prot · G40949 · 1980-12-31 00:00:00 — Detråder alltså inget tvivel om att vi måste ta de stigande hoten mot den svenskahavsmiljön på allra största allvar. a. klassas somriksintresse kan vi inte låta lokala och regionala myndigheter ensamma bärabördorna av de insatser som blir nödvändiga. Menjordbruksministern nämnde ingenting om jordbrukets roll i sammanhanget. Dettycker jag är en brist i svaret. Jag vill därför nu fråga jordbruksministern omhan är beredd att närmare granska också jordbrukets ansvar för de uppkomnamiljöskadorna. 78 (): Jag får först tacka jordbruksministern för svaret, men det är kanske itunnaste laget. Förstvill jag konstatera - precis som - att det här inte ärnågon ny fråga. Redan 1976-1978 gjordes det en undersökning av Laholmsbukten.Länsstyrelsen avgav 1978 en rapport om undersökningen och lämnade förslag omfortsatta utredningar. Såsom skäl för detta fanns angivet bl. a. attlänsstyrelsen i redan fidigare i samband med utredningen medmark och vatten 2 beträffande påvisade att det är angeläget attlänsstyrelserna utarbetar åtgärdsprogram för långsikfig hushållning med havetsresurser. Man konstaterade således redan vid den fidpunkten att det fannsrisker och att man borde vidta åtgärder. Jordbruksministernsvarar att han utgår från att berörda myndigheter och andra intressenter kanställa erforderliga resurser fill förfogande för att man skall kunna genomförade ytterligare undersökningar som behövs. Enligt en tidningsuppgift meddelarRutger på att de förberedande undersökningar sombehöver göras "kan vara klara inom två fill om vi får tillräckligtmed pengar. Men jag hyser inget hopp om att vi kommer att få det och därmedtror jag inte vi kommer att kunna lösa problemet." Jordbruksministernhar inte sagt någonting om att han tänker medverka till att ge resurser frånstaten. Ifall man inte gör det, tror jag att det kommer att bli mycket storasvårigheter att genomföra den här undersökningen. Och det har, som harframhållits i frågan, betydelse både för fiskarna och för fritidsfolket.Laholmsbukten är ett av de områden som frekventeras mycket starkt, ochvattenföroreningarna kan få betydelse även för badlivet. Närdet sedan gäller frågan om kompensationen till fiskare sägerjordbruksministern: "Beträffandefrågan om kompensation till fiskarna för inkomstbortfall vill jag nämna att detinte finns någon ersättningsform som särskilt tar sikte på föriuster av det härslaget." Det kände jag mycket vältill; det påpekade landshövdingen i samband med det krismöte somjordbruksministern hänvisar fill. Han sade där att yrkesfiskarna inte har någonmotsvarighet fill jordbrukets skördeskadeförsäkring men att han för sin delvar beredd att följa upp frågan och diskutera den med jordbruksdepartementet.Jag tycker detta är väsentligt, eftersom de skador som har drabbatLaholmsbukten också har inneburit att fiskare inom det området - och de är intebara boende i , utan där finns även fiskare från och frånGöteborg- drabbas av förluster. Visserligen vet vi inte storleken påförlusterna, men jag förutsätter att jordbruksministern vidtar någon åtgärd. Omvattenföroreningarna i , m. m. Får jag till sägaatt de hydrologiska förhållandena i är komplicerade. Genom väder,vind och ström påverkas området såväl av genom utströmmande Östersjövattensom av Skagerack- och Kattegattvatten. Det är därför svårt att direkt peka påden faktor som förorsakat de nu aktuella problemen. Men det är inte uteslutetatt utsläppen av närsalter i och i södra spelat en viktigroll i sammanhanget. Och de undersökningar som satts i gång eller somplaneras skall ge underlag för en bedömning av behovet att exempelvisytterligare minska utsläppen av närsalter i området. Självfallet kommerjordbruket och jordbrukets utsläpp av olika salter att granskas också vid denbedömningen. Det kan mycket väl vara så att den stora nederbörd som förekommiti det här området har gjort att åkerjorden lakats ur mer än normalt.Det kan vara en bidragande orsak. Men det vet vi inte , och därför måstevi göra dessa undersökningar klara. I de undersökningar som görs medverkaren rad statliga myndigheter. Det är alltså fill största delen fråga om statligapengar. 80 BENGTSILFVERSTRAND (s): Industrins och kommunernas miljöförorenade utsläpp har under mycketlång fid varit föremål för en intensiv debatt. Det är bra - den har som bekantlett fram fill konkreta resultat. torde vara ett föregångsland när detgäller miljöinvesteringar i kommuner och näringsliv. Denkritiska granskningen av industrins och kommunernas handhavande avmiljöfrågorna måste fortsätta. Men vi kan väl konstatera att industrinsmiljöfarlighet ibland på ett något snedvridet sätt fått dominera debatten,medan jord- och skogsbruk i stor utsträckning i skymundan fått fortsätta medmiljöfarlig verksamhet, som kan få nog så allvarliga följder. Detfinns här redan ett ganska digert utredningsmaterial, i vilket man drar rättbestämda slutsatser. Jag kan som exempel för jordbruksministern nämna deundersökningar som gjordes 1976-1978 i . Där konstaterade man attStensåns flodområde till består av jordbruksmark. Jordbrukets påverkanavspeglas tydligt genom den höga koncentrafionen av kväve i åvattnet och storarealförlust på grund av kväve i Stensåns flodområde. Om vattenföroreningarna i , m. m. Som en följd av den undersökning som jag hänvisade tilloch som Nordiska jordbruksforskares förening utfört ålade man 160 lantbruk iStensåns närhet att sluta upp med övergödsling. Därför är det väldigt viktigtatt man nu är beredd att fortsätta den här granskningen och attjordbruksdepartementet kanske visar litet större intresse för saken. Jag vill också fråga jordbruksministern om det inom denutredning som sysslar med undersökningar av kemikalier i jord- och skogsbruketfinns utrymme för att ytterligare titta på dessa frågor eller om utredningenbehöver tilläggsdirektiv. Är i så fall jordbruksministern beredd att utfärdasådana filläggsdirektiv? 81 (): På frågan om resurser ställts tillutredningens förfogande svarade jordbruksministern nu att det ingår statligaorgan i detta arbete. Jag vill då komplettera med att fråga om man nu kommeratt ge sådana resurser att dessa organ verkligen kan göra denna utredning, somär väsentlig för att man även skall kunna få fram det underlag sombehövs för att motverka att någonting sådant här upprepas. Det är allvarligt, och det har också jordbruksministernframhållit i sitt svar. Det är så pass allvarligt att man skyndsamt måste sättai gång den här utredningen och hjälpa styrgruppen i så att denklarar dessa problem. När det gäller bidraget tillfiskarna vet jag att det är en enkät på gång bland de fiskare som använt sig avdessa vatten. Om det skulle visa sig att förlusterna är av den storleksordningsom man nu befarar, är då jordbruksministern villig att använda katastrofmedelför att stötta denna yrkesgrupp som redan i normala fall har det svårt och somnu får det särskilt besvärligt på grund av det som inträffat i ? 82Jordbruksministern : Herr talman! Jag tycker att BengtSilfverstrand slår in öppna dörrar. Utredningarna och samordningen kommer tillstånd - det har jag sagt i svaret. Jag hoppas att det inte är så, som man kundeuppfatta det, att står i kammare och anklagarskogsbruket och jordbruket för att bedriva miljöfarlig verksamhet och att manalltså går vid sidan av miljöskyddslagen. Så får det inte vara, och så är detinte. Jordbruket är också underkastat de miljölagar vi har, och de verksamheterman bedriver inom jordbruket är tillåtna. En helt annan sak ärdiskussionen om att det vid vissa undersökningar befarats att man skall behövaminska en del verksamheter. Men det är någonting annat än vad BengtSilfverstrand påstod. Meningen är, , att den styrgrupp somlänsstyrelsen i har satt till skall samordna undersökningarna.Sedan skall vi ta ställning. i gör också enundersökning angående inkomstbortfallet för vissa fiskare. Enligt uppgift somjag har fått har inte någon fiskare tvingats avstå från att fiska pågrund av det inträffade. 83BENGT SILFVERSTRAND (s): Undersökningar har visat att utsläpp av kvävehärrörande från jordbruket rinner ut i havet bl. a. via Stensån och förorenarhavsvattnet. Det måste vara att betrakta som miljöfarligt. Vad jag var uteefter i min fråga var att få jordbruksministern att litet tydligare visa sittintresse för också den sidan av saken. Svaret innehåller inte någonting omjordbrukets roll i sammanhanget. Forskningen beträffande det ekologiska samspelet ligger påden sidan långt efter landsidan. Även i detta perspektiv är det viktigtatt trycka på behovet av ökade forskningsinsatser. är i mångaavseenden betydligt mindre utforskat än exempelvis , varförytterligare åtgärder måste sättas in på forskningssidan. Om vattenföroreningarna i , m. m. 84 (): j Jag tolkar jordbruksrninisterns senasteinlägg så att när förundersökningen är gjord kommer han att medverka till attresurser ställs fill förfogande för att man skall kunna göra den fullständigaundersökning som kommer att ta ett par och kosta en hel del pengar. Jagutgår ifrån att jordbruksministern medverkar till att resurser då ställs tillförfogande för denna absolut nödvändiga undersökning. De uppgifter som föreligger visar att fiskarnahar förlorat ungefär fisk. Den enkät som man nu gör bland fiskarnakommer att visa hur mycket de har förlorat. Det var i det läget som jag ställdefrågan: Är jordbruksministern villig att använda katastrofmedel för att hjälpadenna yrkesgrupp som troligen har förlorat en hel del i inkomst? 85 Jordbruksministern : Herr talman!Havet är i princip fritt. Där finns inga gärdsgårdar som skiljer fiskevattnenåt. Om det inte finns fisk i ett område har man ofta möjlighet att gå till ettannat område. De som inte kan göra det är de som inte har sådan utrustning attde kan gå i öppet vatten. Dess bättre är det emellertid så att föroreningarnaför det nära kustfisket har varit obetydliga. Jag upprepar detta medundersökningarna: När vi får rapporten från styrgruppen i ,tillsatt på initiativ av landshövdingen, har vi det underlag som behövs förvidare ställningstaganden. Till dess vore det bra om vi kunde låta diskussionenbero. 86BENGT SILFVERSTRAND (s): Jag tycker det är rätt väsentligt att få svarpå frågan, om den av tillsatta utredningen, som handlägger frågor omkemikalier i jord- och skogsbruk - vi har redan fått en delredovisning när detgäller skogsbruket -, enligt sina direktiv har möjlighet att belysa problemenockså när det gäller havsmiljön. Om den inte har den möjligheten, är jordbruksministerndå beredd att ge den tilläggsdirektiv? Att detta är ett stort problem kan understrykas medytterligare ett exempel. spreds inom jordbruket ungefär 350 000 tonkväve. Omden illegala handeln med vik försvann40 % ut i omgivningen, till vattnet och luften. Utlakningsförluster-na varalltså oerhört stora. Efter de stora regnmängder som har kommit kan viräkna med att utlakningsförlusterna även blir mycket stora. Situationen äralltså mycket allvarlig det här året och fordrar därför särskild uppmärksamhetfrån regeringens sida. Anf.87 Jordbruksministern : Herr talman! Utredningen kan enligt sinanuvarande direktiv analysera det här området. 16 § Svar på fråga1980/81:149 om den illegala handeln med vilt har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder föratt stoppa illegal handel med vilt som lett till att utländska uppköpare byggtupp ett nät av svenska bulvaner bl. a. genom annonser i svensk press. Dethar inträffat ett antal fall där utländska medborgare varitinblandade i illegal handel med vilda djur. Det har i dessa fall i storutsträckning varit fråga om fridlysta och utrotningshotade djur. Frågan om denillegala handeln med vilt har även tidigare uppmärksammats i . I enmotion 1978/79:1446 föreslogs, med anledning av ett inträffat och uppmärksammatbrottmål rörande illegal handel med vilt, åtgärder för att bättre kunna skyddavår inhemska fauna. Jagfinner det mycket angeläget att vi söker upprätthålla skyddet för vår inhemskafauna och att vi alla känner ett gemensamt ansvar för denna uppgift. Det ärdärför med tillfredsställelse jag har noterat den starka reaktionen blandlandets jägare mot företeelser av det slag nämner. Det är ocksåtillfredsställande att Svenska jägareförbundets tidskrift nyligenbeslutat att inte längre publicera annonser där vilt - oavsett om djurarten ärlovlig för jakt eller inte - köps för uppstoppning eller utbjuds för sammaändamål. Jagvill också hänvisa till jordbruksutskottets betänkande 1979/80:24 över motionen1978/79:1446. Utskottet framhåller att jaktlagstiftningen redan i daginnehåller regler angående handel och annan hantering med vilt, liksom angåendeskyddet för fridlysta arter över huvud taget. Utskottet anförde också att vissframgång kan vinnas genom övervakning och kontroll av bestämmelsernasefterlevnad. Därvid faller, vill jag åter betona, ett betydande ansvar också påfrivilliga krafter, t. ex. landets jägare och andra naturvårdsintresseradepersoner. Jagvill ansluta mig fill vad jordbruksutskottet anförde om att de nuvarandereglerna inte utesluter att det kan finnas utrymme för förbättringar avlagsfiftningen. Motionen som föranledde utskottets betänkande har överlämnatstill jakt- och viltvårdsberedningen. Beredningen kommer i sitt huvudbetänkandeatt bl. a. behandla möjligheten att lagstiftningsvägen stärkaskyddet för vår inhemska fauna. Enligt vad jag erfarit kommer Nr 49 beredningen då även att ägna uppmärksamhet åt den fråga den " *'" -"'g- Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Anf.89 (vpk): Jag får tackajordbruksministern för svaret. Idetta svar sägs att det under senare fid inträffat ett antal fall av illegalhandel. Jag vill påpeka att det gått den första härvan av dennaolagliga hantering avslöjades. Det var f. ö. i mitt hemlän. Mig veterligt haringet gjorts för att ta itu med problemen. Tvärtom har de ,utländska uppköparna utnyttjat de här åren till att bygga upp ett nät avinhemska bulvaner. Denhär hanteringen innebär ett hot mot det svenska viltet, framför allt mot detvilt som är utrotningshotat och som det görs stora insatser för att rädda. Mendet får också andra konsekvenser. Det drabbar de marklösa jägarna, eftersomjaktvårdsområdena nu beslutat stänga sina marker för korttidsupplåtelse. Jordbruksministernhänvisar fill att det finns regler angående handel och annanhantering med vilt. Men han utesluter inte att utrymme finns för förbättringar.Från jägarhåll hävdas att åtgärder måste sättas in, t. ex. ettgenerellt utförselförbud av vilt och delar av vilt och ki/av på särskilt utförseltillstånd.Jag vill fråga hur jordbruksministern ser på sådana åtgärder. Kan man vänta påutredningens förslag? Behövs det inte redan nu vissa åtgärder? Omden illegala handeln med vilt Det är inte rikfigt att det inte harhänt någonting på det här området under en lång följd av år. Jakt- ochviltvårdsberedningen avlämnade ett delbetänkande om ändringar ijaktlag och jaktstadga. I det betänkandet finns förslag till ändringar sombedöms angelägna och därför inte har ansetts böra anstå fills beredningen ärfärdig med utredningsarbetet i dess helhet. I detta delbetänkande finns förslagtill förlängning av preskrip-fionsfiden vid olovlig och olaga jakt. a. sikte på de nuvarande svårigheterna att beivra illegal jakt i formav äggplundring och dödande av sällsynta rovfåglar, däggdjur m. m. Dettadelbetänkande har remissbehandlats och är just nu föremål för behandling inomjordbruksdepartementet. 91 (vpk); Jordbruksministern säger att vissa förslag remissbehandlas och att endel frågor är föremål för utredningar. Jag förstår att det kan vara vissaproblem förknippade med att snabbt vidta åtgärder- en del saker måsteotvivelakfigt utredas. Men å andra sidan kanske det är önskvärt och även Omradioaktiv bestrålning av livsmedel nödvändigt att i väntan påmer noggranna utredningsförslag gå in och vidta tillfälliga åtgärder, för desom sysslar med denna olagliga hantering gör ju inte uppehåll i väntan påförslag och åtgärder längre fram i tiden. Från jägarhåll ser man mycketallvarligt på förhållandena. Det är f. ö. även inom mitt eget hemlän som man nuinom vissa jaktvårdsområden upphört med korttidsupplåtelser för jakt. Det ärbeklagligt med tanke på de många marklösa jägare som finns och som sålunda gårmiste om en möjlighet att utöva sitt intresse. 17 § Svar påinterpellation 1980/81:50 om radioaktiv bestrålning av livsmedel har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidtamed anledning av uppgifterna om att livsmedel, främst frukt och grönsaker,bestrålas med radioaktiva ämnen för att få ökad hållbarhet och tåla längretransporter. har vidare frågat vilken bedömning jag gör av detaktuella forskningsläget i fråga om strålkonserverade livsmedel, bl. a. medavseende på genetiska och ekologiska effekter. Vidare har frågatvilken vikt jag anser att kravet på en fungerande livsmedelskontroll skalltillmätas i denna fråga, om jag anser konsumenterna har rätt att kräva att fålivsmedel som inte utsatts för radioaktiv strålbehandling och med vilkaåtgärder dessa krav i så fall kan tillgodoses. Slutligen har vilka följder strålkonservering kan väntas få för svenska odlare avfrukt och grönsaker och för livsmedelshanteringen i stort, om den skulle kommaatt tillåtas. Inledningsvisvill jag först kort redogöra för vad som menas med bestrålning av livsmedel ochvarför den förekommer. Överhela världen söker man efter metoder att öka hållbarheten hos livsmedel.Behandling med joniserande strålning har betraktats som enframkomstväg. Flera har visat stort intresse för denna metod. Undersenare år har kunskaperna på området ökat och tekniken för bestrålningförbättrats. Man har även uppställt gränser för energinivå och stråldos vidbehandling av olika livsmedel. Grovtindelat kan bestrålning av livsmedel med joniserande strålning sägas ha tresyften, nämligen att helkonservera, att bekämpa bakterier, mögel och insektersamt att förlänga hållbarhetstiden. Den strålning som används ärröntgenstrålning, gammastrålning från radioaktiv källa eller elektronstrålningfrån speciella elektronacceleratorer. Tekniken vid bestrålning är enkel ochsamma som används inom sjukvården. Varken apparatur eller radioaktiv isotopkommer i kontakt med det livsmedel som skall bestrålas. Enligt de mätningar somutförts står det alldeles klart att någon radioaktivitet inte bildas ilivsmedlet. Hitfillshar bestrålning av livsmedel endast förekommit i begränsad omfattning. Metodenberäknas dock få betydelse framför allt för . Det är också i dessaländer som den väckt mest intresse. I vårt land torde strålbehandling varamindre motiverad med hänsyn till vårt klimat som har en positiv inverkan pålivsmedlens hållbarhet. Redannu råder enligt livsmedelskungörelsen förbud mot att behandla livsmedel medjoniserande strålning utan fillstånd av livsmedelsverket. Något sådanttillstånd har inte lämnats. För att med säkerhet få tillståndstvånget attomfatta även importerade livsmedel har livsmedelsverket föreslagit regeringenatt bestämmelsen ändras så att saluförbud skall gälla för livsmedel sombehandlats med joniserande strålning såvida inte särskilt tillstånd erhållits.Detta skulle gälla såväl importerade som inhemska produkter. övervägs även bestämmelser om märkning av bestråladeprodukter, både sådana som importeras och sådana som produceras inom Sverige.De skall märkas med särskilda uppgifter härom i sådana fall där tillstånd tillsaluföring skulle kunna ges. Vadgäller forskningsläget har inverkan av intag av bestrålade livsmedel studeratsbåde inom enskilda länder och inom olika internafionella organisationer. a.har WHO, FAO och Commission behandlat detta problem. Alltunderlag som man fått fram ger vid handen att strålbehandling inte ger upphovtill för människan skadliga biprodukter. Denna bedömning delas också av svenskexpertis. menar emellerfid i enhghet med de internationellauttalanden som gjorts att frågor rörande t. ex. vitaminer och inverkan avbakterier bör studeras nationellt med hänsyn till olika hygieniska ochklimafiska förhållanden. Detär av synnerligen stor vikt att den centrala myndigheten pålivsmedelskontrollens område, således livsmedelsverket, noggrant följerutvecklingen, såväl här hemma som internationellt. Av särskild vikt är attytterligare utreda möjligheterna att fastställa om bestrålning förekommit.Någon säker metod för detta har man ännu inte kunnat få fram. Vidare harlivsmedelsverket naturligtvis att svara för att forskningen och undersökningsverksamhetenrörande strålningens inverkan fill följd av speciellt svenska förhållandenfullföljs. Jag anser det även vara angeläget att livsmedelsverket följerutvecklingen vad gäller eventuella långsiktiga ekologiska och genetiskaeffekter t. ex. på bakterier vid bestrålning av livsmedel. Ävenom det skulle komma att bli fillåtet att saluhålla bestråladelivsmedel här i landet, kommer antalet produkter säkerligen att utgöra enmarginell del av livsmedelsutbudet. De märkningsbestämmelser somlivsmedelsverket överväger att införa kommer därtill att göra det möjligt förden som inte vill äta bestrålade varor att undvika dessa. Hurkonkurrenssituafionen kommer att påverkas är det svårt att ha någonbestämd uppfattning om. Man kan emellerfid räkna med att obestrålade svenskafrukter och grönsaker med deras övertag i fråga om färskhet och opåverkadvitaminhalt skall vara en god konkurrent till importerade produkter. Införs ettkrav på att alla bestrålade varor skall vara märkta, kommer det att få storbetydelse i sammanhanget. bör också ges möjlighet attinspektera utländska anläggningar och att kontrollera att märkningskravenefterlevs. 5Riksdagens protokoll 1980/81:49-50 Omradioaktiv bestrålning av livsmedel Omradioaktiv bestrålning av livsmedel Slutligenvill jag för undvikande av missförstånd understryka att någon strålbehandlingav livsmedel inte förekommer i . Något uttalat intresse från svenskindustri att använda metoden har heller inte framkommit. Naturligtvis kommerjag att med uppmärksamhet följa denna fråga. Redan på ett av de närmastkommande sammanträdena tar beredningen för livsmedels- och näringsfrågor uppfrågan till behandling. Anf.93 (); Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret på mininterpellafion. Det svar som jordbruksministern har lämnat är utförligt och gerockså ett klart och positivt besked i ett viktigt avseende. Det är jag glad föroch vill särskilt tacka för. Isitt svar lovar jordbruksministern att följa frågan om strålbehandladelivsmedel med uppmärksamhet. Vidare meddelar han att livsmedelsberedningenredan på ett av de närmast kommande sammanträdena skall ta upp frågan fillbehandling. I den mån min interpellafion har bidragit till att man nu snabbtskall ta itu med frågan, är jag givetvis tacksam. Jag utgår från att de beskedsom lämnats är ett tecken på att man ser detta som en både allvarlig och viktigfråga. Jag har inte för avsikt att i mitt inlägg uppehålla mig närmare vid derisker som ett ökat utnyttjande av radioaktiva ämnen i sig kan medföra för demänniskor som har att arbeta med dessa och den inverkan detta kan ha för helavår livsmiljö. Min grundinställning är naturligtvis den att vi i allasammanhang måste sträva efter att hålla antalet strålkällor nere. Jordbruksministernframhåller i sitt svar att det enligt de mätningar som utförts står helt klartatt någon radioaktivitet inte bildas i livsmedlet. Det må vara korrekt - jaghar ingen grund för att betvivla de uppgifterna - men därmed är ingalundafrågan om radioaktivitetens risker avfärdad. Om strålbehandlingen av livsmedelskall tillåtas eller inte, får alltså inte begränsas fill en fråga om vilkaeffekter, behandlingen har på de aktuella livsmedlen. I min interpellation harjag dock i huvudsak inriktat mig på detta snävare perspektiv. Ännuen allmän synpunkt. Jag tror det finns anledning att hysa tvivel när detåberopas som ett mer allmänt argument att det är ett u-landsintresse attstrålbehandling av livsmedel införs.