prot · G40973 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:73 ömutredning av rättssäkerhetsfrågor i vissa utvisningsärenden Förhandlingarnaleddes fill en början av förste vice falmannen. 1§ Förste vice talmannen meddelade atf dels anhållit om ledighetfrån uppdraget som riksdagsledamot den 13 februa-ri-den 14 mars,dels anhållit om ledighet från uppdraget som riksdagsledamotunder tiden den 9 mars-den 9 april. Kammaren biföll dessa ansökningar. Förste vice talmannen anmälde att ()och () skulle tjänstgöra som ersättare för . 2§ Meddelande om svar på interpellation 1980/81:76 Med hänvisning fill riksdagsordningen fär jag meddela följande. Jagavsåg aft lämna svar pä en interpellafion av lagstiftningen mof terrorism. Då är förhindrad aft närvarai denna dag, är min avsikt atf i stället besvara hans interpellationden . 3§ Svar på fråga 1980/81:220 om utredning av rättssäkerhetsfrågor i vissautvisningsärenden har under åberopande av den oro och den offentliga debattsom frågan om utvisningen av palestinierna i har gett upphov tillfrågat mig, om regeringen är beredd att tillsätta en parlamentarisk kommissionmed uppgift att överväga om lagsfiftning och Om utredning av rättssäkerhetsfrågor i vissa utvisningsärenden praxisbehöver förbättras i syfte atf öka rättssäkerheten i frågor av den karaktären. Låt mig först understryka atf jag har förståelse för denoro som utvisningen av palestinierna har väckt på många håll. Det är naturligtatt utvisning enligt terrorisfbestämmelserna, med hänsyn till bestämmelsernasart och den långtgående sekretess som tyvärr ibland är nödvändig i sådanasammanhang, kan ge upphov fill frågor om rättssäkerheten i förfarandet.Samtidigt måste jag konstatera att erfarenheterna har visat aftterroristbestämmelserna alltjämt behövs. har ju också - i samband medatt den nya utlänningslagen antogs - beslutat atf bestämmelserna skallfinnas kvar. Jag vill i defta sammanhang understryka atf regeringenshandläggning av terrorisfärendena har skett helt i överensstämmelse medgällande rätt och med iakttagande av rättssäkerhetens krav. Vad gäller fråganom tillsättandet av en parlamentarisk kommission för att se över regeringenspraxis vill jag erinra om att konstitutionsufskoftet har möjlighet atf granskaregeringens handläggning av terrorisfärenden, en möjlighet som också harutnyttjats vid flera fillfällen. Vidare redovisar regeringen i enskrivelse fill tillämpningen av terrorisfbestämmelserna. Det är givetvis angeläget att ärendena handläggs i sådanaformer att någon anledning till misstro inte kan uppstå. Detta har hitfillsvarit och kommer att förbli min och regeringens strävan. Ärendenas art äremellerfid sådan aft handlingarna på grund av sekretesslagens bestämmelser infekan offentliggöras. a. detta förhållande medför att det infe allfid ärmöjligt aft undgå att regeringens beslut blir ifrågasatta. Jag anser emellertidinte att det av detta eller något annat skäl är motiverat atf nu tillsätta enparlamentarisk kommission för att företa en allmän översyn av reglerna förförfarandet. 3 (): En av de många svåra följderna av deninternationella terrorismen är att vi i det demokratiska under fredsfidtvingas hålla oss med en särskild lagstiftning mot terrorism som fill sinkaraktär är en undantagslagstiftning och som inte i alla delar överensstämmermed våra vanliga rättstraditioner. Det beror i sin fur på att deninternafionella terrorismen bryter mot alla rättssamhällets och demokratinsregler och mot den internationella rätten. Vi är överens om att vi behöver lagen, och def har inteifrågasatts av mig eller av någon annan debattör. Men det är självklart attnågra ting är mycket vikfiga när vi nu har en sådan här lag, Lagen skalltillämpas med stor resfrikfivitet och noggrannhet. Vi måste göra allt för attingen döms orättvist. Den demokratiska och parlamentariska kontrollen måstevara mycket stark. Det får inte bland medborgarna uppkomma ens misstanke om feleller missbruk, än mindre bland våra invandrare, av vilka många ju bär med sigsvära minnen av förföljelser och räftsövergrepp. Men def som hänt i samband medutvisningen av palestinierna har gett upphov inte bara fill debatt ufan ocksåfill stor oro. Svenskarmed stor erfarenhet på detta område har ifrågasatt rättssäkerheten. Mångadirekt eller indirekt berörda har påstått atf de har blivit utsatta förrättsövergrepp, och def kan ingen mer än de mycket få som har sett handlingarnavederlägga. Men det oroar mig och många andra atf personer vars omdöme vi litarpå är övertygade om att så är fallet. Oron är också mycket stor bland mångainvandrare över aft den här lagstiftningen skulle kunna tillämpas i vanligaflykfingärenden. Det är mof den här bakgrunden man skall se mitt förslag omen parlamentarisk kommission. Den skulle ha kunnat tjäna som ett medel attskingra oron och visa vår omsorg om aft värna om rättssamhället också i deftafall. Därför är jag både besfört och besviken över att regeringen infe harvelat ta vara på den här möjligheten att göra någonfing för att skingra oron.Och det är fel, som gör i sitt svar, aft blanda ihop defta medkonstifufionsutskotfefs granskning av handläggningen i def enskilda fallet somkommer aft äga rum. Regeringen har låtit prestigen gå före omsorgen ommänniskornas förtroende för den här lagstiftningen. Jag vill uttrycka min stora besvikelse över detta men ändårikta ytterligare en fräga: Hur skall man tolka def som sägs allra sist isvaret, att inte finner anledning atf nu tillsätta den härkommissionen? Om utredning av rättssäkerhetsfrågor i vissa utvisningsärenden och jag är i länga styckenöverens om både aft lagen är exceptionell och kräver speciellarätfssäkerhetsåtgärder och aft den behövs. Jag vill hävda atf regeringen hartillämpat den så restriktivt som det har varit möjligt. Det visar också deftaaft begärde att 13 skulle utvisas och regeringen beslöt attutvisa 4. Def är riktigt atf det bara är de som har del avhandlingarna som kan bedöma om regeringen handlat riktigt. Det sade jag också imitt svar. Men jag sade också att kommer att fåtillfälle att granska handläggningen. Där har man den parlamentariskaförankringen, och jag är glad att den finns. frågade vad jag menade med det sista isvaret. Jag menar att kritiken egentligen har gällt handläggningen,och kommer ju atf granska den. Jag följer det somhänder i debatten med mycket stort intresse och bevakar om det kommer framnågonting som innebär kritik mot lagen som sådan, och det har fakfisktvarit mycket litet. Men om def kommer fram någonfing är jag självfallet denförsta aft vilja vidta åtgärder för att ytterligare stärka rättssäkerhetengenom lagen. Men kritiken har, som jag sade, i första hand gällthandläggningen. 5 (); Man måste skilja pä fre saker, . Det ärbeklagligt att gång på gång blandar ihop dem. För det första har vi granskningen av handläggningen i defenskilda fallet. Socialdemokraterna har begärt aft konsfitutionsutskottet skallgöra en granskning, och vi hoppas atf så kommer aft ske - utskottet har i varjefall Om utredning av rättssäkerhetsfrågor i vissa utvisningsärenden fattatbeslut om att inleda en sådan granskning. För det andra har vi den årliga rapporten som vi får fillriksdagen om hur ferroristlagen tillämpas. Det är en mycket tunn rapport. Denger inte såvitt jag har kunnat finna utrymme för den mycket noggrannagranskning som jag anser är befogad med anledning av vad som har hänt, ufanaft jag för den skull anklagar regeringen för atf ha gjorf fel. Det förfärliga är ju att vi icke vet om regeringen harhandlat fel eller infe och om lagstiftningen är otillräcklig eller infe. Jagoch mitt parti skulle vara mycket glada om vi skulle finna att regeringen harhandlat rätt. Jag vill inte att man skall kunna säga att här har begåttsräftsövergrepp mot människor. För det tredje gäller diskussionen granskningen avlagstiftningen ur principiell synpunkt, en granskning av både hur den ärutformad och hur den tillämpas. Def finns naturligtvis ett samband mellan detvå frågorna, för lagstiftningens formuleringar kan ändras för atf garantera enbättre rättssäkerhet och en bättre praxis. De här tre frågorna får icke blandas ihop, KarinAndersson. En parlamentarisk kommission skulle kunna fä tillgäng till materialsom man eljest icke kan lämna ut. Den skulle kunna arbeta - det är min och mittpartis avsikt - utan någon sorts prestigemässiga partipolitiska låsningar ochha som enda intresse aft se till att vi har rättssäkerhet också pä det härområdet. Det är synd, , aft regeringen inte harvelat ta chansen att genast tillsätta en sådan här kommission. Vi kommersjälvfallet att fortsätta att driva det kravet. Jag kan försäkra att deffaktiskt inte handlar om någon presfige från min sida i den här frågan - den ärför allvarlig för det. säger sig skilja på tre saker. Det är precisvad ocksä jag har försökt göra, till skillnad från alla dem som deltagit i denoffentliga debatten. Jag håller helt med i fråga om KU;s prövningav fillämpningen av lagen i det nu aktuella fallet, och jag är glad att en prövningkommer att göras. Den årliga rapporten är en rapport i efterhand över vadsom skett, och att den är tunn kan kanske bero pä att det dess bättre är såsällan vi behöver tillämpa terroristlagen men också på atf man även i denrapporten mäste fa hänsyn fill de sekretessbestämmelser som finns när defgäller sädana här frågor. Den tredje frågan gällde ändringar i lagtexten för aft ökarättssäkerheten. Jag sade tidigare aft jag inte har kunnat finna atf detanförts nägon kritik i fråga om själva lagbestämmelserna, utan kritiken hargällt handläggningen. Det är därför jag tycker det är bra att den blir prövad.Men jag sade ocksä att om kritik beträffande lagbestämmelserna skulle kommafram, så är jag beredd att överväga vad man kan göra. 7 (); Def är rikfigt att den årliga rapporten är tunn. Den är sätunn att det är omöjligt att av den över huvud taget bedöma hur lagarna hartillämpats i praktiken i de enskilda fallen. Visst, , har det förekommit kritik ocksåmot lagtexten. Det finns, som jag sade i mitt förra inlägg, eft klart sambandmellan lagtextens utformning och tillämpningen av den. Jag kan inte finna aftKarin i den här debatten har anfört nägot sakligt skäl som talar motaft en kommission skall tillsättas. Vad är det som hindrarregeringen annat än presfige? Regeringen behöver inte vara rädd för atf vi ioppositionen skall utnyttja det här i det sedvanliga oppositionsarbetet, ivarje fall inte så länge regeringen visar beredvillighet när det gäller attvärna om rättssäkerheten. Men det är alldeles klart att om det är så attregeringen struntar i aft ta hänsyn fill oron, dä kommer vi atf ha sakliganledning att rikta mycket härd kritik mot regeringen, och det gör jag när mannu säger nej fill att tillsätta den här kommissionen. Om åtgärder för att öka exporten 4 § Svar på fråga 1980/81:240 om åtgärder för att ökaexporten har frågat migom jag avsermedverka till atf en översyn kommer till stånd av de regler och bestämmelsersom gäller för erhållande av statliga garantier för exportkrediter, för att manpä det sättet skall kunna gynna svensk industris möjligheter aft öka sinexport. Bakgrunden till fråga är att många, framför allt mindreoch medelstora företag, enligt synes anse aft en omfattandeprocedur måste genomföras, innan de kan få besked från exporfkreditnämnden, omgaranti kan lämnas eller ej. uppfattning är atfhandläggningsrufinerna på defta område i är betydligt mer omfattandeän i flera andra länder, vilket inneburit att gått miste omexportorder. () är ett statligtförsäkringsinstitut, som mof viss premie övertar exportörens risk i samband meden exporfaffär. Motsvarande garantiinsfitut finns i många andra länder. Liksomdessa systerorganisationer måste EKN följa etablerade procedurer och infordraett fillfredsställande underlag från exportören, innan garanti kan utfärdas. Enmindre noggrann handläggning skulle leda till onödiga förluster och medföra enhöjning av försäkringspremien, något som i sin tur skulle fördyra den framtidaexporten. Det är min uppfattning att def system som fillämpasfungerar väl. Denna uppfattning grundar jag bl. a. pä det faktum aft def medtanke pä verksamhetens komplicerade natur och det stora antalet ärenden kommitanmärkningsvärt fä klagomål på handläggningen till såväl EKN och Exportrådetsom till regeringen. I motsats fill flera andra länders garantiinsfitut har EKN genom en långt driven delegering en mycket kort Om åtgärder för att öka exporten handläggningstid - i allmänhet omkring - för deansökningar som är kompletta. Förvisso kan en exportör tycka aft handläggningsfiden äralltför lång i de speciella fall han ombeds inkomma med kompletterandeuppgifter till nämnden. Vanligen är orsaken till sådana dröjsmål aftexportörens ansökan inte har varit komplett. I enstaka fall kan särskilda skälföranleda behov av ytterligare information från annat håll. EKN undersöker dockf. n. möjligheten att minska behovet av att infordra kompletterandeuppgifter från exportören. 9 (): Låt mig först få tacka handelsministern försvaret på min fråga. Jag är emellerfid inte helt nöjd med svarets innehåll. Alla är vi överens om nödvändigheten av atf öka vårexportandel. Därför är det viktigt aft staten på olika sätt går in med åtgärdersom underlätfar våra exporfmöjlighefer. Den statliga garantigivningen spelardärvid en stor roll. Vid de kontakter som jag har haft med flera små ochmedelstora företag har det visat sig att man har fått den uppfattningen atthandläggningsrutinerna i är betydligt mer omfattande än i vissa avvåra nordiska grannländer. Av handelsministerns svar framgår att han är belåten meddef sysfem som tillämpas . Jag är medveten om att vissa ärenden är avkomplicerad natur och aft det självfallet tar en viss fid att klarahandläggningen, men jag tycker ändå att man skulle kunna förkortahandläggningstiden genom förenklade rufiner. Låt mig fa ett exempel.Exporfkreditnämnden begärde från ett litet företag en uppgift om ett landsekonomi. Försäljningen skulle nämligen ske till landet i fråga. Dessa uppgifterhade naturligtvis kunnat inhämtas på ett betydligt smidigare och snabbare sättgenom exportkredifnämndens försorg, eftersom det inte rörde sig om någon privatköpare. För atf komma till rätta med en del av problemen tror jagatt det skulle vara värdefullt, om e"n enkel och bra utformad broschyrdistribuerades till de smä och medelstora företagen. Av broschyren bör framgåhur ansökningsblanketterna skall ifyllas. Detta skulle uppfattas som enpositiv åtgärd. Av handelsministerns svar framgår vidare atf en undersökningpågår inom EKN om möjligheten att omarbeta ansökningsblanketterna. Detta ärpositivt, och jag utgår ifrån att denna undersökning kommer aft leda till atfansökningsblanketterna förändras. Vad som också är vikfigt är att översynensker med största skyndsamhet, och jag utgår från att handelsministern aktivtvill medverka fill en sådan handläggning till glädje och nytta för svenskexport. kan vara övertygad om att varkenjag eller regeringen i övrigt har någon tendens att, i någon sorts belåtenhetöver vad vi gör, tappa bort de eventuella svagheter som kan vidlåda eft sådanthär Det är faktiskt så, fru talman, att vi lägger nedomfattande resurser på atf försöka förbättra exporffrämjandet, och ett viktigtled i det är att ha ett exportkreditsystem som fungerar bra. Jag vilt därför gärna lyssna på från detta område, och har han träffat på mindre och medelstoraföretag som har kritiska synpunkter, skall jag fa ytterligare kontakter för attförvissa mig om vad def finns för realisfisk grund för kritiken. Men def ärfakfiskt så att även jag har rätt mycket kontakter i olika sammanhang med bädeföretag, och självfallet, exporfkreditnämnden och andra instanser, som ärverksamma på detta område, och jag träffar i allt väsenfiigt på en uppskattningöver exportkreditnämndens verksamhet. Men ingenfing är så bra, fru talman, atf def inte kan blibättre, och jag lyssnar gärna till krifik för atf få uppslag tillförbättringar. Det speciella exempel som gav på onödiga frågorställda till företagen -något företag hade blivit ombett atf göra kommentarertill def ekonomiska läget i något visst land som företaget gjorf en exportaffärmed - kan jag självfallet inte kommentera. Jag har inte inblick i varendaförfrågan som utgår, men jag vet så mycket som att det mellanexporfkreditorganen i finns eft omfattande samarbete som just har tillsyfte att ge en inblick i hur andra länder och inte bara def egna landetbedömer utvecklingen i ett visst land. Jag vet ocksä att EKN själv gör studierav den ekonomiska situationen i enskilda länder'och inte litar på enskildaföretags uppgifter om ett visst land. Om åtgärder för att öka exporten 11 ARNEfransson (c): Jag är fuljf medveten om aft handelsministernsjälvfallet inte har möjligheter att sätta sig in i alla speciella fall. Jag fogdetta som exempel på hur människor på de mindre och medelstora företagenupplever situationen, när de återkommande måste lämna kompletterande upplysningaroch information om saker och ting, som enligt deras uppfattning smidigare kundeinhämtas genom EKN:s försorg - varigenom företagen hade kunnat befrias från attinsamla den här typen av uppgifter. Def är självklart, och det vill jag understryka, att dennuvarande regeringen har gjort en-hel del insatser för att främja exporten, menjag tror att även en ändring av handläggningsrutinerna vad gäller sådana härsmå detaljer skulle kunna vara positiv för de mindre och medelstora företagen,som ju gör ansträngningar för att öka exporten. Jag lovar att jag skall fakontakt med handelsministern och ge ytterligare exempel på hur människor på demindre och medelstora företagen upplever det här uppgiftslämnandet. Företrädareför utvecklingsfonderna har samma uppfattning, Till vill jag pä nytf säga aft def är en fördel om vifillsammans kan komma fram till olika synpunkter pä någonting som jag uppfattarsom varande ganska bra. blibättre, men jag upprepar aft jag inte har hört någon systematisk kritik frän Om tidpunkten för byggande av ett nytt polishus iSandviken t. ex. de olika organisationer som företräder mindre och medelstora företag. Jag är övertygad om att def går att hitta enskildaföretagare som är kritiska. Men det tillhör ju systemet i tillvaron atf defalltid finns folk som anser sig ha mera underlag för krifik än vad som kan vararimligt. 13 (): Def är klart atf man vid de kontakter man harmed företrädare för de små och medelstora företagen mäsfe göra sina egnavärderingar när det gäller deras bedömning av handläggningen av de härfrågorna. Handelsministern och jag är ändå överens om att det är viktigt försöker aft underlätta hanteringen. Det framgår också av handelsministerns svar att man frånEKN:s sida är beredd att omarbeta ansökningsblanketterna. Det tror jag ärposifivt och värdefullt. Kan man dessutom komplettera de här åtgärderna med attskicka ut en broschyr av vilken det klart framgår hur de häransökningsblanketterna skall fyllas i, tror jag atf också def är positivt ochvärdefullt för svensk export. 5 §Svar på fråga 1980/81:236 om tidpunkten för byggande av ett nytt polishus iSandviken har frågatarbetsmarknadsministern om han avser att i nuvarande läge snabbt ge klarteckenför byggstart av ett nytt polishus i , Arbetet inom regeringen"ärsä fördelat aft det är jag som skall svara på frågan. Regeringen uppdrog åt byggnadsstyrelsenatf projektera en förvalfningsbyggnad för polis- och åklagarväsendena iSandviken, I beslutet föreskrevs bl, a, atf projektet skulle ingå i-byggnadsstyrelsens projektreserv och således kunna utföras när behov föreliggermed hänsyn till sysselsättningsläget. Projekteringen är avslutad ochbyggnadsstyrelsen har i en skrivelse till regeringen hemställtom byggnadsuppdrag, I besparingspropositionen (1980/81:20) har regeringen motbakgrund av det rådande ekonomiska läget förordat en omprövning av de behov sombyggnadsstyrelsen har anmält av omfattande byggnadsinvesteringar förpolisväsendet. En utgångspunkt bör vara att endast lokalförändringar som bedömssom oundgängligen nödvändiga för verksamheten kan komma i fråga. Någrainvändningar häremot gjordes inte från sida (JuU 1980/81:17). Jag är väl medveten om aft polisens lokaler i ärdåliga och aft ett nytt polishus är angeläget. Mot bakgrund av det ekonomiskaläget rnäste dock även mycket angelägna byggnadsinvesteringar noggrant prövas.Jag ser ingen möjlighet för regeringen att nu ge klartecken för byggstart.Samtidigt vill jagerinra om atf behovet av konjunktur- och arbetsmarknadsåtgärder fortlöpandeövervägs inorn . 15 (); Det hör ju till att man tackar för svar. Jagfår därför tacka justitieministern för svaret på min fråga, även om jag ärytterst besviken över detta. diskuterade jag byggandet av nytt polishusi med dåvarande jusfitieministern i en frågestund här iriksdagen. Jag beskrev då den besvärliga arbetssituation som poliseni har med en verksamhet som är splittrad och utspridd i tre olikalokaler och problemet med de tränga, omoderna och nedslitna lokalerna i dengamla polisstafionen. Förre justitieministern svarade:"Projekteringen av förvaltningsbyggnaden pågår f. n. hosbyggnadsstyrelsen. Enligt vad jag har inhämtat möjliggör detta atfbyggnadsarbetena kan påbörjas tidigast . Regeringen gör fortlöpandebedömningar av sysselsättningsläget. Om det- när projekteringen väl är avslutad- av arbefsmarknadsskäl visar sig påkallat med byggstart kommer regeringen attpröva om bygget skall sättas i gång." Vid det tillfället, , hade vi i Gästriklanddrygt 200 byggnadsarbetare arbetslösa. är ca 370 byggnadsarbetare iGästrikland utan arbete, och i hela är ca 600 byggnadsarbetarearbetslösa. När 26 i hade årsmöte ijanuari antogs ett uttalande som visar atf oron för medlemmarnassysselsättning ökar inom avdelningen. Man säger bl. a. aft sysselsättningen förbyggnadsarbetarna i har legat på en sädan nivå aftden inte kan anses acceptabel. Man kan inte heller se någon ljusning, eftersom deti visade sig atf av planerade byggobjekt för hela länpå 814 milj. kr. hade objekt för hela 300 milj. kr. Jag återkommer till förre justitieministern svar idecember 1978 och vill betona att en bedömning av sysselsättningsläget nu ochinom överskådlig fid ger vid handen att det av arbetsmarknadsskäl är högstpåkallat med byggstart av ett nytf polishus i . Polisens arbetsförhållanden i de gamla, tränga ochutslitna lokalerna är om möjligt sämre än 1978. säger jusfitieministern attregeringen på grund av det ekonomiska läget inte kan ge besked om byggstart nu.Med tanke pä aft yrkesinspektionen helt har dömt ut lokalerna i den gamlapolisstationen vill jag fråga jusfitieministern: Hur nedslitna skall lokalernabli innan mänger ett besked om byggstart? Och hur stora mängderbyggnadsarbetare skall bli arbetslösa innan beskedet lämnas? Om tidpunkten för byggande av ett nytt polishus iSandviken Om tidpunkten för byggande av ett nytt polishus iSandviken Tre frågor är aktuella här. Den första frågan gäller polishusefs skick. Det behöver viinte diskutera; jag vitsordar aft def är mycket dåligt och att polishusetbehöver ersättas med ett annat. Den andra frågan är om det finns pengar för atf göra dessainvesteringar. Det är här som det nya har inträffat sedan sin debatt med min företrädare. Det är väl infe okänt för Wivi-AnneCederqvist att regeringen har föreslagit omfattande besparingar som riksdagenhar ställt sig bakom. Det är det som gör atf jag f. n. infe bedömer det varamöjligt att nu ge klartecken för en byggstart. Den tredje frågan gäller sysselsättningsläget. Motbakgrund av det läge som råder i åtskilliga Norrlandslän och inte minst iSandvikenområdet, som särskilt nämner, följer regeringenfortlöpande dessa frågor. Den fråga som har ställts fill mig är om jag ärberedd aft nu ge klartecken för byggandet. Def kan jag inte göra,och det väsentliga skälet är det ekonomiska läget. Anf.17 (); Om jag hade fid skulle jag gärna diskutera detekonomiska läget och hur man skall kunna förbättra det, eventuellt genom attsätta fart pä byggbranschen. Men tänker jag diskutera byggandet avpolishuset.