miljön - kommer attomfattas av straffansvar enligt . För grova fall kommerpreskriptionstiden följaktligen att uppgå till . föreslår socialdemokraterna i en reservation att detskall införas en ny bestämmelse i miljöskyddslagen, som innebär attpreskriptionstiden för alla brott mot lagen utsträcks till . Jag hoppasatt det av vad jag sade framgår att socialdemokraternas förslag inteinnebär någon förlängning av preskriptionstiden för grova överträdelser.Socialdemokraternas förslag kommeri själva verket- om det skulle genomföras-att få betydelse bara för brott som inte kan bedömas vara grova. För sådanabrott skulle preskriptionstiden då bli i stället , som följerav regeringens förslag. Detövervägande flertalet brott som den socialdemokratiska preskrip- tionsregelnskulle bli tillämplig på skulle vara brott som inte föranleder högre Nr 127 Att för den typen av brott ha en tioårig preskriptionstid står o a h ' enligt minmening i uppenbar strid mot de syften som ligger bakom våra g .. g. Det stämmer inte heller med vad som gälleri fråga om brott på andra områden. Bötesbroft preskriberas som a / regelredan efter två år. > , , , Utan aftför den skull vilja ta lagöverträdare i försvar vill jag understryka att detinte kan vara rimligt att frågan om att bestraffa en relativt lindrig förseelse- som det är fråga om - skall kunna hållas svävande upp från det att förseelsen begicks. Det skulle enligt min mening innebäraen alldeles felaktig användning av samhällets resurser, om såväl tillsynsmyndigheternaenligt miljöskyddslagen som polis, åklagare och domstolarskulle vara skyldiga att syssla med bötesbroft som är inemot tio år gamla.Både för samhället och för den enskilde måste åtalspreskription för Enligt min uppfattning är det bara skenbartsom förslaget i reservationen synes på ett bättre sätt än regeringens förslagkunna tillgodose miljöskyddsintresset. Det är min förhoppning atf de förslag till ändringar imiljöskyddslagen som vi nu skall besluta om kommer att medföra påtagligaförbättringar av miljöskyddet. Men med detta får vi inte slå oss till ro.Skyddet av vår livsmiljö är en av de allra viktigaste framtidsfrågorna. Deproblem vi står inför är utomordentligt stora. Jag tänker t. ex. på problemenmed försurningen och kontrollen av kemiska ämnen. Reformarbetet måste därförfortsätta. Kring det arbetet, som måste bedrivas kraftfullt och målmedvetet, ärdet angeläget atf alla verkligen sluter upp. Jag antydde i inledningen till mitt anförande att arbetetmed översynen av miljöskyddslagen drivs vidare. Översynen gäller bl. a. frågorom ytterligare åtgärder mot bullerstörningar och åtgärder för att återställaskadad miljö samt frågor om bättre möjligheter för enskilda att få ersättningför miljöskador. Åtgärder för att förbättra miljöskyddet får vidtas steg försteg, i takt med de möjligheter som teknik och kunskap ger oss. 79 i (): Jag delar det synsätt som nugav uttryck åt, när han framhöll värdet av aft en så stor uppslutning har skettkring den översyn av miljöskyddslagen som genomförts. Som talesman för moderatasamlingspartiet har jag i ett kort anförande före middagsuppehållet redovisatuppfattningen att det är alldeles självklart och fullt naturligt att under dentid om tio som den nuvarande miljöskyddslagen har gällt har samhälletssyn på och vår inställning till ett säkrare miljöskydd blivit alldelesuppenbar. I den delen råder inga delade meningar. Vi har ändå konstaterat att man naturligtvis måstebalansera en alltför långt driven linje i fråga om företagens möjligheter atf bedriva verksamhet, som kan ha skadlig inverkan på arbetsmiljön och naturmiljön, mot företagens möjligheter att över huvud taget verka och att över huvud taget bedriva lönsam produktion. För den skull har vi, herr talman, varit 115 tveksammadå det gällt den föreslagna möjligheten tillomprövning av gällande regler i den nya miljöskyddslagen. sade i sitt anförande atf den ändring somskett genom bestämmelsen som tillförts 24 § enbart är ett förtydligande av nugällande rätt. Jag är infe beredd att peka på någon annan möjlighet än den ilagen nu anvisade för atf åstadkomma detta, men om det enbart är fråga om ettförtydligande markerar detta ytterligare vad jag inledningsvis sade i fråga omskillnaden i synsätt när det gäller den översyn som genomförts, en skillnad somdärmed framstår som ännu mindre, och det är så mycket mer tillfredsställandeatt kunna konstatera detta. Jag tycker ändå, herr falman, att det finns anledning atfpeka på det faktum aft det inte är så förskräckligt länge sedan vi i Sverigegick över från ett agrarsamhälle till att bli en industrination. En i och försig ganska kraftigt bolmande skorsten på en ort uppfattades då som etthälsotecken. Det var något som gav sysselsättning, det gav pengar och livetpulserade kraftigare i den bygden än i andra. Vi var okunniga omatt en del av dessa hälsotecken i form av en hög skorsfen innebarrisker för miljö och kanske också för människors hälsa. Vi visste ingenting omdetta då, och det är, herr talman, inte så länge sedan det trots allt varenbart positivt att möta en sådan syn. lärde vi oss dock mera ochfick veta aft detta också innebar betydande negativa konsekvenser. I takt meddet har samhället försökt åstadkomma det bästa skydd som kunnat uppnås. Det ärenbart i det avseendet som vi har försökt peka på atf det någonsfans måstefinnas en balanspunkt, där det i strävandena att få en ur miljösynpunktstörningsfri produktion kan uppstå en konflikt med kravet på en tryggsysselsättning i företagen och kravet på rimliga möjligheter för företagen atfexistera. Jag har med detta endast velat peka på atf vi har varitoroliga för atf en omprövning - som ändå infe ärlängre än tio är -verkligen kan få dessa effekter och inte som vi ser detmöjliggör en rimlig avskrivningstid för välmotiverade miljöskyddsanläggningar,innan man återigen måste bryta in och vidta nya åtgärder. Jag har velat göra dessa kommentarer medutgångspunkt i jordbruksministerns deklaration att det är fråga om ettförtydligande. Jag upprepar: Är det på det sättet är vår olika syn på de härtingen utomordentligt liten. 80SVANTE (): Jag noterar aft jordbruksministern börjademed aft slå fast att när den miljöskyddslag som vi nu diskuterar antogs 1969bedömdes den vara ett framsteg som förde fram som ett föregångslandbland världens nationer inom miljövården. Det var naturligtvis också annanlagstiftning och andra åtgärder som vidtogs i det sammanhanget som medverkadetill detta. Jag kan utan vidare säga aft vi såvitt jag ser det äröverens om det mesta i det förslag som jordbruksministern har lagt fram.Förslaget följer i stort sett utredningen, och utredningen har i sin turarbetat på basis av de direktiv som gavs av den socialdemokratiska regeringen. Det finnsemellertid punkter, som jordbruksministern själv tagit upp, där vi inte harsamma uppfattning och där det kanske också finns en del frågetecken som behöverrätas ut. När det gäller fillståndsbesluts rättskraft och dendiskussion som jordbruksministern för i den frågan med vill jagemellertid säga atf jag helt stöder jordbruksministerns uppfattning. Jagförstår inte den oro som i det här sammanhanget kännerför hurförslaget skulle verka ur rättslig synpunkt. Beträffande verksamheten i kommunerna har vi både i vårmotion och i vår reservation sagt att det är mycket angeläget att kunnasamordna tillsynen enligt miljöskyddslagen med den övriga tillsynsverksamhetsom åläggs kommunerna genom det förslag till ny hälsoskyddslag som regeringenkommer med. Där skulle jag vilja fråga jordbruksministern om han vill medverkatill atf vi får den typen av samordning. När jag ställer den frågan innebär det ett svartill jordbruksministern. När vi kräver att bättre få reda på vilka dekommunalekonomiska konsekvenserna är, är det inte för atf vi inte vill läggaden här typen av tillsyn på kommunerna, utan det är helt enkelt därför atf viförstår atf orsaken till atf jordbruksministern valt att göra reformenfrivillig är finansieringsfrågorna. Jag tror att det är utomordentligtangeläget atf vi här kan få - vilket också begärt i annat sammanhang- en redogörelse för vad detta skulle kunna innebära ur kommunalekonomisksynpunkt, så att vi får tillfälle atf diskutera hur vi skall finansiera en välorganiserad tillsynsverksamhet. Det är deffa som vi i första hand ärintresserade av. När det sedan gäller AB Svensk Miljökontroll sägerjordbruksministern att frågan inte är så enkel och att det är en illusion afttro att vi löser frågan om kontroll och fillsyn bättre genom aft skaffa den härtypen av organ som vi förordar. Vi har gjort det därför att man den vägenkanske skulle kunna ge alla kommuner och länsstyrelser större möjligheter atf hållasig med de resurser för den här typen av verksamhet som vi finner vara möjligaoch angelägna. I samma andetag säger jordbruksministern att den här fråganskall utredas. Då vill jag veta: Avvisar jordbruksministern tanken på att manskulle kunna bygga upp den här typen av organ, som mer opartiskt och med bättreresurser skulle kunna bli det verkliga stöd som man kan behöva ute i kommunernaoch på länsstyrelserna för att klara de här uppgifterna bra? Beträffande preskripfionsfiden måste jag säga att jagtycker att jordbruksministern blir väl mycket jurist - han är väl mån om attvi skall få en ur juridisk synpunkt logisk uppbyggnad av lagstiftningen - ochatt därmed preskriptionstiden skall bestämmas av ett straffmaximum. Men medgerändå inte jordbruksministern atf miljöbrotten har en speciell karaktär?Jordbruksministern säger ju aft det övervägande antalet grova miljöbrott ändåkommer att bedömas enligt , och där har man de tio åren sompreskriptionstid. Men det kommer också aft finnas ett antal andra brott som detkanske skulle vara angeläget att kunna gå tillbaka i tiden för att kunnabedöma. Vore det då inte "rimligt - just därför att sådana brott är av enspeciell karaktär, eftersom de är så svåra att rekonstruera i efterhand - attvi för dentypen av brott hade en preskriptionstid ? Det är i alla fall enuppfattning som får bred uppslutning från de människor som är utomordentligtintresserade av denna typ av frågor. Det finns alltså även på den punkten en fråga som jagskulle önska atf jordbruksministern ville ge mig svar på. 81 PER (vpk): Jordbruksministern berörde knappast alls defrågor som vi i kommunisterna aktualiserat i vår partimotion.Hade vi haft en moderat jordbruksminister, är det inte ens säkert att jag hadebegärt ordet, men gjorde jag det i anledning av den terminologi somjordbruksministern använde i inledningen av sitt anförande. Jordbruksministern och jag hade för sedan ettmeningsutbyte då vi i interpellationsdebatt diskuterade folks oro. Vi kom därfram till aft det fanns två sorters oro: en sort, som nog var betingad av reellrädsla, och en annan sorts oro, som kunde vara politiskt grundad. Här är enanalogi till det resonemang som vi förde då. Jordbruksministern säger att de"demokratiska" partierna - som han uttrycker sig - i stort sett äröverens om det mesta av det som tillkom i propositionen om ändring imiljöskyddslagen. Det är kanske att märka ord, men är det infe en det kallakrigets terminologi att använda ett sådant ord? Jag rekommenderar honom i ställetaft använda uttrycket de fyra stora partierna eller kanske lika gärnautskottsparfierna - eftersom vi är utestängda från utskotten. Vi har alltsåinte i själva utskottet kunnat ta ställning i den här frågan om ändringar imiljöskyddslagen. Däremot har vi gjort det i en partimotion. Också den godtar iväsentliga avseenden innehållet i propositionen -även om den på visa punkterkräver ändringar-vilkef jag också sade i början på det anförande som jag höllföre middagsuppehållet. Om jordbruksministern syftar på ett parti som kräveratt demokratin skall utvidgas också på det ekonomiska fältet, varvid ett fåtalkan få mindre rörelseutrymme i samhället, då skall han fortsätta atf användadenna terminologi, men anser han inte det rekommenderar jag honom atf användanågot av de andra uttryck som jag tidigare anvisade. Sedan till en sakfråga som jordbruksministern berörde isitt inlägg. Det gällde den kommunala tillsynen, som ocksånyss var inne på. Där vill jag återigen betona vikten av atf om kommunerna åtarsig tillsynen enligt den ändrade miljöskyddslag som vi nu får, så måste statense till atf den verksamheten ges ett ekonomiskt underlag från statens sida -detta för att den här reformen skall få ett reellt innehåll för kommunernasdel. Jag vill säga till aft utredningarna får visa vad som behövsför att vi skall få den effektiva kontroll som jag vill ha och som jag fattat attockså vill ha. Så sägerSvante att jordbruksministern blivit för mycket av jurist.Det vill jag inte bli. Men detta har gjorts till en stor politisk fråga, inte minst avSvante parti, som i den politiska debatten förf fram denna fråga.Därför tyckte jag att det var angeläget att gå igenom detta ordentligt, och dåblir det naturligtvis ett visst juristspråk. Det fanns anledning att göra dennagenomgång, framför allt därför att anklagade utskottetsordförande för aft vara alltför lättvindig i sin argumentering motreservationen. Det är skälen till aft jag gick igenom detta mycket noggrant. Jag är ledsen om jag måste fortsätta med juristspråket.Men när det gäller preskriptionsfrågorna vill jag ta upp en annan väsentligaspekt, som kanske infe har uppmärksammats tillräckligt i debatten. Brottsbeskrivningarna för miljöbroft enligt regeringensförslag till ändring av , liksom brottsbeskrivningarna imiljöskyddslagen, är så utformade atf ett brottsligt handlande som där beskrivskan vara utsträckt väldigt länge i tiden.