prot · G409157 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag uppfattade så, att vi i grunden har engemensam uppfattning om allemansrättens värde som den nu är utformad. Den skallvi vara rädda om. Oavsett hur detaljerade lagar skulle kunna bli, skulle detändå alltid uppstå meningsmotsättningar. I den här speciella frågan sätterjag stort värde på den överenskommelse som har träffats med och , och jag är helt övertygad omatt när en sådan bred överenskommelse har slutits kommer också markägarna attställa upp på ett mera posifivt sätt än förut i de fall som fortfarandediskuteras. 142LENNART (): Vi är helt överens om att lagstiftning intelöser de här problemen på något sätt. Allemansrätten är ju avsedd att öppna skog och mark förmänniskorna, och på de allra flesta håll säger markägarna ja till det. Jag vetatt jag inte kan begära att statsrådet skall svara att han tycker att så härskall det vara, men jag tror likväl att vi innerst inne tycker lika, nämligenatt man bör öppna skogarna. Skulle markägaren i mitt konkreta fall fortfarande säganej, kommer det att stoppa friluftslivet för väldigt många människor, och dettycker jag är tråkigt. Jag ärnöjd med svaret; jag hoppas bara att problemet skall lösas både i Nr 157 mitt fall och i andra. Jag trornämligen att friluftslivet är den billigaste Onsdaeenden idrottsgren vi har i vårt land ochockså den mest friskvårdande, och därför inni1981 ''*" ' ' '' "allemansrätten och försöka övertyga de markägare som inte vill öppna sina marker om att de bör göra det,både för samhällets skull Omåtgärder mot ° »r de många människornas. 5 § Svar på fråga 1980/81:425 om åtgärder mot rovfiske har frågat mig omindustrifiskets omfattning och vilka åtgärder som jag ämnar vidta med anledninghärav. Med industrifiske menas ett fiske där fångsten används sområvara för industriell framställning av framför allt djurfoder. Det är alltsåinte så, som en del tror, att man vid industrifiske får använda mindremaskstorlekar eller andra redskap än vid fiske för konsumtionsändamål. I stort sett hela det svenska fisket regleras genom årligainternationella kvotavtal. Grunden för dessa förhandlingar är en bedömning frånInternationella rådet för havsforskning (ICES), som gör en uppskattning av vadsom är biologiskt möjligt att fånga . Det utländska fisket i den svenska fiskezonen ärunderkastat svenska bestämmelser, och sköter den löpandekontrollen. Det är att märka att det utländska fisket i svensk fiskezon harminskat högst väsentligt sedan regeringen fr. o. m. på mitt initiativutvidgade den svenska fiskezonen. I de svenska fiskebestämmelserna finns f. n, en regel omatt det för både svenska fiskare och utländska fiskare är förbjudet att fiskasill för industriändamål i hela den svenska fiskezonen, Samma förbud finnsockså på grundval av internationella avtal i hela , och , Vid sillfiske för konsumtionsändamål kan man ibland fåganska stora kvantiteter småfallen sill och skarpsill, som inte går att avsättatill konsumtion. Dessa bifångster kommer . tack vare ett fraktstöd och ettdumpningsförbud som införs fr. o. m. , att kunna användas tilldjurfoderframställning i stället för att till ingen nytta dumpas över bord. Det är tillåtet att i vattenområdena runt våra kusterfånga skarpsill för industriändamål. I den svenska fiskezonen i Östersjönförekommer inte något sådant fiske. Svenska och danska fiskare bedriver däremotskarpsillfiske i och , där fångsterna till en del användsför industriändamål. I dessa båda områden fångade svenska fiskare under år 1980ca skarpsill för industriändamål och ca förkonsumtionsändamål. Till detta skall läggas en dansk fångst om ca 75 000 ton.Denna beskattning ligger något högre än den biologiska rekommendationen frånICES, men den kan knappast karakteriseras som rovfiske. Sammanfattningsvis kan jag säga att det svenska fisket,som 170 gav ca200 fisk och skaldjur, i huvudsak är inriktat på fiske för Nr 157 144 (): Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på min q åtsärdermot 'S'''- rovfiske Anledningentill att jag har aktualiserat frågan om industrifisket runt våra kuster harvarit den oro som på olika sätt kommit mig till del genom den Framför allt har dessa yrkesfiskare framförtfarhågor beträffande de metoder som tillämpas av de mycket storatrålarna, dels från utlandet, dels från , och vilkas kapacitet enligtuppgift skulle motsvara 50 normalstora trålare. Genom den trålning som bedrivs från dessa båtar erhålls justora mängder fisk och yngel av olika slag. Den icke önskvärda fisken,småfisken, dumpas sedan ofta över bord i dött skick, då man är angelägen om attfylla kylrummen med sådan fisk som betingar ett högre pris vid försäljning. a. detta förfarande som i sammanhanget bidragit till uttrycket rovfiske-på grund av hotet mot balansen i näringskedjan, mot återväxten och därmed detframtida fiskebeståndet. Jag är tillfredsställd med det svar jag fått angåendeindustrifiske i den svenska Östersjözonen, vilket nu alltså inte förekommer.Jag avsåg också att fråga jordbruksministern vilka möjligheter som står tillbuds att ta till vara den s. k. skräpfisken. På den frågan har jag också fåttsvar. Det skulle i detta sammanhang föra alltför långt attnärmare gå in på de allmänna fiskeripölitiska mål som uppställde år1977. Men det vore värdefullt att i detta sammanhang få del avjordbruksministerns syn på förhållandet mellan en effektivisering avfiskenäringen och fångstmetod. Jag är då inne på frågan om vi nödvändigtvismåste gå mot allt större fiskefartyg, typ det slag av trålare som jag har nämnt.Dessa bidrar till att onödiga konflikter uppstår mellan skilda kategorieryrkesfiskare. Som svar på den sista frågan som ställde vill jagsäga att utvecklingen inte går mot allt större fiskefartyg, t. ex. fartyg avden storlek som vi har några stycken av på exempelvis . Tvärtomarbetar vi intensivt för att få fram en ny typ av trålare, som inte alls är av denstorleksklass som talar om. 146 (): Jag vill då fråga jordbruksministern vad vikan göra för att hindra ökningen av antalet stora trålare i - detgäller ju också utländska fartyg i de vatten som ligger utanför den svenskazonen. Om handläggningen av Telub-ären-det De åtgärder som kan vidtas har vidtagits. Förde allra största trålarna har vi försökt att finna fångstområden som inte ärbelägna i . Mot bakgrund av den utveckling som jag har beskrivit härser jag nu inte detta som ett problem. 6 § Svar på fråga 1980/81:429 om handläggningen av Telub-ärendet har frågat handelsministern veminom regeringen som är ansvarig för den fortsatta handläggningen av ärendetrörande Telubs utbildning av libysk militär i och vad som bör vara syftetmed de överläggningar om kontraktet som Telubledningen för med sin libyskauppdragsgivare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Eftersom Telub ingår i en bolagskoncern vars aktierytterst förvaltas av förenade fabriksverken, faller frågan om Telubs hanteringav utbildningen av libysk personal inom mitt ansvarsområde. Jag vill tilläggaatt utbildningen följs av krigsmaterielinspektören. Syftet med pågående överläggningarmellan Telub och den libyske uppdragsgivaren är att komma fram till enöverenskommelse om formerna för hur den ifrågavarande utbildningen vid Telublämpligen skall avslutas. 149HÄDAR (): Jag vill först varmt tacka industriministernför hans snabba svar på mina frågor, som jag ställt till "vederbörandestatsråd". Tillåt mig därefter av svaret och av svaranden konstateraatt det är industriministern som inom regeringen närmast svarar för Telub ochTelubs verksamhet, eftersom industridepartementet företräder statensägarintresse i företaget. Den nuvarande regeringen tillämpar här precis sammaordning som tidigare regeringar. Det är alltså industriministern som har det omedelbarapolifiska ansvaret inom regeringen för inriktningen av och syftet med de förhandlingarsom Telubledningen nu för med sina libyska uppdragsgivare om utbildningen avlibyska militärer vid Telubs anläggningar i . Min uppfattning om denna utbildning -en uppfattning somdelas av många i denna kammare och säkert av en bred majoritet utanför dettahus - är att den bör avslutas. Utbildning av detta slag bör helleraldrig mer komma till stånd i . Den s. k. krigsmaterielexportkommitténlär lägga fram förslag som ger regeringen alla de möjligheter den kanbehöva för att effektivt förhindra ett upprepande. Men ,herr talman, gäller frågan den ännu pågående utbildningen i I sitt svar anger industriministern attöverläggningarna syftar till överenskommelse om formerna för hur utbildningenav libysk personal vid Telub lämpligen skall avslutas. Det är medtillfredsställelse jag noterar industriministerns ord att överläggningarnaavser hur utbildningen - i bestämd form, dvs. hela utbildningen och således intebara de länge hemlighållna militärtekniska inslagen i denna utbildning - skallavslutas. Det är ett värdefullt och mycket glädjande klarläggande. En viktig fråga i sammanhanget gäller tidpunkten närförhandlingarna kan vara avslutade. som förhandlingarna äger rumpågår ju också utbildningen. Jag vill därför avslutningsvis frågaindustriministern, när han bedömer att dessa överläggningar kan avslutas på detsätt som vi hoppas på. På fråga vill jag meddela att detf. n., med tanke på att överläggningarna pågår, inte är möjligt att ange någonexakt tidpunkt när de kan vara avslutade. 151 HÄDAR (): Jag har viss förståelse för omindustriministern inte nu och här vill söka ange tidpunkten då förhandlingarnaom ett avslutande av Telubs utbildning kan vara färdiga. Jag utgår dock frånatt han liksom jag och många med mig noga kommer att följa hur och i vilkentakt förhandlingarna fortgår och att han gör allt vad han kan för att dessasnabbt skall bringas till ett önskat resultat. 7§ Svar på frågorna 1980/81:433 och 434 om sysselsättningen har frågat mig dels påvilket sätt jag är beredd att värna om sysselsättningen i , dels vilkaåtgärder jag avser att vidta för att trygga Luxors framtid inom denelektroniska branschen. Jagbesvarar de två frågorna i ett sammanhang. är en av de många orter i landet som till följd avbl. a. strukturförändringar inom industrin drabbats avsysselsättningsproblem. För att möta de uppkomna problemen inom dessa orterslokala arbetsmarknader har bl. a. förstärkt de arbetsmarknadspolitiskaresurserna som vissa regionala organ, t. ex. utvecklingsfonderna ochlänsstyrelserna, tilldelats medel för offensiva insatser påsysselsättningssidan. Enligt min mening måste tyngdpunkten i arbetet med attlösa sysselsättningsproblem bygga på initiativ i länen från företag, kommun ochlänsorgan. /80 ställde genom anslaget Åtgärder m.m. i anslutning till lansplanering . till en näringslivskommittésförfogande i för stimulans av ny industripro- För /81 har i Östergötlandslän bl. a. erhållit . från detta anslag. Vad gäller pågår f. n. ett omfattanderekonstruktionsarbete inom företaget. Detta baseras på strategiska övervägandeninom företaget och Investeringsbanken om företagets långsiktiga inriktning vadavser bl. a, marknad och produktutveckling, produktionsresurser ochorganisation. Hittillsvarande arbete har bl. a. lett till en ökad satsning påindustri- och datorelektronik. Inom konsumentelektronikområdet sker en fortsattsatsning på bl. a. TV-sidan som produkfionsbegränsningar sker inomradioområdet. Samverkan med andra företag inom främst elektronikområdet ingårsom en del i omstruktureringen. Företagets svenska produktion koncentrerasvidare till genom att tillverkningsenheten i avvecklas. F. n.pågår MBL-förhandlingar inom företaget om en anpassning av sysselsättningsnivåni till den framtida produktionsinriktningen. Luxors verksamhet har, trots hittillsvarandestrukturarbete, varit fortsatt förlustbringande. Driftsförlusten, som /80 (till ) uppgick till 80milj. kr., beräknas av företaget för innevarande verksamhetsår bli ca 60 milj.kr. Vidtagna samt planerade åtgärder för att förbättra företagets resultatberäknas enligt och Investeringsbanken få större effekt på resultatetförst under nästa verksamhetsår. Rekonstruktionsarbetet inom syftar till att skapaett konkurrenskraftigt företag och därmed också att säkerställa sysselsättningeninom företaget. Ett fortsatt konsekvent och kraftfullt genomförtrekonstruktionsarbete bör enligt min mening kunna skapa goda förutsättningarför detta. För att öka den finansiella grunden i företaget för fortsattrekonstruktion samt för offensiva åtgärder avser regeringen att som en slutligsatsning på företaget föreslå att nytt ägarkapital om 175 milj. kr.lämnas företaget i form av ökning av aktiekapitalet. Jag vill slutligen nämna att industriverket på regeringensuppdrag f. n. utreder den svenska elektronikindustrins nuläge ochutvecklingsmöjligheter. Utredningen koncentreras f. n. på bl. a.hemelektronikområdet, inom vilket är verksamt. Utredningsarbetet beräknasbli avslutat . 153TORSTEN (): Jag ber att få tacka industriministern försvaret. Egentligen var det meningen att vi skulle ha en interpellationsdebattom problemen i , men på grund av regeringskrisen har en sådan debatt intemedgivits. 1 stället har jag fått framställa en fråga. Jag vill särskilt understryka attarbetsmarknadssituationen i är ytterst allvarlig. Det är ett förhållandesom har varit permanent . Orten har förlorat ca3 500 arbetstillfällen. Anledningen till nuvarande struktur och situation påarbetsmarknaden där samt till att verkningarna av krisen blivit så kraftiga äratt har stora företag som ärmycket konjunkturkänsliga. Därför lever orten farligt. Vi har två Nr 157giganter i området, och det får konsekvenser på arbetsmarknaden, när Onsdaeen den konjunkturerna svänger och marknaden blir dålig för de olikaformerna av produktion - exempelvis hemelektroniken, de vita varorna somtillverkas av bl. Vidare kan anföras situationen vid AB Verkstad.Också en hel rad andra företag har tvingats att delvis minska sysselsättningeneller lägga ned sin verksamhet. På det viset kan man säga att är endrabbad ort som kanske inte riktigt har fokuserats på samma sätt som andrakrisorter. Det finns många stora likheter mellan företagen i ochexempelvis det företag som vi diskuterade i går, nämligen Landskronavarvet. Vadsom nu händer på arbetsmarknaden i är att de två stora företagen därgenomför s. k. fyraveckorspermitteringar. har redan gjort det, ochElectrolux kommer att göra det. Dessutom aviserar att man ämnar genomföraytterligare en omgång permitteringar. har man tagit upp förhandlingarom uppsägning av 400 människor. När det gäller har ju staten övertagit detföretaget. Därmed har staten också ett ansvar för de anställda där. Vid mångatillfällen här i kammaren, och även vid andra tillfällen, har uttalanden gjortssom liksom binder regeringen att ta ett ansvar för situationen vid . Frånde anställdas sida kräver man att permitteringarna skall förhindras. Därförvill jag fråga industriministern: industriministern beredd att göra sådanainsatser att de uppsägningar som skall ske vid kan förhindras? Jag vill inte ge mig in i en diskussion som iså fall måste bli hypotetisk beträffande hur den ansvariga företagsledningenskall klara den uppkomna situationen. Det måste vara företagsledningens uppgiftatt söka finna de former för en anpassning av produktionen till det rådandemarknadsläget som är möjliga. Jag vill dock understryka attregeringen, genom att föreslå ett nytt ägarkapital om inte mindre än175 milj. kr, som en slutlig- jag betonar ,y/M///-satsning på företaget, hargjort en i förhållande till omständigheterna mycket stor målmedveten insats.Det måste få betraktas som en bra grund för företagsledningen när det gälleratt söka lösa företagets framtidsproblem. 155TORSTEN ():. Jag uppfattar svaret och de insatser som manär beredd att göra som positiva, både när det gäller att tillföra ägarkapitalet175 milj. kr. och när det gäller den utredning som görs av industriverket. Detåterstår nu bara att se om insatserna kommer att ge avsedd effekt. Men kvar står ändå den svåra situationen påarbetsmarknaden - att 400 människor kommer att lämna företaget. Regeringen har,genom att staten äger företaget, påtagit sig ansvaret för detta.Arbetsmarknaden i sin helhet i är ju besvärlig, liksom situationöver huvud taget, bl. a. på grund av en rad förhållanden som man kan lastaregeringen för. Om tidpunkten för byggande av ny kriminalvårdsanstalt iYstad när detgäller bostadsbyggandet i landet drabbar hårt. sedandelades och till två kommuner, vilket har medfört storapåfrestningar. tål ingen tillbakagång, måste vara en expanderandekommun framöver - och svårigheterna beror bl. a. på åtgärder som har vidtagits frånregeringens sida. 8 § Svar på fråga 1980/81:426 om tidpunkten för byggandeav ny kriminalvårdsanstalt i har frågat mig när beslutkommer att fattas om nybyggnad av kriminalvårdsanstalten i . Ansvaret för byggnadsprogramligger inom justi-fieministerns ansvarsområde, men eftersom frågaär föranledd av den dåliga arbetsmiljön vid Ystadsanstalten har detöverenskommits att jag skall besvara den. Kriminalvårdsanstalten i är som bekant ca 100 årgammal och uppfyller inte arbetsmiljölagens krav på väsentUga punkter.Yrkesinspektionen har också ställt ett antal krav på angelägna förbättringarav arbetsmiljön. Anstalten i är bara en av flerakriminalvårdsanläggningar som är i behov av omfattande investeringar bl. Enligt den principplan för förändringar inomlokalanstaltsorganisationen som godkänts av 1980 skall en nylokalanstalt i tas i bruk 1987. Kriminalvårdsstyrelsenförbereder f. n. tillsammans med en framställning omprojekteringstillstånd. En sådan framställning bör kunna behandlas avregeringen . Regeringen avser att fattabeslut om upprustning i fråga om personalutrymmen vid Ystadsanstalten. Medhänsyn till den relativt korta återstående tid anstalten beräknas användas hardock kraven på främst mekanisk luftväxling undantagits på grund av deomfattande och kostnadskrävande byggnadstekniska åtgärder detta skullemedföra. 157MARGIT SANDÉHN (s): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret på min fråga. Men tyvärr är jag inte helt nöjd med svaret. Anledningen till att jag ånyo har ställt frågan ombyggande av ny kriminalvårdsanstalt i är det svar som jag fick avjustitieministern , att "ärendet handläggs iarbetsmarknadsdepartementet och kommer att avgöras ". Det har gått nästan ,och jag anser att det är alltför som vi har fått vänta på dettaärendes avgörande, i all synnerhet som de anställda har en mycket dåligarbetsmiljö vid kriminalvårdsanstalten i . Man kanväl inte åsidosätta arbetsmiljölagen hur länge som helst. anställdainom våra fångvårdsanstalter har dessutom en mycket krävande och svår uppgift.Skall de dessutom arbeta i denna dåliga arbetsmiljö måste de kärnadet hopplöst att inte få något besked om vilka åtgärder som kommer att vidtasför att förbättra deras arbetsmiljö. Staten bör ju, om någon, föregå med gottexempel när det gäller god arbetsmiljö. Den upprustning av personalutrymmen som regeringen kommeratt fatta beslut om kan ju inte vara tillfredsställande. Jag skalldärför, herr talman, be att få ställa en fråga till arbetsmarknadsministern:Anser arbetsmarknadsministern att med denna upprustning arbetsmiljölagens kap.7 § 7 uppfylls? Representanter för ochbyggnadsstyrelsen har vid besök i tillsammans med kommunensrepresentanter bestämt sig för vilken tomt en ny anstalt skall byggas på. Ävenskisser till en ny anstalt har utformats, så från kommunens sida är man redanväl förberedd. Med tanke på det svåra sysselsättningslägesom råder i - med 10 000 direkt arbetslösa, inte minst i ,där vi hade 436 arbetslösa - är det bra om byggandet avkriminalvårdsanstalten kan skapa fler arbetstillfällen. Det är därför minförhoppning att byggandet av en ny kriminalvårdsanstalt kommer att påbörjas såsnart som möjligt. Om tidpunkten för byggande av ny kriminalvårdsanstalt iYstad 158Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Det har gällt att göraen avvägning mellan vad som är nödvändigt för att uppnå en god arbetsmiljö vidanstalten i och vad som är ekonomiskt försvarbart med hänsyn till attanstalten i sin helhet skall läggas ner och ersättas av en ny. Med denavvägning som vi har gjort - och som tillgodoser de krav som kan ställas pågoda personalutrymmen - anser jag att vi uppfyller de krav på god arbetsmiljösom ställs i arbetsmiljölagen. kommer också en ansökan om projekferingstillstånd, ochförst därefter blir det möjligt att diskutera tidpunkten för igångsättning avbygget. Ärendet har alltså kommit i rullning på det sätt som . 159 (): Jag är naturligtvis tacksam för att dettaärende har kommit i rullning, för det har dröjt alltför . Trots det är jag litet skeptisk till att man bara skallgöra den lilla förändring som kommer till stånd i och med beslutet i morgon.Jag anser att man absolut inte kan åsidosätta kravet på en god arbetsmiljö. Detkravet är det första man måste ställa, och jag anser fortfarande att svenskastaten bör föregå med gott exempel där. 12 protokoll 1980/81:156-157 9 § Svar på fråga 1980/81:431 om Samhällsföretagsprodukter har, mot bakgrund av ett fall iJönköpings län som gäller fillverkning av sågbockar, frågat mig om jag avseratt vidta åtgärder för att förhindra att Samhällsföretag plagierar produktersom redan tillverkas i enskilda företag. Jag vill först konstatera att de i Samhällsföretagingående regionala sfiftelserna när det gäller produktval, prissättning ochhantering av övriga konkurrensmedel rörande sin produktion är att jämföra medövriga företag i näringslivet. Stiftelserna har således bl. a. att följa delagar som reglerar förhållandet mellan näringsidkare. Någon särskild styrninghärutöver, t. ex. i produktvalsfrågor, skulle inte vara förenlig med denställning som beslutat för de regionala stiftelserna. För att möjliggöra diskussioner i konkurrensfrågor harstiftelsen tillsammans med , bildat ett kontakt- och samrådsorgan som anses fungeraväl. Enligt vad jag har erfarit behandlas f. n. det aktuella ärendet i dettaforum. 161GÖTE (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret på min fråga, men jag vill redan nu ställa en följdfråga. Av svarettycker jag att det framgick att arbetsmarknadsministern är nöjd med dennuvarande ordningen. Min fråga är: Är arbetsmarknadsministern nöjd med dennuvarande ordningen när det gäller risker för plagiat? Orsaken till att jag ställt frågan är att det vidåtskilliga tillfällen framkommit klagomål och oro från framför allt mindre ochmedelstora företag med anledning av Samhällsföretags verksamhet. som en illojal konkurrent, som konkurrerar om tillverkningenav produkter som redan produceras vid andra företag. Det faktum attSamhällsföretag har ett driftbidrag på av lönekostnaden innebär juatt normala konkurrensprinciper har satts ur spel, även om riksdagensmålsättningar finns angivna på denna punkt. Som grund för min fråga har jag tagit ett konkret fallhemma i , där ett familjeföretag - AB Bröderna iStockaryd - direkt drabbats av att Formelprodukter, som tillhörSamhällsföretagsgruppen, plagierat en sågbock som tillverkats hos sedan1979. Produkten är enkel, och det fanns inte tidigare någonsådan på den svenska marknaden. Den salufördes såväl i som i . Påen mässa dök samma sågbock upp i en monter. Den var en kopia avSjöbergs modell, och den tillverkades inom . Mankonkurrerade med ett lägre pris. Detta är sakligt sett mycket märkligt,eftersom Bröderna har en mycket rationell tillverkningsmetod. Dettagjorde att tvingades sälja ett parti sågbockar till en kund till ettbetydligt lägre pris - ca . - beroende på att man kommit så långt i förberedelserna att det var svårt att avbrytatillverkningen. Man ställer sig frågan: Vem skall stå för de kostnaderna? Efter detta vidtog en i tiden ganska utsträckt brevväxlingoch personkontakter mellan och . Man fick hos Sjöbergsbeskedet att priset grundades på en s. k. normalkalkyl, och Samhällsföretag varinte beredd att träda åt sidan i det här fallet. Jag vill frågaarbetsmarknadsministern: Vad anser arbetsmarknadsministern vara ennormalkalkyl från Samhällsföretags sida? I dagens nummer av finns ennyhetsartikel, där ordföranden i uttryckeroro för Samhällsföretags verksamhet.