prot · G40929 · 1980-12-31 00:00:00 — I motionen säger man visserligen all deras förslag inteförändrar budgetläget. Man avvisar ca 1,8 miljarder av regeringens sparförslagoch lägger i stället fram egna förslag till besparingar - eller förstärkningarav budgeten motsvarande samma belopp. Men då har man inle räknat in något av de stora belopp somman kräver i reservationen under rubriken politik för tillväxt - kampmol inflationen. Där krävsredan från ell anslag till en struktur- och Besparingar i stats verksamh eten, m. m. (omfattningenoch inriktningen av besparingarna) Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) räknade upp delta i sitt anförande, menjag skall försöka summera effekten av det.Till investeringar inom SJ krävs 205milj. mer än SJ:s långsikliga investeringsprogram. Det betyder ettpåslag redan detta budgetår med 100 milj. kr. De fem utvecklingsbolagen som reservanterna föreslår lärinle heller komma all leva ett från budgelsynpunkl alldeles kostnadsfritt liv. Vad slopad moms på lägenhelsbyggande från den 1 december19801. o. m. kan beräknas kosta redovisas inle alls. Inte hellerredovisas kostnaden för sänkningen av den garanterade bosladsränlan med 0,4procentenheter. Sammantaget leder dessa förslag till en ökning avbudgetunderskottet, inle bara under innevarande budgetår ulan även långsiktigt. På den här punkten ger finansulskollels majoritet klartbesked. Vi understryker all åtgärder måste sällas in för attutvecklingen med stigande underskott skall brytas. Vi säger atl den"sanering av statsbudgeten som vi måste göra är en så stor och långsiktiguppgift atl den inte kan anpassas till mer kortsiktiga efterfrågeförändringar iekonomin". Från majoritetens sida menar vi atl det är omöjligt all fåner budgetunderskottet till en lolerabel storlek, om man inle i bilden ocksåtar med de inkomstöverföringar som sker via främst statens men även kommunernasbudgetar till de enskilda medborgarna, och de överföringarna är av ganska storomfattning. är det ju så alt den begränsning av dessainkomslöverföringar som ingår i sparpakelet är särskilt tacksam försocialdemokratisk missnöjespolitik. Trots all socialdemokraterna borde velabättre har de inte nöjt sig med all kritisera enstaka förslag till minskadeinkomslöverföringar, ulan de har kritiserat hela tanken. Socialdemokraterna har emellertid inte avstått från alllägga fram andra åtstramande förslag. Det har varit avgiftshöjningar- den här gångenär det folkpensionsavgiften - det har också handlat om den s.k. promsen och omen skärpning av marginalskatterna genom borttagen indexreglering. vardet förslaget om importdeposilioner som fick vara alternativ till momshöjningen. Våra invändningarär främst två: Först och främst har de socialdemokratiska förslagenbiverkningar som skadar möjligheterna till ekonomisk återhämtning.Importreslriklionerna skulle utlösa motåtgärder och - vad allvarligare är - destrider mol våra principer när det gäller internationell solidaritet.Borttagande av indexregleringen i skalleskalorna skulle ännu mer skadaarbetsmarknadens säll atl fungera. Andra socialdemokratiska skaltehöjningarskulle ha en negativ påverkan på vår konkurrenskraft mol ullandel. Den andra invändningen är all socialdemokraterna försökerdölja sina ålslramningsförslag, så atl man på en och samma gång dels kan varaför åtstramning, dels kan driva missnöjespolitik. Importrestriktionerna utmärktesju framför allt av att deras inverkan på den enskilda människans ekonomiskasituation visserligen var påtaglig men svår alt genomskåda för den vanligamänniskan. Och del är likadant med promsen. Den skulle, om allmänhetenvar mer bekant med hur den verkade, vara ungefär lika populär som momsen. med somledande ekonomisk debattör inom oppositionen har vi lärt oss alt vad regeringenän gör, så kommer socialdemokraterna all säga alt dess politik är enkonspiration ägnad att gynna de rika och drabba dem som har det sämre ställt.Det var också ett viktigt avsnitt i anförande . I detgjordes ett särskilt stort nummer av lättnaderna i akliebeskallningen, som beskrevssom en av de mest avskyvärda åtgärderna i regeringens politik. Vi vetemellertid, , all ersättningen för kapital som satsals isvenska företag är betydligt sämre under 1970-talels senare hälft än den varunder 1970-talets första hälft, när socialdemokraterna regerade. Vi vet ocksåatt detta aren av orsakerna till de låga investeringarna och till atlnyrekryteringen av riskvilligt kapital är otillräcklig. går socialdemokraterna emot en skattelättnad och vill istället öka företagens kostnader genom proms och höjda arbetsgivaravgifter. Ärdel då socialdemokratins mening atl genom nya pålagor först minska lönsamhetoch konkurrensförmåga hos företagen och genom diverse fondsystem därefterframtvinga investeringar i ett så förelagsfientligl klimat alt lönsamhet inlekan ställas i utsikt? Om inle det är avsikten, hur har ni då tänkt er altstimulera investeringarna? Hur har ni tänkt er all lönsamhetsproblemet skalllösas? Har ni för avsikt att driva förelag även om de icke är lönsamma? - Mankan ju göra det tillfälligt för alt överbrygga en konjunktursvacka, det vet vialla, men frågan gäller om socialdemokraterna har för avsikt all driva demlångvarigt. - Socialdemokraterna har gåtl ul i massmedia och sagtalt löntagarägda förelag måste vara lönsamma - och del är bra - men hur skallden lönsamheten åstadkommas eller återvinnas i de nu hårt pressade branscherna?Det är detta som måste förklaras, , på ett mera trovärdigt sättän genom förtroendeomröslningar och påståenden, atl bara ell regeringsskifteskulle kunna lösa våra ekonomiska problem. Vi höjde energiskallen , och vi gjorde del som ettav många steg på vägen när det gäller all genomföra den energipolitik vi ochsocialdemokraterna är ense om. har vi fått läsa den storasocialdemokratiska partimotionen, där höjd bensinskall framställs som en åtgärdriktad mot "arbetarfamiljer med barn". Det verkliga förhållandel ärju, alt visserligen kör de flesta bil, men de som har högre inkomster haroftare större och mera bensinslukande bilar än andra. Detta är del första av en lång rad grundläggande fel i densocialdemokratiska propagandan om atl regeringen går in för atl föra en snedfördelningspolitik. Nödvändiga åtgärder som berör ell stort antal människorframställs som om de speciellt drabbade de människor som har del allra sämst.Del verkar ibland som om vårt samhälle skulle till övervägande del beslå avmänniskor som tillhör de allra svagaste och mest utsatta grupperna. Vi vet allaalt det inte är på det sättet, men den socialdemokratiska propagandan ärutformad som om detta vore fallet. Närregeringen föreslår höjda avgifter för läkarbesök och medicinullag Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) framställsdelta av socialdemokraterna som atl man slår till mot de sjuka. Sanningen ärden rakt motsatta. Vi som har förmånen att vara ganska friska får betala mera.De som ofta behöver gå till läkare och köpa medicin skyddas genom del s. k.högkostnadsskyddet. Men detta är bara den första av flera allvarligainvändningar mol socialdemokraternas påhitt alt regeringen systematiskt skullemissgynna de svaga. För det andra blundar socialdemokraterna, medvetet synsdel, för förhållandel atl en rad sparåtgärder systematiskt utformats så, att desom bäst behöver samhällsstöd inle berörs av åtstramningen. När regeringen intar den rimliga ståndpunkten alt de somhar höga tjänstepensioner måste hjälpa till atl fåordning på vår ekonomi, men skyddar dem som bara har folkpension,vänder socialdemokraterna, bl. a. , denna verklighet ut och in.Man talar om ett angrepp på pensionärerna, som om regeringens åtgärder skullerikta sig mol just de mindre välbeställda pensionärerna, trots all det är justdem som regeringen försöker alt skydda med sin politik. Likadant är del med bostadsbidragen. I sin motion inledersocialdemokraterna sitt angrepp på regeringen med atl tala om bostadsbidragetsbetydelse för "det normala arbetarhushållet" med två barn.Verkligheten är ju all de som behöver sina bostadsbidrag bäst, barnfamiljer medlåga inkomster som inte har kunnat köpa småhus, skyddas. De besparingar somsker i bosladsbidragssyslemel gäller dem som klarar begränsningarna myckelbättre: ensamstående som inle har barn, studenter som ju har samhällets stödmed bl. a. studiemedel samt de bidragslagare som har råd atl hålla sig medsmåhus. Förslagen är utformade så, alt begränsningar skall vara möjliga, utanatt svåra sociala konsekvenser uppstår. Men socialdemokraterna försöker vändaul och in på detta. För del tredje blundar socialdemokraterna medvetet föralla de åtgärder som främst måste betalas av människor med ganska högainkomster. drev socialdemokraterna missnöjespolitiken så långt all det. o. m. yrkade avslag på höjningarna av charlerskatlen. När socialdemokraterna kommenterar sparpakelet glömmer dehela liden, atl när beräkningen av basbeloppet ändras, ändras beräkningen avindexregleringens basenhet på samma säll. De nämner inte alt realisationsvinstskattenpå fastigheter skärps. De glömmer bort atl regeringen sätter stopp för denspekulation i premieobligationer som gått ut på all människor för all sänka sinskatt tillfogat sig själva avsiktliga realisationsförluster. De glömmer altregeringen föreslår en lag mol skatteflykt. De glömmer bl. a. sådanaingredienser i sparpakelet som höjda intecknings- och lagfarlsavgif-ler. Den avgörande fråga som måste ställas tillsocialdemokraterna - jag ställer den självfallet till - ärdock denna: Vilka skulle konsekvenserna bli om sparpakelet inle genomfördes,om den nödvändiga anpassningen sköts till en obestämd framlid, om bytesbalansoch budgetunderskott skulle tillåtas all växa ytterligare , vilketskulle bli följden, om de Finansutskottetsmajoritet har den övertygelsen atl detta inle får ske. Vad slutligen gäller de förslag som framlagts i vpk:smotion står finansutskottet helt enigt. När vpk liksom tidigaretycks mena att budgetunderskottet inle alls utgör något allvarligt problem ulansnarare stärker ekonomin, lar vi lika bestämt som tidigare avstånd ifrån ensådan uppfattning. Jag kan faktiskt också instämma i de motiveringar somsocialdemokraterna anför i sin reservation för avslag på vpk-motionen. Inför den fortsalla behandlingen av besparingsprogrammelföreslår' utskottet atl skall uttala atl det som utskottet sagt ominriktningen av besparingsåtgärderna skall vara vägledande vid behandlingen avde olika förslagen i bilagorna till propositionen och i de väckta motionerna. Jag yrkar bifall till hemställan ifinansutskottets belänkande nr 10. Besparingar i statsverksam heten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) 45KJELL-OLOF () replik: ordförande talade här i endryg halvtimme utan atl kasta något som helst ljus över frågan hur regeringentänker hantera inflationen och arbetslösheten. Dessa två ting berörde han överhuvud laget inte. Då skall jag ställa en fråga till . Den gamlaliberalismens främste företrädare, , var i . Hanlovade då dyrt och heligt alt del skulle bli full sysselsättning i Sverige.Ingen ökning av arbetslösheten kunde accepteras, ja, i själva verket kunde OlaUllslen inte acceptera någon arbetslöshet alls. sitter denne i enregering som stramar ål väldigt hårt i en lågkonjunktur. Konjunkturinstitulelberäknar, som jag sade i mitt anförande, att vi får en fördubbling avarbetslösheten om inte någonting görs. Och eftersom heladen här operationen motiveras med - och del gjorde sig ganska stormöda alt bevisa - all vi måste minska budgetunderskottet, ta ned statensutgifter, är det väl ofrånkomligt att alla människor ställer frågan: Men om niskall hålla löftena om full sysselsättning och om ni genom AMS-arbeten ochutbildning skall sysselsätta kanske 100 000 utöver de ca 100 000 som finns däri dag, till en kostnad av , vad är det då för mening medhela den här sparproposilionen? Den kan i bästa fall spara in 5 miljarder1981/82, men ni skall ut med långt mer än det om löften skallhållas. Del var den frågan som gjorde all vi över huvud taget intebegrep uppläggningen av sparplanen. Och, , all acceptera 7 miljarderför AMS-insalser, är del bättre än atl bygga bostäder, än alt förbättra SJ:svagnpark och säkerhetsutrustning, än att förstärka industrins investeringar?Använder vi inte pengarna bättre på sådana säll? Sedan må gärna skälla på förslaget omimportdeposilioner. Skälet till alt vi inte upprepar del nu är faktiskt, allsedan vi framställde förslaget har skattenivån i del här landet höjts med 8miljarder kronor. Och vi har så pass god insikt i de samhällsekonomiskasammanhangen att vi begriper 4 protokoll 1980/81:29-31 Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) att delinle går alt förena en så våldsam skattehöjning med en skärpning avimporlregleringen. En sådan åtgärd var alltså menad alt vara en ersättning förde skatter som höjde . Någon måtta får del naturligtvisvara på hur man hissar skaller upp och ner. Vi har gåtl andra vägar den härgången, för alt försöka få fram en lösning som ter sig alldeles fundamental,nämligen atl möjliggöra låga lönehöjningar för atl minska inflationenoch rädda konkurrenskraften - och ändå bevara reallönerna. 46 (vpk) replik: Del fanns ell sympatiskt inslag i herrEnlunds anförande här tidigare, och det tycker jag alt man kan notera idebatten. Jag avser hans starka betonande av den internationella solidaritetenoch uttalandet all vi måste ha ett mer långsiktigt perspektiv än regeringen hari sin sparproposition. Frågan om den internationella solidariteten och hur manskall få till stånd en utjämning i världen över huvud taget mellan de rikaländerna och de fattiga länderna är en helt avgörande fråga, det vill jag hållamed honom om, och vi måste hela liden ha de problemen under uppsikt. Men det ärmol den bakgrunden litet konstigt alt en ingrediens i de förslag som regeringennu lägger fram och som finansutskottet, såvitt jag förstår i sin helhet, ärsympatiskt inställt till är en nedskärning av bislåndsbudgelen med 100 milj.kr. Hur förenar man detta med del starka framhävandet av den internationellasolidariteten? Den borgerliga regeringen vill också all den solidaritetden talar om skall utövas på bekostnad av de förmåner som pensionärerna, desjuka, de studerande och låginkomstgrupperna har. Jag tycker alt solidaritetinle bör utövas på det sättet. Regeringen vill däremot, som redan har påpekatsi debatten, minska belastningen på vissa grupper i samhället som ävendessförinnan har del myckel gott ställt, exempelvis genom sänkningen av skattenpå aktievinsler. Vi tycker att delta är ett felaktigt sätt alt utövasolidaritet. Vad som framför allt behövs innan man kan föra en verkligsolidarilelspolilik utåt är en solidaritet inom del egna landet. upprepar det påstående som också görs iutskottets belänkande, nämligen atl vpk tycker all budgetunderskott generelltär fördelaktiga för ekonomin. Det har vi aldrig anfört. Del påslåendet fannsinte med i mitt anförande, och del görs inte heller i motionen. Men däremotframhåller vi atl man måste diskutera hur ett budgetunderskott bör användas.Det är ju del som är avgörande. Vi tror all de nedskärningar som regeringen nugenomför kommer alt få negativa verkningar som är större och besvärligare ursamhällets synpunkt än vad del nuvarande budgetunderskottet har skapat. Jagvill peka på den försämring av situationen på arbetsmarknaden som faktisktredan har inträtt. Antalet nyanmälda lediga platser är 12 000lägre än . Inom industrin har en minskning skett från 10000 till 6 500. Del har redan skett en ökning av antalet människor som drabbatsav förkortad arbetsvecka.Det antalet ökade starkt i.september, och jag förmodar atl ökningen kommer altfortsätta . Vi har alltså på dessa områden stora problem.Regeringens politik kommer att förstärka och höja arbetslösheten. Menar dåEric att detta inte spelar någon roll, all del är likgiltigt omarbetslösheten ökar i ? 47 () replik: log i sill inlägg upp ellmyckel viktigt spörsmål, på sätt och vis en huvudangelägenhel, nämligenefterfrågan och sysselsättning under del närmaste året. Jag vill säga tillKjell-Olof , med anledning av socialdemokraternas anklagelse molregeringen alt den riskerar all skapa en ökning av arbetslösheten, alt vi skallminnas atl den verkligt stora ökningen av denna hotar, om vi inte med kraftingriper för atl sanera ekonomi. Det sparpaket som nubehandlar är en nödvändig del av dessa ingrepp. Del är inle tillräckligt, menlikafullt nödvändigt. Vad diskussionen egentligen gäller är efterfrågan under1981. Vi har i vår skrivning medgivit, ulan undanflykter, alt vi på den punktenstår inför en svår avvägning. Och sådana avvägningar är särskilt svåra,, alt göra när man har ell underskott gentemot utlandet på 20miljarder. Men vi kan inle hålla med socialdemokraterna när de genom atl staplamomshöjningen ovanpå sparpakelet kommer fram till all det blir en sådanåtstramning att en mycket stor ökning av arbetslösheten väntar. Delär fel att addera punktskatter och sparpaket när det gäller 1981. Sparpaketetsverkningar inträder på allvar under 1981-1982. Paketet har en sådan utformningall olika förslag får effekt successivt, och effekterna exempelvis påräntebidragen till bostäder är ett led i en långsiktig utveckling syftande tillalt sanera budgeten. Det gäller också all bryta automatiken i den utvecklingsom vi har råkat in i och som, om ingenting görs, leder till ell successivtallt större budgetunderskott. Diskussionen gäller vilken effekt som de avsocialdemokraterna föreslagna offensiva åtgärderna har. Del som ni föreslår ier motion innebär inte några större skillnader i vad gäller sysselsättningenunder 1981. En del förslag som görs - och som ni gör myckel väsen av - får ingaverkningar alls . Alla de utvecklingsbolag som socialdemokraternavill inrätta lär inte höja sysselsättningen särskilt mycket under 1981.Detsamma kan nog sägas om den miljard som ni vill salsa i strukturfonden. Men del avgörande i den här diskussionen, Kjell-OlofFeldt, och del som jag log upp i mitt första anförande är det påstående somKjell-Olof gjorde, all man skulle bli fattigare om man skulle dämpa sinkonsumtion och försöka öka sin produktion. Men del gick inle på. När det gäller C.-H. har jag noterat all niförsöker ge oss den föreställningen all det inte finns några kriser ikommunistiska länder och all man skulle kunna undvika kriser genom alt införaett kommunistiskt syslem. Ja, genom en stenhård censur av massmedia kankritiken lystas. Vi har över huvud taget ingen inblick i hur läget är i deländer där man har en strikt Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Besparingar i statsverksamheten, rn. (omfattningenoch inriktningen av besparingarna) genomfördplanhushållning och där man har stängt gränserna för människor, varor ochpengar, C.-H. 48 () replik; Det spelar ingen roll hur vi adderar, EricEnlund. Uppenbart är att regeringen nu medvetet framkallar arbetslöshet. EricEnlund gav också motiveringen: för att sanera ekonomin, dvs. för atl spara påoffentliga utgifter, måste vi acceptera arbetslöshet. Men den fråga jag ställde var ju: Om del inle blir någotsparande och om stalsulgiflerna ökar ännu mer på grund av arbetslöshet ochekonomisk stagnation, vad blir del då för sanering? Vad hade hela operationendå för mening? Såvitt jag förstår har inget svar all ge på denfrågan. Sedan till del här talet om atl bli fattigare. Del är inlealls så atl svenska folkel enligt regeringen förutsätts dämpa sin konsumtionoch öka sin produktion . Det är inle alls så. Vad som händer äratl industriproduktionen går ner. De totala investeringarna förblir oförändrade - vi ökardem inle. Realinkomslerna sjunker med . Men konsumtionen ökar något, därför alt regeringen förutsätter all folk minskar sitt sparande. Minskal sparande, lägre produktion, fler företag som har stängts och lagts ner - ja, vi blir fattigare när vi har gått igenom den processen. Vi har då mindre pengar alt producera för, vi har inle sparat mera, vi har inle investerat mera - och del var ju det som skulle vara meningen med politiken för återhämtning av svensk ekonomi. Det är där de åtgärder kommer in som vi föreslår. Denallra viktigaste åtgärden - något som tydligen inte har begripit -är atl vi inte inriktar politiken på atl sänka reallönerna - vilketregeringen gör. Detta är den väsentligaste skillnaden. Vi vill hållaefterfrågan, konsumtion och köpkraft på oförändrad nivå och inte åstadkomma ensänkning - något som regeringspolitiken eftersträvar. Vi ägnar oss åt missnöjespropaganda, säger , det skall då vara ell uttryck för all vi inle begriper alt rikt folk harstörre bilar och därför använder mera bensin än de som är fattiga. Men vad det handlar om är ju att när man, som regeringengör, koncentrerar hela besparingsarbelel på de inkomslöverföringar som är tillföratt utjämna skillnaderna i standard och levnadsvillkor-del är precis dem niger er på - blir effekten ofrånkomligen att skillnaderna ökar. Del är de lägstavlönade boende som drabbas, det är barn och ungdom som drabbas, del ärpensionärerna som drabbas. Och vad än säger när han talar om högatjänstepensioner, så inte är del de som har sådana som kommer atl drabbas av delhär, ulan del är de helt normala vanliga ijänstepensionä-rerna som kommer atldrabbas. För dem är det föga tröst all en regering som saknar pengar lovar ulatt de som bara har folkpension skall få några lill ipensionstillskott. Det löftet vågar ni inte ställa ut för mer än ett år - detpåslår jag. Under delta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kanmiarens förhandlingar. 49 (vpk) replik: När vpk ställer exempelvis kravet att maninte skall försämra lägel för ATP-pensionärerna genom all förfalskabasbeloppet, något som regeringen vill göra, då säger : Ja, mentitta hur det är i kommunistiska stater! Där har jag ingen insyn, och alltsåkan'man inte diskutera vpk:s krav. Är inte detta en något låg nivå alt diskutera på, EricEnlund? Kunde vi inte i stället diskutera sakfrågorna? F. ö. har vi en godinsyn i en rad socialistiska länder. Qm exempelvis har del funnits massorav material i svensk press och massmedia över huvud taget under den senasteliden. Del framgår tydligt av detta all man där har problem. Men om del enligt mening är dåligt isocialistiska stater, är det då något skäl för atl försämra för de svenskapensionärerna? Jag tycker att det brister något i logiken på den punkten hosEric . anförde här - och finansutskottet gör delockså - soni något slags viktigt argument för nedskärningspoliliken all den ärlångsiktig och all den sträcker sig över konjunkturerna. När man alltsåförsämrar för pensionärer, hyresgäster, studerande och låginkomsttagare överhuvud taget, då anför man som ell förmildrande skäl all det här vill vi inte görabara utan atl del här vill vi fortsätta med. Jag tycker all det skäletär rätt avslöjande, och det visar ännu mer hur nödvändigt del är att bekämpaoch försöka förhindra regeringens politik. Hade åtgärderna varit avsedda attvara i kraft under bara hade man möjligen kunnat förstå de borgerligapartiernas argumentation och bevekelsegrunder. Men säger de alt delångsiktigt skall genomföra dessa nedskärningar. Ja, men vad är del annat, EricEnlund, än en anpassning till de krav, som Svenska arbetsgivareföreningenställer och som man väl kommer alt framföra på sin kongress som börjar påen nedskärning av den offentliga sektorn och på ell baserande av det socialaskyddsnät Som har byggts upp och där - del erkännandet vill jag gärna ge - delsocialdemokratiska partiet spelat en så viktig roll . Mendetta vill man nu börja alt rasera, och man är så cynisk all man framhåller delsom något slags förtjänst alt man kommer atl fortsätta att rasera del underhela det här årtiondet och kanske längre.