prot · G40932 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:32 Förhandlingarna leddestill en början av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokolletför den 14 innevarande månad. 2§ Svar på interpellation 1980/81:34 om energipolitiken har frågat mig om jag vill lämna en redogörelse för omregeringen tänker utforma en långsiktig och genomtänkt politik förenergisektorerna olja, kol, förnybara energikällor och vattenkraft, närregeringen tänker fullfölja av fattade beslut på energiområdet samt hurregeringen tänker åstadkomma en kraftsamling i 'det. politiska beslutsfattandetpå energiområdet. Jagvill redan från början avvisa påståenden att regeringenförsummat energifrågorna. Den proposition som förelades i vårasinnehöll såväl riktlinjer som tidtabell för de olika delfrågornas fortsattabehandling. Denna, av godkända, tidtabell har därefter hållits. a. att just nu behandlar en proposition om inrättande aven oljeersättningsfond och kan motse en proposition om energipolitikeni stort, vilken bl. a. kommer att behandla de fortsatta sparåtgärderna,åtgärder för att minska oljeberoendet, den framtida myndighetsorganisationen påenergiområdet m.m. Regeringen har därutöver tagit en lång rad energipolitiskabeslut av betydelse, t. ex. dimensionering av den nya kraftledningen frånForsmark. Allavet att under framför allt 1960- och alltmerförsattes i ett växande oljeberoende. Socialdemokraternasökte till en början möta denna utveckling med en utbyggnad av kärnkraften, enutbyggnad utan motstycke i något annat land. Vid oljekris var vitill beroende av oljan för vår växte opinionen mot denfarliga kärnkraften i styrka utan att socialdemokraterna till att börja medfäste något avseende vid detta. blev man också alltmera medvetenom de ökade energikostnadernas inverkan på ekonomin i stort. Det dröjde dock till efter regeringsskiftet innanenergipolitiken fick en ny inriktning. Den nya regeringen vidtog olika åtgärderbåde för att bereda vägen för ett energiförsörjningssystem i störreutsträckning baserat på inhemska energikällor och för att öka energisparandet. Jag vill t. ex. erinra om sparinsatserna i befintligbebyggelse och inom näringslivet, det nya omfattande energiforskningsprogrammet1978, insatserna för att stimulera utbyggnad av mindre vattenkraftverk,förslagen i folkpartiregeringens proposition osv. Energipolitiken måste även i fortsättningen inriktas påatt skapa ett bättre energisystem: ett energisystem som är mindre sårbart, somär mindre ekonomiskt betungande för landet och som ger godförsörjningstrygghet; ett energisystem som är mer miljövänligt och somkännetecknas av ett ansvar mot framtida generationer. Som jag redan nämnt lade regeringen efter folkomröstningenvåren fram en proposition där de allmänna riktlinjerna för den fortsattaenergipolitiken slogs fast. Huvudmålet för energipolitiken de närmaste årenblir att försöka hålla nere den totala energianvändningen och ersätta olja medandra energislag, helst inhemska och miljövänliga. I propositionen togregeringen också upp säkerhetsfrågor i samband med användning av kärnenergi ochredovisade naturgasavtalet med . Ett viktigt led i denna politik utgör inrättandet avoljeersättningsfonden. Här satsas enligt regeringens förslag 1 700 milj. kr.under tre år för att stödja användningen av teknik som baseras på bl. a.inhemska bränslen i t. ex. värmecentraler, anläggningar för tillvaratagande avspillvärme, miljöåtgärder i koleldade anläggningar m. m. Förberedelsearbetet med en proposition för helaenergiområdet pågår som aviserat. I denna kommer att behandlas politiken förbl. a. olja, kol, vattenkraft och förnybara energikällor. Propositionen kommerockså att bl. a. innehålla ett program för såväl energihushållning som oljeersättning. Huvudmålsättningen i propositionen är att ersätta olja.Därmed fullföljs det arbete som påbörjades under den förra trepartiregeringengenom bl. a. energisparplanen för befintlig bebyggelse och satsningar påenergisparande inom näringslivet. Programmet för oljeersättning för åren framtill 1990 kommer att bygga på förslag från bl. a. oljeersättningsdelegationen,utredningen om omställbara eldningsanläggningar och elanvändningskommittén.Den av regeringen framlagda propositionen om inrättande-av en fond förinvesteringar i befintlig eller ny teknik i syfte att spara olja har jag redannämnt. Kommunernas ansvar enligt lagen om energiplanering kommer attpreciseras och vidgas. Ett annat av energipolitikens mål måste enligt min meningvara att främja energihushållning. Vi måste vidare byta ut importerad energimot inhemsk Satsningar inom energiområdet med sikte påenergihushållning och användning av inhemska energikällor har en stor betydelseför industrins utveckling. Ökade beställningar på energiknapp teknik,hushållning i befintlig bebyggelse, fjärrvärmesystem, vindkraft m. m. skaparförutsättningar för en positiv utveckling av industrin och främjar därmedsysselsättningen. Styrmedel som skatter och avgifter bör i högre grad änhittills utnyttjas för att ge energianvändningen eftersträvad inriktning. Användningen av el har inte ökat i den takt som detidigare prognoserna visade. Den långsiktiga inriktningen mot ett kärnkraftsfrittsamhälle kräver också att det elöverskott vi får under1980-talet används i syfte att minska oljeförbrukningen så att en avveckling avkärnkraften inte ytterligare försvåras. Detta bör kombineras med förbud motdirektverkande el i viss ny permanentbebyggelse. Viktiga led i strävandena att minska oljeberoendet blirockså det nya forskningsprogrammet och den effektivisering av sparinsatserna ibefintlig bebyggelse som regeringen kommer att föreslå. Dessa satsningar kommer liksom oljeersättningsfonden attfinansieras genom skatter och avgifter inom energiområdet, vilket i sin turockså har spareffekter. Enligt niin mening kommer investeringarna att på litetsikt förbättra såväl vår ekonomi som vår konkurrenskraft. Dessa förslag fullföljerden nya inriktning som energipolitiken fick efter regeringsskiftet . Regeringen avser vidare att i energipropositionen läggafram ett förslag till en samlad myndighetsorganisation. Jag delar utredarensoch flera remissinstansers uppfattning att en mer allmän samordning inte kangenomföras . Förslag om en förbättrad reaktorsäkerhet lades fram redani vårens energiproposition. Därefter har regeringen föreslagit i tilläggsbudgetI att lokala säkerhetsnämnder skall inrättas fr. o. m. Arbetet med säkerhetsstudierför reaktorerna pågår. Det pågående säkerhets- och beredskapsarbetet påkärnkraftsområdet återkommer regeringen till i energipropositionen.Förhandlingar om att öka det samhälleliga inflytandet vid Oskarshamnskraftgrupp pågår. Regeringen har vidare givit energiskatteutredningentilläggsdirektiv. Kommittén skall enligt dessa direktiv utreda modeller för ettingripande mot övervinsterna i vattenkraftsproduktionen. Regeringens syn på den roll kolet skall ha i vår svenskaenergiförsörjning kommer att läggas fram i den aviserade energipropositionen.Det finns enligt min mening anledning att vara försiktig med att föra in kol idet svenska energisystemet. Kol bör användas där inhemska bränslen inte är ett lämpligtsubstitut för olja. Det är också nödvändigt att berättigade miljökravtillgodoses vid kolanvändningen. Som exempel kan nämnas att regeringen har givit tillståndtill dels en koleldad hetvattencentral i , dels en ombyggnad av detoljeeldade kraftvärmeverket i för eldning med kol. Dessa beslut ärsjälvfallet betydelsefulla. Upprustning och effektivisering avbefintlig vattenkraft är viktig. En utvärdering av stödet till de småvattenkraftverken har genomförts och kommer att redovisas ienergipropositionen. Exploatering av någon av de fyra outbyggda stora älvarnakommer inte att ske. Närmare riktlinjer i övrigt för vattenkraften lämnarregeringen i energipropositionen. Vad avser det av beslutade utvecklingsbolagetkommer detta att tas upp i energipropositionen i enlighet med besluti våras. Beträffande den särskilda beredskapsplan som beställt pågårett beredningsarbete inom . Sammanfattningsvis gäller alltså att vi är på god väg attfå en energipolitik anpassad krav och förhållanden. Jagbestrider att regeringen i något avseende varit försumlig. En representant försocialdemokraterna bör nog dessutom vara särskilt försiktig med sådanapåståenden. För det är ju den politik som den socialdemokratiska regeringenutformade som visat sig inte hålla måttet. 2 (): Jag ber att få tacka statsministern för svaretpå min interpellation. Statsministern har bemödat sig om att lämna ett ganskalångt svar, men det blir ändå - eller kanske just därför - ganska avslöjande.De många orden kan inte dölja bristen på en genomtänkt energipolitik. Tvärtomkommer rörigheten på energiområdet fram tydligare än kanske någon gångtidigare. Statsministern påstår att energipolitiken isamband med regeringsskiftet fick en ny inriktning. Sanningen är ju denatt då bröt den stora handlingsförlamningen ut, genom motsättningarna mellan detre borgerliga partierna. grälade man ständigt, påenergipolitikens bekostnad, tills regeringen till slut måste avgå. Visst kanman kalla detta en ny inriktning av energipolitken, men en sådan inriktning ärdå inte mycket att skryta med. Däremot nämner statsministern knappast folkomröstningen,som ju, i motsats till taktikspelet val, verkligen gett en bas fördet fortsatta energipolitiska handlandet. Därmed härden oro som föranlettinterpellatio-nen blivit bestyrkt. Regeringen har inte förstått eller förmåttdra slutsatsen att nu gäller det att efter folkomröstningen visahandlingsförmåga. Sedan jag skrev min interpellation har dessutom OlofJohansson föreslagit att man nu - efter folkomröstningen - skalltillsätta en kommission som skall utvärdera folkomröstningen. Det är ettförslag väl värdigt , men det är framfört av en person somär ledamot av regeringen, f. d. energiminister och vice ordförande i centerpartiet.Jag måste därför fråga statsministern: det verkligen någon allvarligtanke bakom detta förslag? En av mina tre frågor i interpellationen gällde hurregeringen tänker sig att åstadkomma en kraftsamling i det politiskabeslutsfattandet. Statsministerns svar är i korthet att förslag kommer om ensamlad myndighetsorganisation men att den kan träda i kraft först . Det äri och för sig en intressant upplysning, men min fråga gällde det politiskabeslutsfattandet, dvs. samordningen i kanslihuset. Det tjänar ju inte myckettill att samordna myndigheterna om regeringen inte förmår samordna sin egenverksamhet på området. Här avslöjar verkligheten återigen regeringens oförmågaatt komma fram till beslut. Inför folkomröstningen valde regeringen att somenergiminister utse en person vars meriter var att han företrädde varken enenergipolitisk eller en partipolitisk uppfattning. Det gällde att administreraen folkomröstning. Denna begränsade administrativa uppgift skötte statsrådetPetri på ett oklanderligt sätt. Men man kan inte av statsrådet begära att han efterfolkomröstningen skall åstadkomma den kraftsamling på energiområdet som ärnödvändig. I praktiskt taget alla andra länder har man valt en av de tyngstapolitikerna till denna post - men så inte regeringen . Tydligen kan maninte bli överens om en efterträdare, och då väljer man att inte göra någotalls, dvs. låta det stanna vid det som var tänkt som ett provisorium. Jag har i min interpellation också funnit anledning pekapå något som jag finner formellt mycket betänkligt, nämligen att regeringeninte verkställer av fattade beslut. Det gäller det statligautvecklingsbolaget, åtgärder mot en akut oljekris och åtgärder motövervinsterna i vattenkraftsproduktionen. Inte ens på områden där riksdagenfattar de nödvändiga besluten kan regeringen förmås handla. Staten är ju i skriande behov av inkomster. görsig ägare till vattenkraftsproduktionen enorma vinster på den stegring avenergipriserna som ägt rum. Inte nog med att oljepriserna rusar i höjden pågrund av OPEC-ländernas beslut. Detta drar med sig priset på övriga energislag,och konsumenterna får därför som extra påföljd betala de stora vinster somvattenkraftsföretagen kammar hem. Det är rimligt att en del av dessa vinstertillfaller samhället. Det behövs ingen långbänk för att rätta till det här. Kanvi, herr statsminister, förvänta oss ett förslag från regeringen i denna frågaunder vårriksdagen 1981? måste jag, fru talman, göra ett allmänpolitisktpåpekande med anledning av innehållet i statsministerns svar. Förmodligen föratt dölja bristerna i det egna svaret polemiserar statsministern mot denenergipolitik som fördes . Denna beskrivs som utformad och genomfördav socialdemokraterna på egen hand. Sanningen är ju den att vi inte under hela1970-talet haft egen majoritet och att i energifrågan dessutom vänsterpartietkommunisterna haft en från oss skild uppfattning. Energipolitken 19701976 måstealltså ha utformats över blockgränserna i samverkan med minst ett av denuvarande regeringspartierna. Verkligheten var denna: råddenästan total enighet mellan de fem riksdagspartierna. var iallt väsentligt , och socialdemokraterna ense. Häravlämnar statsminstern ett interpellationssvar där han alltså i realiteten gåri polemik inte bara mot socialdemokraterna utan också mot de två övrigapartierna i koalitionsregeringen. Vi harfått vänja oss vid mycket i vårt parlamentariska liv . Här delar statsministern i ett officielltinterpellationssvar ut örfilar till och moderata samlingspartiet.Därför måste jag fråga : Har jag fått detta svar från statsministern i entrepartiregering, från en viss fraktion inom regeringen eller från ledaren förcenterpartiet? 3 (vpk): Jag har gått upp i den här debatten för attslå fast att linje 3 och folkkampanjen mot kärnkraft hade rätt i sinargumentation och i sina påståenden i samband med folkomröstningen. Linje 3:sargumentation har som gått sedan folkomröstningengenomfördes visat sig vara helt korrekt, och den utveckling vi kan se framföross visar mycket tydligt att detta kommer att framstå allt klarare ju längretiden går. Jag vill belysa detta med några exempel. Vi påpekade att vi skulle få ett stort elöverskott iSverige. Det utlöste ett ramaskri utan like från dem som ville ha kärnkraft. Desade att detta ingalunda kunde bli fallet. har lagt fram sinasenaste siffror, och vi har - jag vet inte för vilken gång i ordningen underdet - fått oerhört nedbantade prognoser när det gällerbehovet av elkraft. Således har SIND i sitt lägre alternativ, som är det mesttrovärdiga och som de själva påpekar är det mest realistiska - det förutsätteren lägre utvecklingstakt, , i industri och annat än det högre alternativetgör - kommit fram till en nödvändig produktion av el 1990 på . .Energikommissionen, om någon kommer ihåg den, påstår att det skulle behövas 145TWh. , som man får hoppas att de flesta har glömt - ettbottennapp i det svenska utredningsväsendet -, påstår fortfarande att detskulle behövas el 1990. är således statens industriverk efterytterligare några månader nere i 112, och då har man fortfarande räknat med enganska hög tillväxt som det är osäkert om man kommer att uppnå. Vi sade i linje 3 och folkkampanjen att det varrealistiskt att räkna med ett elbehov av 1990. Det ligger fortfarandemycket väl inom möjligheternas gräns med litet större insatser på sparande ochhushållning med elenergi. Med något sämre tillväxt än de som industriverketförutsätter är vi kanske 1990 nere i de som vi påstod skulle varalagom. Därmed skulle flera av de reaktorer som här i landet har byggts ochsatts i gång för att producera kärnkraftsel inte ha behövts. Kärnkraftsförespråkarna, linje 2-partierna, sade underfolkomröstningskampanjen att vi skulle minska vårt oljeberoende med hjälp avkärnkraft. Det har inte minskat ett dugg av den anledningen utan därför attandra sektorer i samhället har minskat sin förbrukning av olja, vilket vi ocksåpåstod låg inom möjligheternas gräns. Vi blev beskyllda för att vilja sota ner och göradet till ett Kolsverige. är det de andra som håller på att föra in kol istor skala i . Man är på väg att bygga t. o. m. kraftverk eldade medkol. Det flnns krav på detta från kraftindustrin. Låsningen till kärnkraft fortgårtyvärr. Vi vet nu att det finns långtgående planer på att genomföra enutbyggnad av hetvattentunnlar från kärnkraftverken, speciellt från Forsmark,till och till min hemkommun . Påtryckningarna är mycket hårda,och man kör fram detta som ett vettigt och bra alternativ iuppvärmningssektorn. Man gör stor affär av att vi skall använda el tilluppvärmning, och man säger: Det finns visst inget elöverskott, vi skall användadet till att värma upp våra hus i stället. betänkandevisar tydligt och klart - visserligen litet undansmuget på en sida ibetänkandet - att man kan ersätta av den nuvarandeoljeförbrukningen med el. För att vinna en minskad oljeförbrukning på ärman alltså villig att satsa oerhörda belopp för ombyggnad av våra värmesystemoch låsa fast oss i ett system med el för uppvärmning. Det skulle varaintressant att veta vad man tänker producera el med - en frågasom också ställdes under folkkampanjen. En annan viktig faktor när det gäller låsningen tillkärnkraft är uranbrytningen. Det finns tydligen stor risk för att vi fårkoncessioner som tillåter uranbrytning i , fastän vi skall avvecklakärnkraften , enligt vad svenska folket och har sagt. Dennalåsning till kärnkraften oroar mig och många andra som har trott på löftena omatt vi skulle kunna genomföra en avveckling . Man måste självklart kritisera regeringen för att denfortfarande visar handlingsförlamning. Det beror naturligtvis på att det råderolika uppfattningar mellan partierna i regeringen. Jag kan mycket väl förståatt det då måste bli en handlingsförlamning. Regeringen har inte kunnat drivaen energipolitik som har kunnat stoppa de tendenser som jag har talat om. Mot den bakgrunden vill jag ställa några frågor tillstatsministern. Jag vill fråga om reaktorutbyggnaden men från en annanståndpunkt än den representerar. Vi har detta stora elöverskottkartlagt tydligt och klart i elanvändningskommitténs betänkande och i SIND:sprognos. Vi behöver alltså inte bygga ut reaktorerna 11 och 12, åtminstone intenr 12. Det kostar en massa pengar. Strömmen behövs inte. Folkomröstningensresultat blev "högst tolv reaktorer". Det kan tolkas så att man kannöja sig med tio eller elva reaktorer. Det finns ingenting i folkomröstningensresultat som säger att tolv reaktorer skall byggas, utan högst tolv reaktorerskall byggas. Jag vill höra vad statsministern anser om tolkningen av"högst tolv" . Sedan vill jag fråga om statsministerns syn påhetvattentunnlar och på uranbrytningen. Slutligen vill jag säga några ord till omsocialdemokratin. Jag håller med om att det inte är särdelesrenommerande för en socialdemokrat att komma upp och tala om att man är för attdriva fram alternativa energikällor och förbättra den svenskaenergiförsörjningen och stoppa kärnkraften. Även om ansvaret måste delas medalla partier -även med vårt parti - togsocialdemokratin inte något intryck av den nya information som vi fick underhela . den 24 noveinber 1980 kom upprepade rapporter i strid ström ochframåt, som påpekade allt det negativa i att bygga ut kärnkraften. var en av de värstakärnkraftshökarna i det partiet. Ni har alltså ett mycket stort ansvar. Niändrade er inte förrän under galgen - när olyckan hade inträffat i . Dåvisade det sig lämpligt att göra en helomvändning och börja plädera för enannan energipolitik. Det talades mycket om linje 2 i folkomröstningen. Detsades att "vi har majoritet". Det framfördes av och andrapersoner. "Vinner linje 2, har vi majoritet i det svenska parlamentet, ochdå skall vi också genomföra det vi har lovat." Får jag fråga: Var finnslinje 2 och den omtalade majoriteten nu? Jag hörde i något pressuttalande att IngvarCarlsson hade sagt att det finns inget samarbete med längre ienergipolitiken, utan det är klippt. Då kan man fråga sig vad linje 2:s propåervar värda. Några exempel från linje 2:s och socialdemokratins påståenden underkampanjen: Får vi inte bygga ut kärnkraft, kommer sysselsätttningenatt hotas. Det kommer att bli katastrof, sades det. Det är sant. Vi harkatastrof på sysselsättningens område, stor arbetslöshet. Men det beror inte påbrist på energi. Vi har stora överskott på energi. Det hjälper inteupp sysselsättningen. Det sade vi från linje 3:s sida. Det ville linje 2 ochsocialdemokratin inte gå med på. , framstående socialdemokrat frånKopparbergs län, visade fram utredningar, enligt vilka det skulle bli jämmeroch elände. skulle läggas ned osv. på grund av brist på elkraft, omman inte fick bygga sina tolv reaktorer. Ingenting av detta var sant. Det finns många andra exempel som gör att socialdemokratersom bör vara litet mer försiktiga och inte nu framstå som någotslags energipolitikens framsynta bevarare. Ni har i stor omfattning drivit framkärnkraftsutbyggnaden i . Det skall ni också ta ansvaret för. Bristen på besked i sakfrågor från IngvarCarlssons sida och från socialdemokratins sida är slående. Jag kan inte tolkaden meningslösa skendebatt som förs från socialdemokratiskt håll om detpolitiska beslutsfattandet och energiministerfrågan på annat sätt. Någotbidrag i sak från socialdemokraterna om hur energipolifiken skall utformas harvi inte fått lyssna till heller. Det måste vara denna brist på sakståndpunkter som ärorsaken till att man försöker misstänkliggöra regeringen och göra ett stortnummer av frågan om vem inom regeringen som handlägger energifrågorna. Vad är det som brister, ? Först och främsthar vi ingen brist på energi. Vi har kraftfulla sparinsatser vadbeträffar bostäder och näringsliv, och vi kompletterar nu dessa medoljeersättningsfonden. Vi försöker genom skärpt beskattning ytterligare påverkahushållningen med energi. På förslag av lades ett omfattandeforskningsprogram fast 1978, och kommer en fortsättning på detta i denproposition som enligtriksdagens godkända tidstabell skall läggas fram . Regeringenhar sagt nej till uppförandet av 800-kilovoltsledningen. Detta beslut markeraratt kärnkraften skall vara en parentes, i enlighet med vad företrädare församtliga linjer i folkomröstningen sade. Vi har fått det första naturgasavtaletoch undersöker möjligheterna för ytterligare gasleveranser till , föratt diversifiera vår energiförsörjning och inte bli så ensidigt beroende avoljan. Dessa åtgärder är viktiga komplement till hushållningsinsatserna ocharbetet med att introducera de inhemska energikällorna. Uppdelningenav energifrågorna på flera departement är inte någon uppfinning av den nusittande regeringen. borde bättre än andra känna till detta,eftersom han var en av fyra föredragande ministrar i den proposition somsocialdemokraterna lade fram 1975. Hur nu än försöker urskuldasig på socialdemokratins vägnar för att man inte hade egen majoritet iriksdagen är det väl ändå klart, att man hade möjlighet att ändra på dennauppdelning av energifrågorna. Diskussioneni dag blir mer och mer egendomlig. ifrågasätter om det är enfraktion inom den nuvarande regeringen som står bakom det nu lämnade svaret.Gick det till på det sättet när den socialdemokratiska regeringen hade fyraföredragande i samma ärende? Det kanske var så, fastän vi som verkade somopposition i utgick ifrån -vilket i varje fall gäller nu - attinterpellationssvar som lämnas i faktiskt är svar å regeringens ochinte å någon fraktions vägnar. Jag skulle vilja ha klarhet i om de svar somlämnades på den socialdemokratiska tiden var uttryck för uppfattningar somhystes av någon fraktion inom regeringen. Detär ju i själva verket så, , att det första steget mot ensamordning av energifrågorna togs av den förutvarande trepartiregeringen i ochmed att jag utsåg landets förste energiminister. Det är sanningen. Jaghar redan i mitt svar till nämnt att det inom regeringskanslietförbereds förslag till en samlad myndighetsorganisation. Innan denna ärgenomförd är det enligt min uppfattning inte meningsfullt att ändradepartementsindelningen. Tvärtom skulle en sådan åtgärd kunna medförastörningar i arbetet mellan departementen men framför allt mellan dessa och deberörda myndigheterna.