prot · G40956 · 1980-12-31 00:00:00 — Man vet aldrig vadriksdagen vill, och jag tror att regeringen önskar ha någonting bakom ryggeninnan man börjar förhandla. Även om jag som sagt inte är fullständigt till freds meddet förslag som föreligger - jag tycker som sagt att det hade kunnat bli ensamordning med höjningen av läkemedelskostnaderna - är jag beredd att yrkabifall till utskottets hemsfällan i den här frågan. 9 (): Jag försfår att gärna skullevilja ha en samordning. Vi har ju grupper av människor som är kroniskt sjukautan att ha fria läkemedel-reumatiker, psoriasissjuka, allergiker m. fl. De harenligt mycket svårt att få fria läkemedel även ,beroende på de speciella mediciner som de behöver för sina åkommor. De drabbasnu speciellt hårt därför att högkosfnadsskyddet infe träder i kraft förrän den1 juli, medan kostnadsökningarna kommer från . Vi har här ytterligare ett bevis för att stora grupper -vilkas antal jag inte har en uppfattning om - kommer aft drabbas extra hårt ochändå infe kunna få del av kostnadsfria läkemedel ens efter , närhögkostnadsskyddet träder i kraft. Om man röstar pä det socialdemokratiska förslagetkommer även de tveksamma aft på något sätt frälsa sin själ. Tveksamheten kan däförbytas i en känsla av tillfredsställelse. Även statsministern och måste då känna signöjda. Statsministern har uttalat aft högkostnadsskyddet skall införassamtidigt med kostnadshöjningarna. Det måste ju innebära en och samma fidpunkt.Karin Söder har uttalat att man bör fatta principbeslut i dessa frågor ochsedan gå till - det är inget ovanligt. Vi ställer oss helt bakomdetta. Så röst på socialdemokratisktyrkande, utdelat i kammaren, måste innebära att samtliga parter blir nöjda. Anf.10 (): Jag håller med om att det här förslaget icke är tillfyllest till . Men jag är rädd för att om vi börjar förhalaärendet ytterligare så kommer inte heller dessa grupper att vara säkra. Jagkänner liksom en oro när det gäller fria läkemedel. Jag tycker attvi skall börja här, och sedan får vi väl fortsätta. Det finns motionstid, ochdet finns andra möjligheter aft vandra vidare på den här vägen. Beträffande allergiker och psoriatiker känner jag väl fillproblemen, eftersom jag sitter som representant i . Men låt oss alltså godta förslaget i dagoch Återförvisat ärende om besparingar i statsverksamheten, m. m. sedan gå vidare för att hjälpa dessa grupper. Jag ställer gärna upp Nr 56tillsammans med för aft kämpa för dem. Mom. 1 och 3 Utskottets hemsfällan bifölls med 165 röster mot 164 fördet av under överläggningen framställda yrkandet. Utskottets hemställan bifölls med 311 röster mot 18 förmofion 173 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls med 311 röster mot 16 förmotionerna 1979/80:1530 av m. fl. och 173 av m. fl. Utskottets hemsfällan bifölls med 312 röster mot 17 förmofion 1979/80:419 av m.fl. Utskottets hemställan bifölls. 7 § Återförvisat ärende om besparingar i statsverksamheten, m. m. Föredrogs näringsutskottefsbetänkande /81:28 efter förnyad behandling av del av proposifion1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. (ekonomi- ochhandelsdepartementen). Utskottets hemsfällan om attbetänkandet skulle företas fill avgörande efter endast en bordläggning biföllsav kammaren. 11 (): Med hänvisning till gärdagens debatt ber jag att få yrkabifall till de tre reservationer som är fogade till näringsutskottetsbetänkande nr 16. 12 (vpk): Trots att igårdagens debatt ansåg att vpk-are inte skulle yttra sig i konsumentfrågor harjag nu djärvheten att yrka bifall till vpk-motionen. 13HÄDAR (); Trots detta ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet. Återförvisat ärende om besparingar i statsverksamheten,m. Utskottets hemställan återfanns i näringsutskottetsbetänkande / 81:16. Mom. 2 (exportråd) Utskottets hemställan bifölls med 311 röster mot 17 förmotion 101 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 4 (turistråd) Utskottets hemställan bifölls med 312 röster mot 17 förmotion 101 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 5() Utskottets hemställan bifölls med 310 röster mot 17 förmotion 101 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 7 () Hemsfällan Utskottets hemställan bifölls med 312 röster mot 17 förhemställan i motion 101 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets motivering godkändes med 166 röster mot 163 förutskottets mofivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 1 avIngvar m. fl. Mom. 8 (statens pris- och kartellnämnd) Hemsfällan Utskottets hemsfällan bifölls med 312 röster mot 17 förhemställan i motion 101 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets motivering godkändes med 165 röster mot 164 förden i reservafion 2 av m. fl. Mom. 9 () Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 164 förreservafion 3 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 1980/81:16 angående tilläggsbudget I till statsbudgeten för /81 Utskottets hemställan om att betänkandet skulle företastill avgörande efter endast en bordläggning bifölls av kammaren. Vad utskottet i övrigt hemställt bifölls. 9 § Godkännande av en konvention om långvägagränsöverskridande luftföroreningar, m. m. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkanden /81:13 om godkännande av en konvention om långvägagränsöverskridande luftföroreningar, m. m. 1980/81:31) samt 1980/81:14om vatten- och luftvård. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. betänkanden nr13 och 14 behandlas i ett sammanhang och yrkanden kan under den gemensammaöverläggningen framställas beträffande båda betänkandena. 15SVANTE (): När den socialdemokrafiska regeringen år 1976i en proposition föreslog en rad åtgärder för att motverka negafivaeffekter av svavelufsläpp, skedde defta mot bakgrund av den oro vi kände förden pågående försurningen av mark och vatten. Den utredning som hade föregåttpropositionen redovisade skrämmande prognoser för vad som skulle inträffa ominfe kraftfulla åtgärder sattes in för att nedbringa svavelutsläppen. Den socialdemokratiska regeringen föreslog och riksdagenantog ett program för hur man skulle kunna nedbringa utsläppen i första handtill den nivå som rådde i början av 1950-talef, då försurningseffekter ännuinte hade konstaterats. Programmet innebar en etappvis nedtrappning avsvavelhalfen i eldningsoljan och en ny lag om svavelhaltigf bränsle med ettbemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter som gäller förbränning,handel m.m. Svavelutsläppen inom industrin skulle halveras genom skärptaåtgärder med stöd av miljöskyddslagen. Programmet innehöll också förslag om statsbidrag tillkalkning av sjöar och vattendrag och en anmaning till attutarbeta ett program för en samordnad forskningsplanering kringsvavelutsläppens hälso- och miljöeffekter. Eftersom betydligt mer än hälften av de surasvavelföroreningar som faller ned i vårt land kommer frän andra länder,påvisade propositionen nödvändigheten av aktiva insatser på det internationellaplanet. Den socialdemokratiska regeringen hade sedan slutet av 1960-taletaktivt drivit dessa frågor såväl i olika internationella organisationer- främstOECD, FN;s , , och FN:s miljöprogram, - som genombilaterala kontakter. Vid FN;smiljökonferens i framlades en specialstudie i 2 protokoll 1980/81:56 Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. Enav genomförd studie om långväga transporter av luftföroreningar och demiljöeffekter dessa åstadkommer hade tillkommit pä svenskt inifiativ. Densocialdemokratiska regeringen hade inlett samarbete med för att i olikainternationella sammanhang aktivt driva frågan om begränsning avsvavelutsläppen. Framställningar i denna fråga hade bl. a. gjorts till EG. Vidare hade och Tyska demokratiska republikenslutit avtal som bl. a. omfattade åtgärder för begränsning av svavelutsläppen.Kontakter hade etablerats med andra länder, varvid goda utsikter bedömdesföreligga till motsvarande resultat där. Den socialdemokrafiska regeringen sågi bilaterala avtal med i första hand länderna runt Österjön en väg aft vidsidan om arbetet på en konvention snabbare nå effektiva resultat. har också i anledning av ensocialdemokratisk motion uttalat sig för att sädana avtal borde eftersträvas.Trots uttalande har icke de borgerliga regeringarna fullföljt densocialdemokratiska linjen. Jag har i anledning av socialdemokratiska motioner fleraår i följd haft anledning aft beklaga att ett angeläget arbete i kampen motluftföroreningar och försurning av mark och vatten på detta sätt fördröjts.Svaret har då blivit att man arbetade för en konvention. är konventionen ett faktum, vilket vi naturligtvis allahälsar med tillfredsställelse. Självklart tillstyrker vi att den skallgodkännas. Utskottets majoritet konstaterar nu återigen, liksom , attett bilateralt samarbete bör komma fill stånd i samband med uppföljningsarbetettill konventionen. Visa av de erfarenheter vi gjort av den borgerligaregeringens agerande :anser vi socialdemokrater detangeläget att understryka vikfen av att man från svensk sida påskyndaråtgärder för ett bilateralt samarbete för att konventionens tämligen allmäntformulerade åtaganden skall kunna ge prakfiska resultat inom en överblickbarframtid. Detta är så mycket mer angeläget då det förberedelsearbete i form avbilaterala avtal som redan borde vara genomfört icke har kommit till stånd. har jordbruksministern genom pressen låtit meddela atten internationell försurningskonferens på hans initiativ skall anordnas iSverige . I regi kommer en sådan konferens attanordnas . Jordbruksministern säger i sitt pressmeddelande: För aftmarkera allvaret i försurningsfrågan planerar jag själv att göra en rundresatill de miljöansvariga regeringarna i . Först , motionerande frän vår sida, tycksjordbruksministern alltså ha vaknat till insikt om att han borde ha fullföljtdet program för bilaterala kontakter som den socialdemokratiska regeringenpåbörjade. planerar jordbruksministern aft resa runt i och markeraallvaret i försurningsfrågan. Det verkar med förlov sagt som jästen efterdegen. har markerat allvaret i denna fråga . Res runt,jordbruksministern, men fullfölj äntligen det ambitiösa program som densocialdemokratiska regeringen hade lagt upp för de bilaterala kontakterna! Deträcker infe med att markera att försurningsfrågan är allvarlig. Endast genomett effektivt uppföljningsarbete torde konventionen komma att leda till någonpåtaglig minskning av de svavelnedfall i som härrör frän andra länder.Vi tycker att det är angeläget att ger detta regeringen till känna,och jag yrkar därför bifall fill den socialdemokrafiska reservationen underjordbruksutskottets betänkande 13, Utskottet har glädjande nog kunnat enas om att förorda aftregeringen noggrant prövar förutsättningarna för en tidigarelagd övergång tilllågsvavlig olja såvitt avser de delar av landet där övergången enligt nugällande beslut skall ske först , I en socialdemokratiskmotion av m. fl. har med stöd av ett brett utredningsmaterialpåvisats att försurningsproblemet i är av samma storleksordningsom i de delar av landet där försurningen mest uppmärksammats.Motsvarande förhållanden, sägs det i motionen, gäller också för östra delen avVästerbotten, som påverkas av utsläpp från . Låt mig därförutöver vad utskottet har sagt få understryka angelägenheten av att dessaområden i första hand kommer i fråga för en tidigarelagd övergång filllågsvavlig olja. Beträffande utskottets betänkande 14: Denhandlingsförlamning som karakteriserat den borgerliga regeringens energipolitikhar skapat stor osäkerhet såväl hos statliga verk och myndigheter med ansvarför vår energiförsörjning som hos kommunerna. Det föreligger därför enbetydande risk för att en ur miljösynpunkt framsynt planering av vårenergiförsörjning får stå tillbaka för behovet att till varje pris finna ettalternativ fill olja. Man kan förstå kommunerna, som inför regeringens famlandekänner oro för aft de skall fä svårigheter med sin bränsleförsörjning. Man kanförstå vatfenfallsverket, som med sitt ansvar för energiförsörjningen inte fårnågra klara direktiv om hur det skall handla. På olika håll fas sålunda inifiativ för aft anläggakoleldade kraft- och värmeverk. Svenska folket befriade sig ju genom utfallet avfolkomröstningen från den språngmarsch in i kolsamhällef som en snabbavveckling av kärnkraften hade resulterat i. Men detta gäller bara underförutsättningen att vi får ett handlande från regeringens sida - ettenergipolitiskt program som gör det möjligt för oss aft fa fill varaförutsättningarna för en förnuftigare planering när det gäller att ersätta värtoljeberoende med andra alternativ. Regeringens oförmåga att ta sig samman ienergifrågan hotar att spoliera dessa möjligheter. Miljöriskerna med kolförbränning har tagits upp i yrkandeni två socialdemokratiska motioner, dels i partimotionen, dels i motion 1980/81:304 av m. fl. Beträffande både försurningen och de med kolföljande nedfallen av tungmetaller är läget i vårt land nu sådant, att varjeökning av utsläppen i varje fall lokalf kan få katastrofala följder och på siktär en alarmerande risk för vår totalmiljö. Det måste därför vara av störstavikt aft man får kontroll över koleldningen. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. Utskottet är ense om att understryka angelägenheten av attde miljöproblem med kolbränning som hänger samman med bl. a. svavel-, kväve-och tungmefallutsläpp noga bör prövas innan tillstånd till mer långtgåendeutvidgning av antalet koleldningsanläggningar i lämnas. Tillstånd harav regeringen beviljats två kommuner att uppföra kolvärmeverk, och fleraframställningar är på gäng. projekterar en elproduktiongenom kolkondenskraftverk, som enligt socialdemokrafisk uppfattning över huvudtaget icke borde komma i fråga. Det pågar ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbeterunt om i världen för att fä fram den teknik som behövs för att klara koletsmiljöproblem. Ett bättre grepp från regeringens sida om vår energipolitikskulle göra det möjligt för oss att avvakta med en alltför omfattandekolintroduktion för att få möjligheter att utnyttja en effekfivare rening avutsläppen och en bättre hantering av avfallet. Vi socialdemokrater anser att när det gäller tillståndtill anläggningar med koleldning så bör det slutliga avgörandet ligga hos regeringen,för den nödvändiga överblickens skull. Det bör ankomma på regeringen attföreslå sådana åtgärder i lagsfiftningen att detta krav kan fillgodoses. Viansluter oss till de krav som rests i den socialdemokratiska motionen 304 omforskning och utveckling av reningsmetoder samt att hänsynen till människorshälsa måste respekteras vid användning av kol som energikälla. Jag ber därföratt få yrka bifall till den socialdemokratiska reservafion som är fogad filljordbruksutskottets betänkande nr 14. När det gäller de betydande vattenföroreningsfrågor somaktualiserats i två socialdemokratiska motioner, en av ochMaja och en av m. fl., har utskottets socialdemokraternödgats avge ett särskilt yttrande. Vi har försökt att nå enighet i utskottetom att understryka angelägenheten av att man i fråga om dessa allvarligavattenföroreningar särskilt uppmärksammar den roll som jordbruksdriften spelari sammanhanget. Inte minst gäller det den kraftiga handelsgödselanvändningen iområdet. Vi har gjort detta därför att kemikalieanvändningen i jordbruket kanmisstänkas vara en av orsakerna till de svåra miljöproblem som uppstått vidvåra vatten även i andra delar av landet. Vi anser att varje tillfälle börutnyttjas för att klarlägga den roll kemikalieanvändningen i jordbruket spelar.Då utskottets borgerliga majoritet avvisat vårt önskemål om att denna synpunktborde understrykas i utskottets betänkande, har vi funnit det nödvändigt aftmed ett särskilt yttrande fästa och de berörda länsstyrelsernasuppmärksamhet pä frågan. Vi beklagar denna benägenhet från den borgerligautskoffsmajoritetens sida att så fort det gäller miljöproblem som kan varaförorsakade av jordbruket likt strutsen köra huvudet i sanden. Den inställningenmotarbetar miljövården och gagnar heller infe jordbruksnäringen. Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservafioner som är fogade till jordbruksutskottets båda betänkanden. 16PER (vpk): I jordbruksutskottets betänkande nr 13 förinnevarande föreslås godkännande av en konvention om långvägagränsöverskridande luftföroreningar, m. m. I huvudfrågan finns det knappast någradelade meningar. I motionen 119, som jag nu skall tala för, föreslär vi ocksåunder punkt 1 att skall godkänna konventionen. Men i yrkande 2 krävervi ett uttalande i anslutning fill propositionen, ett uttalande avinnebörd att skall verka dels för att konventionen skall trädai kraft, dels för aft konkreta åtgärdsprogram skall upprättas och genomförasmot luffföroreningarna inom de länder som undertecknat konventionen. I reservationen, som är fogad till betänkandet nr 13 ochsom anknyter till en socialdemokratisk motion, kräver man aft skallvara aktivt när det gäller bilaterala överläggningar med av konventionenberörda länder i syfte att få ned immissionen av luftföroreningar i Europa.Dessa krav ansluter nära till dem som vi ställt i vår motion, varför det ärnaturligt att vi vid en votering kommer att stödja reservationen. Den konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar som regeringen nu föreslär atf godkänna är givetvispositiv till sitt innehåll. Men måste det konstateras att den intehar någon rättsverkan i de länder som biträtt den. Vi kan infe påtvinga resp.länder åtgärdsprogram genom atf hänvisa till konventionen. Den bygger päländernas frivilliga medverkan och intresse för atf lösa problemen medimmissioner av föroreningar fill den gemensamma atmosfären över oss. Det är en självklarhet att åtgärder inom de storaindustriländerna har den avgörande betydelsen då det gäller att minskautsläppen. är i detta sammanhang ett litet land som mottar betydligtmera föroreningar utifrån än vi själva släpper ut fill atmosfären. Vi hardärför synnerlig anledning atf som land aktivt verka för atf utsläppen minskarfrån de stora industriländerna i i första hand. Det är också vad viyrkar på i motionen 119. I betänkandet 13 behandlas också två andra vpk-motionersom väckts under den allmänna motionstiden . Den första av dessatvå, nr 1385, yrkar på aft skyndsamma åtgärder skall vidtas för atf låtaundersöka de särskilda miljöproblemen i . Det föreslås aftnaturvårdsenhefen i i samarbete med statliga organ skall utarbetaett åtgärdsprogram och atf sedan statlig medelsanvisning för dess genomförandeskall begäras. Med hänsyn till att är särskilt utsatt i fråga omförsurande nedfall och tungmetaller är det angeläget att särskilda åtgärder härsätts in. Erfarenheter från dessa särskilda insatser skall givetvis tas fillvara vid likartade insatser på andra håll i landet. Den andra motionen från allmänna motionsfiden är nr1544. Yrkande 1 d rör ett detaljkrav i en hel katalog av krav som redovisas idenna övergripande partimotion om energipolitiken i . Yrkandet harinnebörden att åtgärder krävs för att sänka svavelhalten i eldningsolja till0,3-0,. Iutskottets skrivning behandlas tillhopa fyra mofioner som tar upp samma Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. problem.För fre av dessa görs en posifiv skrivning, och det föreslås att somsin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Tillkännagivandetomfattar infe motionen 1544, men man säger atf den i förevarande del bör kunnaanses besvarad med vad utskottet anfört. Man säger aft det av utskottet förordadetillkännagivandet rörande en snabbare övergång till lågsvavlig eldningsoljaockså delvis kan anses överensstämma med syftet bakom motionsyrkandet. Med vädutskottet nu anfört kan vi t. v. låta det bero, men vi kommer givetvis att nogafölja utvecklingen och förbehåller oss att återkomma i den här frågan vidkommande riksmöten. Med det anförda yrkar jag bifall tillmotionerna 1979/80:1385 och 1980/81:119. Anf.17 (): Jag kommer aft speciellt beröra betänkande nr 13 som vihar att behandla under denna punkt. Atf försurningen av mark och vatten är ett mycketallvarligt miljöproblem, kanske det mest allvarliga vi står inför, är välkänt.Det är så välkänt aft någon längre redogörelse för problemets natur inte ärnödvändig i det här sammanhanget. Huvudorsaken fill försurningen är som bekant densvaveldioxid som kommer ut i atmosfären då man förbränner kol och olja samt vidolika processer i industrin. Utsläppen av svaveldioxid i är oerhörtstora, f. n. ca . svarar visserligen för av utsläppen, men våra försurningsproblem här i landet är långt större än vadvår andel av utsläppen i och för sig ger upphov till. Omkring tre fjärdedelarav det försurande nedfallet i beräknas komma från utlandet. Utsläpp av svavel är visserligen den största, men inte denenda källan till dessa föroreningar. Även vissa kväveföreningar bidrar till detsura nedfallet, och deras andel av nedfallet och därmed av skadorna ärförmodligen ökande. Eftersom natur skadas så allvarligt av andraländers sura utsläpp är det av stort nationellt intresse för aft etteffekfivt samarbete mellan länderna kommer till stånd när det gäller att få nerde sura utsläppen till en betydligt lägre nivå. Att det är möjligt att begränsa utsläppen visas redan avvad vi genomfört och kommer atf genomföra i . I utskottets betänkanderedovisar vi att enligt riksdagsbeslut skulle svavelutsläppen frånindustriella processer, , halveras fram till1985. räknar nu med atf man kommer att klara detta mål och t.o. m. aft nä ner till 1985. Det som är möjligt i vårt land är också möjligt i andraländer. De har tillgäng till samma teknik som vi. Mot den bakgrundenrepresenterar den konvention som har att ta ställning fill ettstort framsteg i vårt samarbete med våra grannländer. Konventionenshuvudsakliga innehåll är att de länder som ansluter sig till den skall"bemöda sig om atf begränsa och så långtmöjligt gradvis minska och förhindra luftföroreningar, innefattande långvägagränsöverskridande luftföroreningar". För atf uppnå detta skall man enligtartikel 6 "använda bästa tillgängliga teknik, som är ekonomiskmöjlig". Vidare skall parterna "gemensamt utarbeta riktlinjer ochstrategier som kan användas som medel i bekämpningen av utsläpp av luftförorenandeämnen". När man i något land planerar eller genomför åtgärder somkan ge ett betydande tillskott till långväga gränsöverskridandeluftföroreningar skall på begäran överläggningar äga rum mellan de länder somär berörda, både de som överväger att släppa ut t. ex. svavel och de länder därsvavlet ramlar ner. En konvention av defta slag är viktig därför atf denmedför ett åtagande länder emellan, men naturligtvis är en sådan här konventioninte självuppfyllande. Den är ett bra verktyg, men liksom när det gäller andraverktyg gäller det att använda det om man vill ha nytta av det. Man bör här observera att denna konvention till skillnadfrän en del andra internationella överenskommelser inte bara innebär att manskriver på att man skall respektera vissa principer. Man skall också ha ettverkställande organ. Redan innan konventionen har fått alla nödvändigagodkännanden från olika stater har man inrättat ett s. k. interimistisktverkställande organ. kan alltså redan nu akfivt delta i arbetet inomdetta organ och i olika expertgrupper. Konventionen ger också en formell grundför överläggningar mellan olika deltagande länder om konkreta utsläpp ochmiljöstörningar. Konventionen, som omfattar inte mindre än 33 stater,innebär att praktiskt taget alla nationer i i en folkrättsligt bindandeform åtagit sig att bekämpa utsläpp av luftföroreningar som sprids övergränserna. Den står inte i motsats till kontakter mellan två länder var försig, s. k. bilaterala kontakter. Socialdemokraterna har i en reservation talat förfler sädana kontakter.