prot · G409135 · 1980-12-31 00:00:00 — Förste vice talmannen anmälde att ochKarin anhållit att dll protokollet få antecknat att de inte ägderätt fill ytteriigare repliker. 22GÖSTA (): Regeringens förslag fill stöd för att stärkaden glasindustrin är ett steg i rätt riktning. Förslaget gersammantaget ett kraftfullare stöd än vad någon tidigare regering presterat.Används de 61 milj. kr. som nu ställs fill glasindustrins förfogande på rättsätt bör de anställda inom den glasindustrin kunna se framfiden an medstörre fillförsikt och framtidstro. Särskilt glädjande är den kraftiga uppräkningen avexportstödet med . Förutsättningarna för att öka exporten av svenskglaskonst, som har ett högt internationellt anseende, borde vara goda. lighet ochden höga konstnärliga kvalitet som svenska glasarbetare och formgivarerepresenterar saknar motstycke ute i världen. Den fina kulturtradition ochkonstart som de anställda inom den glasindustrin är bärare av bordevara ett gott mofiv för att öka exportansträngningarna. Det är dock vikfigt att statens stöd till exporten avsvensk glaskonst inte koncentreras enbart till de två stora koncernerna inombranschen. Elt särskilt ansvar har samhället för att underlätta för de mindreoch fristående glasbruken att förbättra sina exportinsatser. Def är bra attutskottet klart har pekat på behovet av effektivare exportansträngningar. Motiven för ett stöd till den glasproduktionen ärinte enbart att vi vill slå vakt om kulturvärden och en ovärderlig konstart.Glasbrukens sfora regionalpolifiska betydelse är ofta underskattad i debatten.Alla har inte klart för sig atf om ett glasbruk försvinner förlorar människornai denna bygd ofta den enda arbetsplats som finns atf tillgå. Glasbruken är heltenkelt en viktig livsnerv i dessa bygder. Def vore därför socialt orättfärdigtatt klippa av den möjlighet till arbete och trygghet som glasbruken germänniskorna i dessa delar av landet. I ett kärvt ekonomiskt läge vilar naturligtvis ettsärskilt stort ansvar på oss att sätta in samhällets resurser där de bästbehövs. Vi borde sannolikt - om vi skall vara självkritiska - ibland varabättre på att göra de rätta avvägningarna. Det finns goda skäl för oss att t.ex. jämföra stödet till glasindustrin med vad varvsorterna i vissa fall harfått. En sådan jämförelse visar snart att det egenfligen är endast växelpengarsom gått fill glasindustrin. Ändå är glasbruksbygderna långt mer sårbara ochsvagare områden i förhållande till t. ex. . I glasbruksbygderna kan inte - det är viktigt att ha klartför sig det -friställda arbetare och tjänstemän ty sig till en stor offentligarbetsmarknad. Den offentliga sektorn existerar ju knappast i dessa bygder. Inteheller den omfattande privata servicesektor som finns i flera störrefäfortsregioner finns aft tillgå i glasbruksbygderna. En stor andel doldarbetslöshet finns också redan i dessa områden. Barnfamiljerna får i huvudsakklara sin barnomsorg utan samhällets stöd i de här bygderna. Man kan alltså påområde efter område konstatera att situationen för människorna i glasbygdernaär långt sämre än vad som gäller i stora delar av landet i övrigt. Samhället har i varje fall i de rikare varvsregionernahaft råd atf satsa mer än . per anställd för att stödjasysselsättningen. Det är naturligtvis självklart att samhället måste bekämpaarbetslösheten även i dessa områden. Men man kan inte komma ifrån att viljan iriksdagen att ge motsvarande stöd till glasbruksbygderna och andra svagaregioner i landet har varit ganska sval. Socialdemokraterna haderegeringsansvaret då glasbranschen kämpade med sfora problem,men de tog inte särskilt mycket initiafiv för att stödja glasbranschen då.Däremot har samma parti utvecklat stor akfivitet för aft ta itu med vissavarvsproblem. försöker socialdemokratin i debatten kring glaset attframställa sig som glasindustrins beskyddare. Jag vill då säga; Hade man frånsocialdemokratisk sida inte gjort en del ekonomiska felbedömningar på andrahåll, hade staten logiskt sett haft större Nr 135 resurser över för stöd tillglasindusfrin. Socialdemokratin har tydligen gjort Fredaeenden '" bedömningen attglasbruksbygderna inte har så svåra problem som man 8 mai 1981 " ' " ''' ''''regioner. Man kan naturligtvis fråga sig hur man har kunnat komma fram till denna slutsats ifrån partiets sida. Clnsindustrin '' problem som utan tvivel kommer atf gälla den manuellaglasindustrin i framfidenär hur kostnadsutvecklingen kommer atf se ut. lönsamhet och dessöverlevnad kommeri hög grad aft vara beroende av t. ex. utvecklingen för löner,socialförsäkringsavgifter och andra pålagor. Att vi har ett högt inslag avarbetskraft är naturligt och självklart i en glaskonst som har en så högkvalitet som beträffande det svenska glaset. Näringen kommer alltså attkraftigt påverkas av om samhället t. ex. väljer att höja avgifterna påarbetskraften. Det finns därför verkligen skäl att på allvar diskutera om detär ett samhällsintresse att företag och produktion som har hög andel mänskligarbetskraft bör belastas med höga avgifter. Det är ett känt faktum att glasbruken och många andra småoch medelstora företag har en låg frånvaro från arbetet. De belastar i litenutsträckning relativt sett kostnaderna för våra försäkringskassor. I huvudsakfår barnfamiljerna i glasbruksbygderna själva svara för sin barnomsorg utanersättning från samhällets sida. Litet tillspetsat kan man säga att glasarbetarnaoch produktionen i dessa bygder tvingas bära tunga sociala kostnader för ensocial service som i första hand kommer människor till godo i ekonomisktstarkare regioner. De ekonomiskt svagare regionerna får alltså bära en storandel av de sociala kostnaderna. En så tung ekonomisk börda tål inte denmanuella glasindustrin med sin personalintensiva verksamhet. härvid skilda tillfällen redovisat sin principiellauppfattning i den här frågan. Vi har sagt ätt man i fortsättningen på allvarbör diskutera att sänka avgifterna för de företag och delar av landet som iförhållandevis låg grad belastar den offentliga sektorn. En differentieradavgift skulle utan tvivel gynna bl. a. glasindustrins framtida utveckling. Ensådan anpassning av avgifterna är också en viktig rättvisefråga och ett led ien bättre fördelningspolitik till fördel för de ekonomiskt svagare regionerna ilandet. Sammanfattingsvis kan man säga att regeringensglasbruksproposition är ett vikfigt led när def gäller att säkra en framfidasvensk glasbruksprodukfion av hög kvalitet. Särskilt väsentligt är detatf exportinsatserna sätts in snart och aff stödet används på ett effektivtsätt. Det finns också starka skäl för att avgifterna på arbetskraften på siktlättas för glasbruken och andra små och medelstora företag för att man på dettasätt skall kunna stärka näringens framtida konkurrenskraft och utveckling. Jag vill med deffa yrka bifall fill näringsutskotfetshemställan i dess betänkande 1980/81:45. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 170 I anförandet instämde IngegärdOskarsson (c). 23ERIK HOVHAMMAR (m) replik: Nr 135 Jag vill erinra om vadjag sade - att professor den redan för åtskilligaår sedan pekade på branschens problem. Han tog därvid o |_,; inoi a.fasta på de stora arbetskraftskostnader som branschen har i jämförelse med förhållandena i många andra länder. Jag vill påstå attmånga av de akuta Glasindustrin problemsom vi har beror på att vi genom lagstiftning fick ettalltför stort antal arbetsgivaravgifter, som jag vill beteckna som sfraffskatter.För ett mindre glasbruk med 65 anställda och med en beräknad omsättningpå 10 milj. kr. utgör arbetsgivaravgifterna totalt, inkl. AMF, 1 524 000kr. Det innebär på omsättningen. dettalilla företag punga ut med en skaft på . störrebruken, koncernerna, är ännu högre, på omsättningen - och för demindre bruken alltså i runt fal . Om man jämför med industrier med större automatik itillverkningen, exempelvis den mekaniska verkstadsindustrin, finner man, herrtalman, att motsvarande skatt där är . Jämför alltså med bortåt !Då förstår vi alla hur stor roll denna skatt spelar när det gäller lönsamhetenoch möjligheterna att överleva för en sådan hantering som glasindustrin. Därför har det ocksåsfällfs krav på diffenrentieradearbetsgivaravgifter. var inne på detta, och jag vill ocksågärna bekräfta det. F. n. är en utredning på gång, som avser att man skullekunna sänka avgifterna regionalf. Def borde också - jag är mycket angelägen attunderstryka det - kunna gälla en sådan bransch som den glasindustrin.Jag tror att deffa inånga gånger skulle vara betydligt bättre äntillfälliga stödåtgärder, som vi här har diskuterar. Slutligen är del fråga om energikostnaderna. Oljeprisernahar flerdubblats, och def är ett stort problem för vår industri. Enskattesänkning skulle härvidlag gynna glashanteringen. Vi har f. n. tyvärr ingaalternativ till bränsle vid sidan av oljan. 24 (vpk) replik: Glasarbefarna kan se på utvecklingen medframtidstro, säger med hänvisning till regeringens insatser.Men denna framtidstro avspeglas inte i de remissyttranden som fogats tillpropositionen. Där framgår att såväl kommunala myndigheter som länsmyndigheteroch de anställdas fackliga organisationer är missnöjda med det sätt på vilketstatens industriverk har fullgjort sitt uppdrag atf utarbeta förslag till ensamlad plan för samhällets insatser för glasindusfrin. Samstämmigt är man i remissyttrandena missnöjd med attstrukturstödet endast utgått i samband med fusioner och att ingaändringar i inriktningen finns i det föreliggande förslaget. Enligtremissinstansernas mening kommer SIND:s huvudalternativ med all sannolikhet attinnebära nedläggningar av mindre glasbruk och en koncentration av produktionentill de stora bruken. Länsstyrelseni län avvisar bestämt alla tankar på ytterligare 171 fusioner iGlasriket - fusionerna har ju enbart inneburit flera nedlagdaglasbruk, minskad sysselsättning och förlorade marknadsandelar. och kommuner kräver att föreslagna medelför branschstöd beviljas och att industriverket får iuppdrag att skyndsamt lägga fram förslag om branschstöd som uppfyllermålsättningen för branschen - dvs. bevarad sysselsättning, bevarad konstnärligkvalitet och konkurrenskraft. De anställda anser det viktigt med någon form avkreditinstitut som kan trygga kapitalförsörjningen när de anställda är bereddaaft ta över verksamheten. Det gäller exempelvis Pukebergs Glasbruk, som nyligenvar aktuellt. Alla är övertygade om att en övergång till maskintillverkat glasinnebär en dödsdom över hela glasindustrin. Vi har nått den gräns dä vi infe har råd att mista enenda glasbruksenhet eller anställd för aft infe riskera glashanfverkefsfortlevnad. Regeringens förslag har inte en sådan ambition och ger ingengaranti för fortsatt verksamhet, som här tycks tro. 25GÖSTA () replik: förnekade ändå infe faktum,aft det förslag som föreligger om stöd för den glasindustrinrepresenterar de största insatser som någon regering gjort. Om riktar krifik mot det framlagdaförslaget har hon ju anledning atf något självkritiskt diskutera vad vpk gjordeunder den tid då 29 glasbruk slogs igen i det här landet och då 2 000arbetstillfällen försvann inom glasnäringen. Under den tiden fanns defsocialistisk majoritet i den svenska . Då hade rimligtvis vpk haftstörre möjligheter aft mera direkt påverka glasnäringens utveckling. Jag vill också påminna om'atflöntagarägda företag -något som hon i olika sammanhang talar varmt för och somjag också kan ställa mig bakom - har kommit fill stånd bl. a. i med dennuvarande industriministerns bistånd. Dessa löntagarägda företag hade intekommit till stånd, om man inte hade fått samhällets stöd. Såvitt jag vet skapades det inga löntagarägda företag inomglasindustrin dä det fanns socialistisk majoritet i . Jag vill inte på något sätt hävda, , attdet förslag som föreligger skulle innebära en definitiv garanti för att ingetarbetstillfälle skulle slås ut. Förmodligen kan ingen politiker ställa sig iden här talarstolen och ge sådana garantier-inte ens någon från vpk. Men det ärett obestridligt faktum atf det förslag som föreligger och som i huvudsakhar majoriteten i bakom sig, trots att det finns några marginellareservationer, är den största satsningen för att säkra glasnäringensframtid. Jag delar uppfattning när det gällerfusionsfrågan. Socialdemokratin trodde kanske aft fusioner var lösningen, meningenting har visat på atf fusioner skulle kunna lösa glasnäringens problem. Samma sak är det naturligtvis med . Def gäller föross och det gäller även för vpk att analysera de verkliga framtidsproblemen för glasnäringen och för andra personalintensiva industrigrenar, där detuppenbarligen finns risker. 26 (vpk) replik: har ju infe, , vpk:s förslagi någon större utsträckning rönt bifall, även om def förut var ensocialdemokrafisk regering. Det är bara att konstatera detta. Vad som häntEmmaboda Glas kan man f. ö. inte ge den borgerliga regeringen hela skulden för.Saint-Gobain höll ju aldrig vad som ingick i överenskommelsen. Köpet skullenaturligtvis ha gått tillbaka, eftersom Saint-Gobain inte uppfyllde de krav somföretaget självt uppställt. För vill jag gärna hålla tummarna och hoppasverkligen att man skall kunna klara vad man nu satsat på och atf man försökerfortsätta driften. Men vi får väl återkomma till resultatet av dessa insatser. 27LENA (): Det finns ingen enkel patentlösning förräddning av vår glasindustri, något som den här debatten väl har visat. Detkrävs insatser av många olika slag och på många olika plan. Ingen kan slå sig till ro med dagens beslut, utaninsatserna måste givetvis följas upp. Vår tidigare beslutade målsättninginnebär att man måste bevaka händelseutvecklingen intensivt. Regeringen har varit mycket passiv. Underden tid som utredningen har pågått har antalet anställda tillåtits minska medungefär 300 personer. har ytterligare ca 100 personer blivit tvungna atflämna sina arbeten. Det totala antalet anställda uppgår nu till endast 1 500.Rekryteringen är i fara, och utan rekrytering och utbildning finns det ingenframtid för svensk glasindustri. Åtskilliga debatter här i har belyst de härproblemen, men jag vill trots detta framlägga några aktuella synpunkterfrån "glasriket". Def som infe kan tillgodoses nu kan vara till godnytta i det fortsatta arbetet. Hela glasriksbygden är engagerad i de härfrågorna. Det gäller möten, debatter, studiecirklar, utställningar,uppvaktningar, demonstrationer, ja, t. o. m. demonstration på iStockholm. Alla ställer upp: de anställda, övriga invånare, kommunalarepresentanter, fackförbunden och länsstyrelserna. Vi måste fa vara på denaktivitet och framtidstro som ändå finns och genom politiska beslut se till aftutvecklingen går i den av människorna önskade riktningen. De socialdemokratiska riksdagsledamöterna från länoch gjorde en rundresa till några glasbruk för affdiskutera med de anställda. På varje plats möttes vi av konstruktiva och välgenomtänkta förslag och idéer, vilket var av mycket stort värde för oss iarbetet med de här frågorna. Genomgående tog man upp export- ochimportproblemen, vilka vi också har belyst i vår partimotion. Problemen fasockså upp i reservationerna. Man ansåg atf det var självklart atf denmålsättning som beslutade om 1979 fortfarande skall gälla. Vidare varman helt överens om aft stödinsatsernamåste inriktas på atf behålla och utveckla hantverket. Man menade att problemetmed lagren berodde på för stor produktion av def maskinfillverkade glaset. Påhantverkssidan hade man svårt aft klara av efterfrågan. Jag förutsätter attalla ansökningar om stöd prövas med detta som bakgrund. Kapifalfillförseln fillbranschen var också ett ständigt samtalsämne. Man diskuterade löntagarägandeoch avskrivningar av statliga lån, med motsvarande inflytande. Dessa frågorkommer vi atf fä fa ställning fill senare i vår. Man ansåg aft def bordeinföras en produktionsskall för all skapa rättvisa åt arbetskraftsintensivindustri. Utbildningsfrågorna borde också ses över, eftersom det ipropositionen bara redovisas hur situationen är och dä def saknas förslagtill åtgärder. Förslaget i vår partimofion har behandlats här iriksdagen och, pä utbildningsutskottets hemställan, också antagits. Vi skallalltså få en översyn av utbildningsfrågorna, och i det sammanhanget skall manockså undersöka vad som skall göras med statsbidraget till glasskolan. Detskall avgöras om skolan i fortsättningen skall drivas i regi eller omstaten skall fa ansvaret för utbildningen. Vid våra besök framhölls också alt det borde utgå ettsärskilt regionalpolitiskt stöd. Därmed skulle man kunna mildra effekterna avde nedskärningar som redan har skett. Detta har vi också föreslagit i vårpartimotion, vilket överensstämmer med ett förslag från industriverket som hartillstyrkts av de flesta remissinstanserna. Och våra kära borgerligalänskolleger kan väl knappast komma sig för med att rösta mot detta förslag. menade fidigare aft vi skulle få en massapengar över, om vi inte satsade så mycket pä varven. Def är något cyniskt talatav en centerpartist som påstår sig vilja slå vakt om alla delar av vårt land.Vi socialdemokrater är intresserade av alla människor på alla orter, mencenterns intresse för glesbygden är tydligen bara historia. Ni avstyrker ju förslaget om 10 milj. kr. i lokaliseringsstöd för glasorterna. Men GöstaAndersson har fortfarande chansen atf ändra sig på denna punkt. Övriga förslag som vi fick tadel av gällde sfimulans avturismen, samarbete med sjukvården beträffande tillverkning av glas försjukvårdsändamål, översyn av energiskatten, differentieradearbetsgivaravgifter, prissättningen , utbyte av företagsledningar osv. En delav dessa förslag är nu föremål för utredning. När def gäller företagsledningarna vill jag upprepa vadjag har uppmanat industriministern: kontakt med företagsledningenoch klargör inställning! Med litet fantasi och god vilja kanindustriministern säkert hitta former för sådana kontakter. Eftersomindustriministern inte är här, vill jag vädja till atf göraindustriministern sällskap vid dessa kontakter, då han har goda erfarenheterfrån branschen. Det skulle kännas bra för oss i bygden, om industriministernoch visade detta intresse. Tala om vad riksdagensmålsättning innebär! några reflexioner med anledning av vpk:s förslagom avslag på proposifionen. Jag tycker inte heller att propositionen uppfylleralla krav. men jaganser att man genom att stödja vårt särskilda yrkande om målsättningen nårsamma effekt som vpk eftersträvar. Arbetet med branschens problem kan då inteavstanna. Eff avslag på propositionen skulle däremot få den praktiskakonsekvensen att allt stöd upphör att utgå från . Att regeringenskulle kunna få fram ett nytt förslag som skulle hinna behandla innanvi slutar är orealistiskt. Jag accepterar därför t. v. de delar avpropositionen som inte berörs av våra reservationer, och i övrigt stöder jagreservationerna. Vårt parti kommer således även i fortsättningen arbeta för denmålsättning som har salt upp. hänvisade till några tidningsrubriker omatt socialdemokratin laddar upp för att rädda glasindustrin osv. Jag vill barapåpeka att det inte är jag eller andra socialdemokrater som sättertidningsrubrikerna, utan det gör journalister. Vi har lagt fram förslag sombygger på de anställdas önskemål, och det kommer vi atf fortsätta att göra. Vihar fått igenom en del av dessa förslag, t. ex. att man skall se överutbildningen och förslaget om samarbete mellan branschen ochglasforskningsinstitulet. Jag sade inledningsvis att det inte finns någon enkelpatentlösning, utan att det krävs tålmodigt arbete på alla plan. Lösningen påglasindustrins problem kan inte heller ses isolerad från våra allmännaindustripolifiska målsättningar och den ekonomiska politik som förs i landet -och där finns det enligt min mening mycket övrigt aff önska. nådde mig beskedet att lokalpressen presenterar ett meddelande om atf Glas kommer att permifteraytterligare ungefär 160 människor av de 425 som är anställda.Sysselsättningsgarandn gällde 700 anställda. Jag vill med anledning av detta verkligenunderstryka utskottets uttalande pä denna punkt: "Utskottet förutsätteraff regeringen genom förhandlingar med Saint-Gobain hävdar den utfästelse somhar givits av bolaget." Vi socialdemokrater kan inte acceptera att bolagetpå detta sätt frångår tidigare överenskommelser. 28GÖSTA () replik: sade att regeringen hade varitpassiv i glasbruksfrågan. Får jag då än en gång påminna henne om att dennasatsning är den hittills största. Vad man då skall säga om tidigare regeringar,som inte gjorde några insatser alls, överlåter jag åt att bedöma. När det gäller socialdemokraternas förslag att 10 milj.kr. skall ställas till utvecklingsfondernas förfogande för insatser iglasbrukssamhällena, känner jag sympati för detta krav i den meningen af t detsäkert kommer att finnas ett sådant behov. Men det är utan tvivel så aftutvecklingsfonderna har resurser och har fått kraffigt ökade resurser under desenaste åren i syfte att stärka de regionalpolitiska insatserna. Del finnsingenting som hindrar utvecklingsfonderna i de aktuella länen att göra dessainsatser. Jag förutsätter helt enkelt att utvecklingsfonderna tar initiativfill sådana här regionalpolitiska insatser när sådana behov finns. Jag kännernaturligtvis precis som oro för Glas Nr 135 AB. Men jag tror aff vi skall drade rätta slutsatserna och dra lärdom av atf Fredapen den liknande avtal som def somupprättades mellan det multinationella företaget o : igei Saint-Gobain och glasbrukinte förpliktigar fill särskilt mycket. Det borde leda oss till eftertankeinför eventulla kommande avtal av detta När LenaÖhrsvik diskuterar glasbruken med en mera kritisk attityd till den nuvarande regeringen får hon inte glömma bort att under den socialdemokratiskaregeringstiden slogs 29 glasbruk igen och förlorade mer än 2 000anställda sina arbetstillfällen. Jag tror att vi alla skall vara litet ödmjuka idenna debatt och så gott vi kan tillsammans försöka finna konstruktivalösningar för glasnåringens framfid och de anställdas bästa. 29 () replik: Jag får kanske något rätta det som GöstaAndersson sade i sitt inlägg. Jag vill erinra honom om aft även fidigareregeringar ... 30 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får erinra om att replik gäller LenaÖhrsviks anförande. 31 () replik: nämnde aff branschen har minskatoch aff def skulle vara den borgerliga regeringen som var orsaken fill deffa.Jag vill hävda, liksom jag gjort förut, att ingen regering kan lämna någongaranti för fortsatt verksamhet inom en viss bransch. Man kan ha enmålsättning, som man har haft i denna bransch och i många andra branscher, mende ekonomiska realiteterna måste till slut vara utslagsgivande. Vidare vill jag säga till attproduktionsskaften sannerligen infe löser glasindusfrins problem. Promsen - sommånga rätteligen brukar kalla bromsen - innebär att vi får en fördyring avvarorna som gör det änmi svårare atf exportera. Därför innebär promsen ickenågon som helst fördel, utan den är en nackdel och en ytterligare pålaga. I övrigt vill jag bara säga att de åtgärder somföreslagits från regeringens sida i den proposition vi nu behandlar syftar tillatt förstärka den svenska glasindustrin och skapa en framtid för alladess utövare. Det är kontentan i det förslag som vi behandlar och snartskall ta ställning till. 32 (vpk) replik; Vi vet ju hurudana tidningsrubriker är, men idetta fall tycker jag atf de träffar ganska rätt. Här står det också atf skillnaden med socialdemokraternas förslag är att de drar de rätta slutsatserna när de skriver sin motion. säger att man arbetar för den målsättning som har uttalat sig för. Men vi tycker att det är litet av eff slag iluften med enbart ett nytt uttalande om samma målsättning som en gång 176 enhälligt har ställt sig bakom.Vänsterpartiet kommunisterna begär i stället åtgärderför atf man skall kunna förverkliga däri uppsatta mål. Anf.33 () replik: Nr 135 förlitar sig mycket påutvecklingsfonderna, Fredaeen den och det tycker också jag att vi skallgöra. Men de har faktiskt fått minskade g gj jggj resurser istället för ökade, som nämnde. De får nu ge sig ut