prot · G40933 · 1980-12-31 00:00:00 — Som svar på den första frågan kan jag meddela attregeringen avser att förelägga en proposifion ombilarbetsfidsfrågor. Svaret på andra fråga är att åkeribranschenfungerar delvis bra och delvis mindre bra. Vi har i landet en i stort settvälskött, modern och effekfiv åkerinäring. Jag är emellerfid väl medveten omatt det inom branschen också finns problem, bl. a. i form av mindre seriösa företagare,som inte betalar skatter och avgifter och som systematiskt överträderexempelvis arbetsfids- och belastningsbestämmelserna. Detta innebär en svår,illojal konkurrens för de hederliga åkarna. Motsvarande situation med skattefiffel och överträdelser avolika regler finns inom många andra branscher. Inom transportbranschen ärfusket emellertid särskilt allvarligt, eftersom trafiksäkerheten kan blilidande. Missförhållandena inom branschen är allvarliga. Jag kommerdärför att tillsammans med företrädare för transportbranschen diskutera vilkaåtgärder som kan vidtas för att snabbt förbättra situationen. Om arbetsförhållandena för yrkesbilförare 35JAN (): Jag tackar för svaret på min fråga. När det gäller bilarbetstidsfrågorna får jag vara nöjd medsvaret. Vi har ju från socialdemokraternas sida länge krävt att få enproposition med anledning av bilarbetstidsutredningens förslag. Bakgrunden till att jag ställt min fråga är nedläggningenav Dragarlaget i min hemkommun . Dragarlaget ägs av , ochsamtliga drygt 80-talet anställda är uppsagda och avveckling pågår. Det är inte bara en av arbetslöshet hårt drabbad länsdelsom därmed förlorar värdefulla arbetstillfällen. Det är som vanligt också dedirekt berörda enskilda människorna som drabbas mer eller mindre hårt, medpersonliga tragedier som följd. Detta är desto mer beklagligt när denbidragande orsaken till den här nedläggningen är att samhället inte svarar uppmot sitt ansvar som myndighet. Osund prissättning och illojal konkurrens frånolaglig trafik och svartåkare uppges vara orsaker till nedläggningen. För detsaknas inte transportfillfällen! Staten har satsat miljonbelopp i bidrag tillElectroluxkoncernen för uppbyggnad av ett stort centrallager vid fabriken iMariestad, och det alstrar mycket transporter. 6 protokoll 1980/81:32-33 Jaghar talat med många av de förare, erfarna och yrkeskunniga, som blirarbetslösa, medan bilarna säljs ut över stora områden. De har gett mig enskrämmande inblick i hur ruttet den här branschen i många fall fungerar. Jagdelar statsrådets uppfattning att det mesta väl är bra men att det finns sådantsom är dåligt. Och det som är dåligt fungerar otroligt illa. Det hastarverkligen att ta itu med svartåkningen. Jag hoppas att statsrådet menar allvarmed det han anför om åtgärder i svaret. Sedanjag ställde min fråga har jag fått ytterligare belägg för förhållandena.Polisen i har startat en kontroll av den yrkesmässigalastbilstrafiken i huvudstaden. Redan efter mindre än en månads kontroll ärresultatet skrämmande negafivt. Det är bara var fjärde lastbil som kör lagligt,och kör helt svart. Bakomden utbredda olagliga yrkesmässiga trafiken, som polisen i uppskattargälla mellan 400 och 500 fordon, skymtar organiserad ekonomisk brottslighet.Man säger att det är en välorganiserad verksamhet med också stora företaginblandade. I nr 1980 kan man läsa attbranschföreträdarna anser att det här resultatet är om möjligt ännu värre änvad de i långa tider försökt fästa myndigheternas uppmärksamhet på. Enbarti omsätts i svarta åkeriaffärer per dag!.Ansenliga belopp undanhålls stat och kommun i uteblivna skatter och avgifter.Den seriösa åkerinäringen lever under svår ekonomisk press av den olagligaillojala konkurrensen, och delar av den dras mer eller mindre mot sin vilja medi den onda cirkeln. Detta är den bistra sanningen, som polisen i nubit för bit avslöjar. Vadsom är verkligt allvarligt tycker jag är att tecken tyder på att statenindirekt är inblandad när det gäller den organiserade svarta åkeriverksamheten.Det säger man på Solnapolisen i fråga om trafiken med olagliga bilar vidpostterminalbygget i . Där börjar vi närma oss statsrådets ansvarsområde,och jag skulle därför vilja ha en kommentar här, om man behöver samråda medTransportarbetareförbundet innan man direkt vidtar åtgärder så att man slipperse att staten är inblandad i sådana här affärer. 36Kommunikationsministern : Herr talman! Jag har rätt , framför allt ,fått påpekanden om att det förekommer en hel del oegentligheter inom den härbranschen. Vid olika överläggningar som jag haft med parterna har jag sagt attjag tycker det är angeläget att ta ett samlat grepp. Det har j ag sagt bådetill åkarna och till Transport. Somförberedelse för detta skall transportrådet, som är en statlig myndighet, haett stormöte . Där skall ochtrafiksäkerhetsverket, och länsstyrelsernas organisationsnämnd,speditörer och transportörer vara med. , när vi fått en bas, tänktejag själv kalla parterna till ett möte för att se vad man kan göra och vilkabeslut man kan ta, och också för att få klarhet i hur omfattande man bedömeratt oegentligheterna är. Lastbilen är naturligtvis ett exempel, men man skall inte glömma attdet finns många andra, och det är möjligt att man givit en väl svart bild avsituationen. Jag hoppas att det är så. Men oberoende av det skall vi försöka taitu med saken. Jagvill inte utesluta att det kan vara så att staten använder svartåkare. Jag kansäga att det visade sig, när jag arbetade i , att ävenStockholms stad då och då anlitade firmor som inte hade betalt skatter ochavgifter. Det är ju inte alltid så lätt för en myndighet att kontrollera ochexakt veta hur det är med alla tänkbara inbetalningar för dem man anlitar. Mendär skärpte man kontrollen, och det är självklart att detsamma skall gälla föralla statliga företag och vid staflig upphandling- att man inte skall vända sigtill företag som inte betalt skatter och avgifter. Jagföreställer mig att vi kan ta och skicka ut protokollet från den här debattentill de företag som är berörda av postterminalbygget ute i , och då blirdet säkerligen en bättring på denna punkt - om det inte redan har blivit enbättring, för saken har ju påtalats i det aktuella numret av Lastbilen. Omtullarna på frukt och grönsaker 37 (): Jag hoppas attde här initiativen som vi hört statsrådet nämna kommer att bli framgångsrika,för det här är verkligen ett område där vi inte på något sätt kan läggafingrarna emellan utan måste handla snabbt och effekfivt. Detär för sent att rädda det här seriösa åkeriet i min hembygd. Jag beklagar inte tagit tag i frågorna. Men vi tycks ändå vara överens om att detfinns ett behov av sanering av branschen. Det är en tilltagande trend avpiratverksamhet som kan bli ett akut hot mot branschen. Och vi kanske också kanvara överens om att ytterligare privafisering - det är ju statsrådetspatentmedicin i många andra sammanhang - i det här fallet inte är det rätta. Vadsom krävs är alltså kraftfulla åtgärder från samhällets sida, och det är somsagt beklagligt att man här i skall behöva ta upp frågan om attstaten är inblandad i sådana här affärer. 9 § Svar på fråga1980/81:112 om tullarna på frukt och grönsaker 38 HandelsministernSTAFFAN : Herr talman! har frågat mig om jag ärberedd att även i handling verka för att den konkurrens som finns inomlivsmedelsförsörjningen befästs och att kraven på förstärkt tullskydd avvisas. 1974års trädgårdsnäringsutredning har föreslagit att tullarna för beredningar avköksväxter, frukter m. m., hänförliga till kapitel 20 i tulltaxan, skall utgå iform av värdetullar. En övergång till värdetullar - dvs. från vikttullar -harredan genomförts för färska grönsaker och frukter. Därigenom undviks atttullarnas skyddseffekt ändras till följd av förändringar i den allmännaprisnivån. Utredningen har härutöver föreslagit att tullskyddet för vissavaruslag höjs så att den tidigare tullnivån i viss utsträckning återställs. Om tullarna på frukt och grönsaker Utredningenföreslår vidare tullfrihet för ett antal varor på grund av att någon produktioninte förekommer inom landet. Utredningens förslag har remitterats till myndigheter ochorganisationer för yttrande. Vid remissbehandlingen har utredningens förslag omen övergång till värdetullar godtagits. Vad beträffar tullsatsernas höjd råderpå flera punkter delade meningar mellan remissinstanserna. De nuvarande vikttullarna är i stor utsträckning bundna iGATT. En övergång fill värdetullar kräver därför omförhandlingar med deGATT-länder som är huvudleverantörer av varorna. Sådana förhandhngar harSverige inlett med EG och andra intresserade länder. I den mån vi höjer våratullar kommer enligt de regler som gäller krav om kompensation i form av nyabindningar eller tullsänkningar på andra varor att resas mot oss. Regeringen kommer vid sin prövning av utredningsförslagetatt få göra en avvägning av de olika intressen som föreligger. En viktig aspektärgivetvis att de ändrade bestämmelserna måste stå i överensstämmelse med vårallmänna handelspolitik som bl. a. är inriktad på att främja en fri handel inomdet internationella regelsystemet och motverka protektionistiska tendenser pådet internationella planet. Anf.39 (): Jag ber först att få tacka handelsministern för svaret påmin fråga. När vi senast här i kammaren diskuterade ett förslag från1974 års trädgårdsnäringsutredning gällde det ett skärpt tullskydd för tomateroch slanggurka. Förslagets anhängare förklarade då, med en mun, att det varfråga om åtgärder riktade mot de sinistra mellanleden, mot importörerna ochhandeln, och att de tullhöjningar som begärdes inte skulle komma att drabbakonsumenterna. kan vi konstatera att konsumentpriset på tomater detsenaste året har stigit . Mot denna bakgrund är det inte utan en viss skepsis somman tar del av nya förslag från trädgårdsnäringsutredningen. I den senastepromemorian från utredningen föreslås visserligen en del tullsänkningar påvaror som över huvud taget inte produceras i , men det finns ocksåförslag om en hel rad tullhöjningar, vilka uppenbarligen kommer att drabbakonsumenterna. Det gäller bl. a. jordgubbar, gurkor, rödbetor, rödkål, syltlök,pickels, ärter, bönor, haricots verts, svampar, grönsaksblandningar, sylter,marmelader, fruktgeléer, fruktmos och fruktsafter. I vissa fall kan tullskärpningen i kombination med denråvarukostnads-kompensafion för socker som f. n. utreds få ett så starktgenomslag att de utländska produkterna slås ut från den svenska marknaden. Ivissa andra fall föreslås ett skärpt tullskydd för varor där de importeradeprodukterna kraffigt dominerar och där det svenska skyddsintresset alltså ärganska begränsat. Sammantaget råder det knappast något tvivel om att dettaförslag spär på inflationen och leder till högre matpriser i bufikerna. Handelsministern, som är en gammal förkämpe för frihandel,säger nu i sitt svar att regeringen vid sin prövning av utredningsförslaget fårgöra en avvägningmellan de olika intressen som föreligger - och det kan jag förstå. Men jag blirlitet orolig när jag hör fortsättningen. Det enda motiv som handelsministernpekar på för låga tullar är beroende av utrikeshandeln. Håller viinte våra tullar nere, kan vi råka ut för repressalier-det är tanken. Det ärnaturligtvis både riktigt och viktigt. Men får jag fråga , som också har ett ansvar för prisövervakningen: Spelar intekonsumenterna en stor roll i detta sammanhang? Är inte det allra mest avgörandeargumentet mot den grönsaksprotektionism som har ett fast bålverk i 1974 årsträdgårdsnäringsutredning att ett skärpt tullskydd direkt skulle slå mot desvenska konsumenterna? Jag har en fråga till. Det pågår f. n. en utredning omindustrins råvarukostnadsutjämning, vars överväganden bör spela en stor rollför regeringens och bedömning av trädgårdsnäringsutredningensförslag om tullskydd. Innan utredningen om råvarukostnadsutjämningen är färdigblir det svårt att isolerat ta ställning till tullfrågorna. Ibesparingspro-posifionen sägs att råvarukostnadsutjämningen i framfiden intebör belasta statsbudgeten, men det hindrar inte att den på annat sätt kommeratt belasta konsumenterna. Min andra fråga till ärdärför: Är regeringen beredd att vänta med sitt ställningstagande tillträdgårdsnäringsutredningens förslag till dess att det kan göras en samladbedömning av tullskyddet och den eventuella råvarukostnadskompensationen? Om tullarna på frukt och grönsaker undrade om det enda motiv jaghar för att vända mig mot protekfionism och försvara en fri handel är det motivsom förekommer i mitt svar. Det i svaret angivna motivet är en viktig aspekt,men det finns också andra synpunkter som man måste ta med i beräkningen. I ettkort frågesvar kan man dock inte utveckla dessa synpunkter så mycket. Men tilldessa hänsyn hör naturligtvis de verkningar som tullar och olika former avhandelshinder får på prisnivån. Det bör även vara medveten om. När det gäller den proposition om tullskydd ochhandelsvillkor i fråga om färska grönsaker som jag lade fram gick riksdagenemot regeringens förslag och valde en mer protekfionistisk linje, vilketofrånkomligen har inneburit att priserna på dessa produkter nu är högre. Det finns alltså olika motiv till att en fri handel skallanses som en grundregel. Frågan om råvarukostnadsutjämningenkommer att prövas parallellt med det förslag som föranledde till mig. Anf.41 (): Det gläder mig att råvarukostnadsutjämningen och tullskyddetprövas parallellt. Jag tolkar det så att det kommer att göras en samladbedömning från regeringens sida, så att det blir ett vetfigt resultat förkonsumenterna. Det glädermig också, herr talman, att och jag Om tillsättningen av vissa tjänster vid patentbesvärsrätten har sammagrundsyn på frågor om protektionism och frihandel. Men jag måste erkänna attdet mot den bakgrunden finns ett avsnitt i svaret som gör mig litet bekymrad.Det är när handelsministern beskriver trädgårdsnärings-utredningens förslagtill tullhöjningar som syftande till att i viss utsträckning återställa dentidigare tullnivån. Det är riktigt att vi har sänkt tullarna, men det har jagsett som en avsedd och målmedveten färdriktning. Det har skett dels genom självasystemet med vikttullar som har lett till en successiv avtrappning när prisernastigit, dels genom överenskommelser inom och koncessioner gentemotu-länderna inom ramen för det generella preferenssystemet. Jag menar för att det här är en bra färdriktning och att vi även skall strävaefter att sänka våra tullar. Därför blir jag litet orolig när man talar om attslå till reträtt och gå i motsatt riktning. Får jag för säkerhets skull fråga handelsministern: dethandelsministerns uppfattning att vi skall sträva mot lägre tullar och intemot ett återställande av gamla nivåer? 42 Handelsministern : Herrtalman! Det är fullständigt riktigt att vi har deltagit iett internationellt arbete som har syftat till att sänka tullar och försöka blikvitt olika handelshinder. Vi har deltagit i det arbetet parallellt med andraländer, därför att vi har ansett att det befrämjat de olika ländernasgemensamma intressen. De intressena finns inom de områden som vi redan harberört här - man har stort behov att ett regelsystem, av att försöka få nerpriserna så långt det går och att slå vakt om konkurrens. Utredningen har dock diskuterat i vad mån den minskning avtullskyddet som skett genom att man har vikttullar på de här speciella varornahar varit avsedd eller inte. Det har inte fattats några specifika beslut på denpunkten. Och så långt måste man hålla med utredningen. Men remissinstansernahar haft olika uppfattningar - det konstaterar jag också i mitt svar på frågan. 43 (): Jag tackar än en gång handelsministern för svaret. Jagtolkar det så att han kommer att fortsätta att kämpa för frihandel. Det ärviktigt att han får framgång i sin strävan. Jag försäkrar att vi från vår sidaskall hjälpa honom. 10§ Svar på fråga 1980/81:99 om tillsättningen av vissa tjänster vidpatentbesvärsrätten har frågat mig vilka åtgärder regeringen har vidtagitmed anledning av en tidigare rekommendation av att regeringen- inför kommande beslut om nya förordnanden för ledamöter i dentjänsteförslagsnämnd som finns för tillsättning av tjänster i patentbe- svärsrätten- skulle överväga nämndens sammansättning. Patentbesvärsrätten kom fill genom att dentidigare besvärsavdelningen gavs ställning som särskild förvaltningsdomstolmed viss administrativ koppling till patent- och registreringsverket. Regeringen tillsätter tjänster som patenträttsråd. som talar om skall då ha lämnat namnförslag utom när detgäller rättens ordförande. Ordförande i nämnden är verkets generaldirektör.Patentbe-svärsrättens ordförande fungerar som vice ordförande i nämnden. Detfinns fem nämndledamöter till, som utses särskilt av regeringen. De företräderallmän domstol, patentverket, patentbesvärsrätten, /SR och TCO-S. uttalade isitt betänkande 1977/78:64 att patentverket också kommer att varaden viktigaste rekryteringsbasen för domartjänsterna vid patentbesvärsrätten.Detta är även min uppfattning. Som utskottet då anförde är det därför motiveratatt verket är väl företrätt i tjänsteförslagsnämnden. Utskottet anförde i samma betänkande - med anledning av enmotion om att ge patentbesvärsrätten en mer fristående ställning - att det, omtjänsteförslagsnämndens sammansättning totalt sett var lämpligt avvägd, integavs anledning till missförstånd rörande patentbesvärsrättens ställning.Nämndens sammansättning borde dock, bl. a. mot bakgrund av att verkschefen exofficio var ordförande, ytterligare övervägas inför kommande beslut om nyaförordnanden för ledamöter i nämnden. Under de som nämnden har existerat har sexsammanträden hållits och förslag fill tre tjänstetillsättningar lämnats.Erfarenheterna av nämndens verksamhet har varit goda och har enligt min meninghittills inte gett anledning att ändra på sammansättningen av nämnden. Om tillsättningen av vissa tjänster vid patentbesvärsrätten Anf.45 (): Det här är en rättssäkerhetsfråga som jag ville skjuta iförgrunden. Jag tackar handelsministern för svaret, men jag kan intesäga att jag är nöjd med det. Snarare måste jag säga att jag faktiskt ärförvånad. Jag tycker att om man skall återge vad utskottet har sagt - och detär det jag har utgått ifrån - så borde man rimligen återge vad utskottetverkligen har sagt i den här frågan. Handelsministern säger i svaret atttjänsteförslagsnämndens sammansätt ning "borde dock- ytterligare övervägas inför kommande beslut om nya förordnandenför ledamöter i nämnden". Vad har då utskottet sagt? Jo, jag har fakfisktbetänkandet med mig, och där står det: "Liksom motionären anser utskottetemellerfid att det kan ifrågasättas om den nuvarande ordningen, som bl. a.innebär att verkschefen ex officio är tjänsteförslagsnämndens ordförande, är iallo ändamålsen- Utskottet fortsätter: "bör enligtutskottets mening rekommendera regeringen att tjänsteförslagsnämndenssammansättning ytterligare Om tillsättningen av vissa tjänster vid patentbesvärsrätten övervägsinför kommande beslut om nya förordnanden för ledamöter i nämnden." Vi rekommenderar regeringen - ja, det är någonting heltannat än att säga att frågan om nämndens sammansättning "borde dockövervägas". Utskottets uttalande innebär således att detta är enbeställning. ställde sig helt bakom detta och gav med anledning avutskottets yttrande regeringen detta fill känna. Det är klart att jag måste fråga: Är det här svaret jaghar fått ett uttryck för hela regeringens inställning till hur ettriksdagsbeslut skall effektueras? Räcker det inte med att "rekommenderarregeringen" något, dvs. i skrivelse fill regeringen ger en rekommendation?Eller måste man från sida ta till kraftigare uttryck för attregeringen skall efterkomma beslut? Jag tycker detta är en allvarlig rättssäkerhetsfråga urmånga synpunkter. Jag måste ju utgå ifrån att det som handelsministern säger isvaret verkligen är ett uttryck för hela regeringens inställning, och då är jagbekymrad. Innan den korta tid jag har för mitt anförande är slutmåste jag vidare fråga handelsministern: handelsministern medveten om attmajoriteten i nämnden består av representanter för patentverket? Ärhandelsministern medveten om att patentverket med egen majoritet kan bestämmahur sammansättningen i patentbesvärsrätten skall vara? : Förhåller det sig verkligen så som det står isvaret, att det har gått så friktionsfritt till i nämnden? Jag har andrauppgifter i protokoll från nämndens sammanträden. Jag har dessutom också tagitdel av en skrivelse som ordföranden i patentbesvärsrätten tillställthandelsministern och i vilken ordföranden tar upp beslut. Jag skullegärna vilja ha handelsministerns svar på de här frågorna. 46Handelsministern : Herr talman! Jag har alltså själv iproposition till föreslagit att man skulle omvandla den tidigarebesvärsrätten till en självständig förvaltningsdomstol. Detta innebär att jaghar respekt för de grundläggande synpunkter som gör sig till tolkför. Jag har samma grundläggande inställning. Men sedan kommer man inte ifrånatt denna patentbe-svärsrätt måste ha ett intimt samarbete med patentverket,och därför är det rimligt att det finns denna anknytning, dvs. att patentverketär väl representerat i patentbesvärsrätten. Detta har utskottet ocksåframhållit. Det har bl. a. skrivit följande: "Det är därför motiverat attverket är väl företrätt i tjänsteförslagsnämnden. Detta förhållande bör, omnämndens sammansättning totalt sett är lämpligt avvägd, inte ge anledning tillnågot missförstånd rörande patentbesvärsrättens ställning." Jag har inte fattat utskottsbetänkandet så, att utskottetkrävde att regeringen skulle göra de ändringar som talat om. Detstår däremot att man borde ytterligare överväga, och jag har, herr talman,ytterligare övervägt. Därvid har jag kommit till den slutsatsen att erfarenheternahittills är sådana att det inte finns anledning att vidta några ändringar.Detta är också regeringens uppfattning. Jag vill inte utesluta att vi kan fåandra erfarenheter, men än så länge ser vi ingen anledning att vidta någraändringar. Sedan förhåller det sig alltså så, att en majoritet inomnämnden utgörs av personer som har anknytning till patentverket. Om jag är rättunderrättad har t. ex. /SR utsett en person som arbetar i patentverket tillledamot av tjänsteförslagsnämnden. Men detta kan ju inte jag ge några order om.Jag kan, herr talman, inte lägga mig i nomineringen. Om tillsättningen av vissa tjänster vid patentbesvärsrätten 47 (): Jag är glad över att handelsministern är öppen för endiskussion om de här frågorna. Det kan nämligen inte vara rimligt att t. ex.reklamationsnämnden och tjänsteförslagsnämnden i utfärdar egnaförordningar, under det att tjänsteförslagsnämnden när det gällerpatentbesvärsrätten har instrukfioner som ingår som en del i patentverketsinstruktioner. Det här innebär, menar jag, att det finns risk för ettotillbörligt inflytande beträffande personbesättningen itjänsteförslagsnämnden. Sedan kan man inte bara säga, att det har blivit majoritetpå grund av att /SR och TCO har placerat sitt folk vid patentverket inämnden. Man kan konstatera att patentverkets folk med generaldirektören ispetsen själva kan bestämma vilka de vill ha som ledamöter ipatentbesvärsrätten, dvs. vilka som skall sitta och pröva besvär över beslutsom har fattats i patentverket. Är detta inte, herr handelsminister, enrättssäkerhetsfråga? Finns det inte anledning att fundera över varför justordföranden i patentbesvärsrätten i sin skrivelse till handelsministern den 12november 1979 skrev: I detta sammanhang erinras även om uttalandemed anledning av motionen och näringsutskottets betänkande, vari nämndenssammansättning berörs. Är detta verkligen inte ett memento? Jag skulle gärna seatt handelsministern medger att han är orolig och att han förklarar sig bereddatt göra någonting - framför allt göra det nu när flera nya utnämningar stårför dörren. Då är det angeläget att man verkligen ger uttryck för att enobjektiv bedömning av de här frågorna ligger till grund för regeringensutnämning- Il § Föredrogs och hänvisades 1980/81:44 till justitieutskottet 12 §Föredrogs och hänvisades 1980/81:154till finansutskoUet 1980/81:155till civilutskottet