prot · G40989 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag har ändå accepterat deffa därför att det är frågaom en försöksperiod. Jag utgår ifrån att skulle def visa sig - vilket jagknappast tror - atf man kommer att finna det lämpligt atf fortsätta med dettadjurslag i vår fauna, måste givetvis skadorna ersättas i annan ordning. Propositionen sträcker sig så långt som till aft säga atfdet skall vara en generös prövning av ersättningsfrågorna, att samtliga skadorskall ersättas utan någon form av självrisk, därför atf det är fråga om ettmindre bestånd och en försöksverksamhet. Vad som förvånar mig på det allra högsta är att defta inteär tillräckligt för . Han menar att man skall ha någonting utöverfull ersättning. Det skulle vara bra intressant att få reda på vad han menarmed detta. Han vill att även om dessa djur inte åstadkommit ekonomisk skadaskall ändå ersättning utgå. Det finns verkligen anledning att förvåna sig överett sådant ställningstagande. Jag tycker det finns anledning för aftbestämma sig för var de skall stå i denna fråga - om de vill ha dessa djur, påhur många områden de vill ha dem, om det räcker med aft ersätta de skador somuppstår eller om markägaren också skall ha betalt för aft djuren möjligen gåröver marken utan aft åstadkomma någon skada. Menar möjligen attom dessa djur är ute och bökar på en myr skall markägaren ha ersättning även omdet inte går att bevisa atf någon ekonomisk förlust åstadkommits? ville ha ytterligare försöksområden ochvar också inne på att skadorna till en del skulle tas av markägarna, åtminstoneframöver. Var står på den punkten? Kan vi få ett klarläggande,så atf det -eftersom han talar så mycket om den moderata uppfattningen -klargörs att det finns en moderat uppfattning som han vill driva vidare. Menklarläggandet måste självfallet vara sådant att det över huvud taget går atttolka. Åtgärder mot frilevande vildsvin 27ARNE i () replik: Det är väl alldeles uppenbart, FilipJohansson, atf det aldrig kommer aft utgå någon ersättning för skador på denorrländska myrarna -myrar finns ju bara i . Det är eft hopplöstexempel. Myrarna ligger nämligen ovanför vildsvinens nordgräns. därför inte fundera rnera på det spörsmålet. Däremot hade det varitförtjänstfullt om Åtgärder mot frilevande vildsvin proposifionen, eller själv, hade kunnatklara ut vad def är för typ av skada som infe skall ersättas. Den deklaration som här gjorde ärvärdefull av det enkla skälet att har fått veta att ,och jag förmodar även , har den uppfattningen att det inte ärfråga om någon reducering av beloppen. Därmed är vår farhåga beträffande denpraktiska tillämpningen undanröjd. har på ett bra sättklargjort att vår farhåga var obefogad. Det tycker jag är utomordentligt bra.Vi är följaktligen överens pä den punkten. antydde ocksä att jag försöker sitta påflera stolar. Nej då, så är inte fallet. Vi har i vår reservation till dettautskottsbetänkande t. o. m. talat om att vi i grunden har den uppfattningen atfvildsvin kan förorsaka så stora skador i jordbruket, kanske också iskogsbruket, att vi för den skull inte skall ha frilevande vildsvin. Därför fårFilip kritik mof mig och moderata samlingspartiet närmast deninnebörden atf ni inte tycker om att vi ställer oss bakom regeringensproposition. Vi ställer oss nämligen bakom regeringens propositioner även då viinte tycker aft de är förträffligt utformade. I detta fall har vi med en litenreservafion föreslagit sådana ändringar att proposifionen skall bli bra. Vi har således ställt oss bakom propositionen - och det äregenfiigen detta vi får kritik för. Om vi inte hade haft den ambitionen, hadevi helt enkelt sagt att vi inte skall ha frilevande vildsvin i - såenkelt är det. Def är således bara fråga om en stol. Det är i ställetpropositionen som har ett rävgryts egenskaper - många utgångar. Def är deftasom kallar många stolar. Regeringen har faktiskt ipropositionen försökt vara så omfamnande mot alla intressen atf proposifionenbehövde den komplettering som den moderata reservationen innebär - en enligtmin mening fördelaktig komplettering. 28FILIP () replik: Det är inte jag som har klargjortersättningsfrågorna - de är fillräckligt klargjorda i propositionen. Någotvidare klarläggande behövs därför inte. i sade att ireservafionen har talat om att de inte vill ha några vildsvin. Men de har isamma reservafion talat om atf de vill ha en försöksperiod som är garanteratlängre än vad propositionen sträcker sig till. Av vilken anledning? Är det intedärför aft vill säkerställa aft vildsvinen får vara kvar ? i sade atf det är en litenreservation som har avgett. Den är ganska omfångsrik, men deninnehåller inte särskilt mycket - def skall jag gärna erkänna. sade vidare att proposifionen har etträvgryts egenskaper. I så fall ger den moderata reservationen intryck av aftutgöra två rävgryt. Han har ju också instämt ireservationen. Det andra är . Jag har inget emot att moderaternakryper in i var sitt gryt, men nog vore det välgörande om de, när de nu talarså mycket om den moderata politiken i vildsvinsfrågan, kunde samsas om eft. 29 i () replik: Det är, , kanske lifef välmycket tal om gryt, för det har inte särskilt mycket med vildsvinsjakt attgöra. Jag ber om överseende om jag möjligen ledde in på dentankegången. Eftersom def tydligen var svårt aft fatta för en ledamothär i kammaren, vill jag klargöra vad vi har försökt åstadkomma med vårtförslag till förändring av försöksverksamheten. Jag sade i mitt förstaanförande att de i proposifionen angivna riktlinjerna för försöksverksamhetenmöjliggör att def blir stora skador för lantbruket med åtföljande högaersättningskrav. Dessutom garanterar inte den föreslagna verksamheten någotförsöksresultat. Vi ansåg att om man, mot vår vilja, skall ha enförsöksverksamhet så bör den ge något resultat och inte bara vara en påse därman samlar in negafiva effekter i form av skador och kostnader. Därför sägervi; Gör gärna ett försök med ett begränsat antal vildsvin som vi har underkontroll. Och gör gärna försöksperioden litet längre, för atf garantera att defblir ett resultat. Visst är det på det sättet, , attpropositionen infe garanterar att stammen skall hållas under kontroll. Det kanligga någonfing i det, men det kan inte användas som kritik mof oss för att vivill ha vildsvinen kvar. Vi har försökt lösa den frågan på ett förnuftigt sätt.Till de lantbrukare som är mycket bekymrade över den försöksverksamhet somförläggs till deras marker har vi sagt atf vi skall vara utomordentligtgenerösa i ersättningsbestämmelserna. Om dessa lantbrukare påtvingas enverksamhet som de inte vill ha, skall de ersättas ordentligt. jag är överens på den punkten. Den farhåga som jag gav uttryck för i mitthuvudanförande är överflödig och obefogad, säger , och då kan vibilägga deffa resonemang. Är def så att skador skall ersättas på det generösasätt som beskriver tycker vi det är bra. Och det är bra attkammardebatten också har klarlagt detta. Åtgärder mot frilevande vildsvin 30FILIP () replik: Låt mig bara notera aft iLjung - trots aft han kan befara att det blir skador - är utomordenfiigtangelägen om att försöket får pågå med skador som följd . Detta äri motsats fill vad som står i proposifionen, där man klart säger att omskadorna blir för omfattande skall detta försök avbrytas. Då är vi definitivtinfe beroende av någon vidare försöksverksamhet. Men ärangelägen om att skadorna skall få göras , hur stora de än är.Jag vill bara notera detta. Jag glömde i mitt förra anförande att konstatera att ArneAndersson gör gällande att det inte finns några myrområden annat än i Norrland.Def våren nyhet för mig - det skall jag gärna erkänna. Jag trodde atf det fannsmyrmarker även i andra delar av landet. Åtgärder mot frilevande vildsvin 31 (); Jag vill gärna citera def stycke iproposition 82 som vi som väckt motion 1360 finner innehålla de avgörandeargumenten för att en frilevande vildsvinsstam infe skall tillåtas i någon delav . "Som jag har anfört i prop. 1979/80:111 omersättning vid viltskador m. m. har jag den uppfattningen att vi skall värna omvår fauna, även om vissa djurarter medför skador eller inte ger någotekonomiskt utbyte. Enligt min mening är det samfidigt ett viktigt led iomvårdnaden av vår fauna, aft införandet av en ny art i landet föregås avnoggranna överväganden. En ny eller återinförd djurart kan innebära risker föraft smittsamma djursjukdomar sprids och atf vildsvinen kan komma atf konkurreramed andra inhemska djurarter. Vid avgörandet av om vårt land bör tillföras ensådan djurart bör hänsyn tas infe bara fill konsekvenserna för de djur somredan tillhör vår fauna utan också till andra motstående intressen.Förhållandena i vårt land är nu annorlunda än dä vildsvinet tillhörde värfauna. Det gäller bl. a. förekomsten av djur för vilka vildsvinet är ettnaturligt villebråd. Frågan om vi bör behålla de i landet frilevande vildsvinenbör följakfiigen prövas med hänsyn fill vilka konsekvenser en vildsvinsstam kanfå på djurlivet i övrigt med beaktande av andra allmänna och enskildaintressen." Det är just dessa konsekvenser som lett fram till vårtställningstagande. Införandet av vildsvin i har infe föregåtts av denoggranna överväganden som föredraganden anser vikfiga. Som iLjung påpekade är det tvärtom så att den stam som lever i frihet i södraStockholms län är ett resultat av att ett antal djur rymt från ett privatvilthägn, säger att han tagit ställning under trycket av att detnu finns frilevande vildsvin. Men om man överförde den principen aft fattabeslut på andra områden skulle det få förödande konsekvenser. Dessutom förtjänar det att påpekas att de förhållanden somsärskilt lyfts fram av jakt- och viltvårdsberedningen och många remissinstansersåsom speciellt bekymmersamma råder just i den . Där finns degränsområden mellan jord- och skogsbruk med omfattande potatisodling som ärsärskilt utsatta för viltskador. Och just där brukas jorden av arrendatorer sominte har jakträtt och således inte kan skydda sina grödor. I vårt land är kontrollen rigorös när det gällertamgrisarnas hälsotillstånd och köttets kvalitet efter slakt. Atf ha enfrilevande vildsvinsstam som man inte har någon kontroll över i hälsohänseendeinnebär risker för överförande av t. ex, svinpest och trikiner. Trots attvildsvinet anses vara ett skyggt djur finns det flera exempel på att de kommerfram fill gårdarna och parar sig med tamsvinen. Det finns också risker för att vildsvinen kan komma atfbli en allvarlig trafikfara. Liksom allt annat vilt rör de sig framför allt omnatten, vilket innebär ytterligare risker för trafikanterna på , somlöper rakt igenom det aktuella området. I både propositionen ochutskottsbetänkandet uttalas att de skadedrabbade bör ersättas fullt ut för deskador som vildsvinen orsakar. Men det är inte bara pengar det handlar om. Defär infe acceptabelt att människor skall behöva uppleva att mängamånaders hårt arbete blir fullständigt ödelagt. Enligt min och mina medmotionärers uppfattning ärkonsekvenserna av frilevande vildsvin redan nu så allvarliga atf man bör utrotastammen också i , liksom man föreslår detta för övriga delar avlandet. Jag yrkar därför bifall dels till motion 1360, dels till motion 1382,som i sak innehåller samma yrkande. Åtgärder mot fri-levande vildsvin I detta anförande instämde (), GunnelLiljegren (m) och (vpk). 32 (): Vildsvin eller infe i vårt land - det kan självfalletdiskuteras. Def har vi hört av debatten här. Jag vill i defta mitt inlägg hänvisa till motion1980/81:1005, innebärande att skall bifalla proposifionen utom i vadavser förslaget om atf en frilevande vildsvinssfam skall bibehållas i Stockholmslän. Den mofionen har väckts av , som på grund av fredligauppgifter på annat håll är förhindrad atf delta i spelet om att vara eller infevara för vildsvinen i . I proposifionen föreslår man en utrotning av frilevandevildsvin i landet med den begränsningen aft man på försök skall behålla en stami . Motiven härför är enligt min mening svaga. De stammar somfinns kvar har inget som helst samband med den historiska förekomsten avvildsvin, utan de härstammar från svin som rymt ur vilthägn. Man kan alltsåinfe hävda aft svinen utgör någon naturlig del av den svenska faunan. Vildsvinen i finns - vilket har nämntsfidigare - i de södra delarna, i Mörkö- och Tullgarnsområdena. De personer sombor där tar bestämt avstånd från tanken atf en frilevande vildsvinsstam skallbibehållas. Det här området är ju en gammal kulturbygd, som är känslig försvinens framfart, och framfart och skadegörelse åstadkommer de! Lantbrukarnadrabbas hårt av denna skadegörelse, vilket har framhållits fidigare i dennadebatt. Åven om full ekonomisk ersättning skulle utgå, innebär det en storpåfrestning för lantbrukarna aft ständigt se resultaten av den egnaarbetsinsatsen gä till spillo. Det tror jag aft varje praktiskt arbetandelantbrukare inser. Ja, herr talman, jag skall fatta mig kort. Med mitt inläggvill jag yrka bifall fill motion 1980/81:1005 av . I deffa anförande instämde (). Kontroll av multinationella företag Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 och 3 I en förberedande votering biträddes reservationen av ArneAndersson i m. fl. med 62 röster mot 23 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motionerna 1005 av ,1360 av m. fl. och 1382 av . 196 ledamöter avstodfrån atf rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemsfällan med 213röster mot 55 för reservafionen av i m. fl. 13 ledamöteravstod från att rösta. 12 § Kontroll av multinationella företag Föredrogs näringsutskottefs betänkande 1980/81:31 om kontroll av mulfinationella företag. 33SVEN (vpk): Internationella investeringar ochmulfinationella företag har länge uppmärksammats inom och även lett tillutarbetandet av s. k. uppförandekoder och riktlinjer för mulfinationellaföretag. I har en hel del utredningar, rapporter och studier ägnatsfrågan om de multinationella företagen och därmed sammanhängande problem.Eckerbergska utredningen, som avlämnade sitt betänkande Kontroll av ufiändskaförefags-etableringari , arbete, kom med fre olikaförslag till lagstiftning, och därmed återspeglar utredningen en politiskoenighet om kontroll eller inte kontroll av de mulfinationella företagen. Iförsta hand drabbas de anställda av den bristande kontrollen av de utländskaföretagen. LO och TCO ställer därför krav pä aft samma regler skall gälla förmultinationella företag som för näringslivet i övrigt. Som helt riktigt framhålls i motion 1980/81:1777 av JanBergqvistm. och som vpk betonade i motion 1979/80:1789 finns det flerauppmärksammade fall där multinationella företag nonchalerar de regler somgäller för svensk arbetsmarknad. I samband med vår finansiella debatt har viockså påpekat att dessa företag genom manipulationer med internprissättning ochvaluta-transaktioner kan fä vinster atf se ut som förluster och vice versa. Den utvecklingen är ett led i en enaståendeförefagskoncentration. Talet om den fria konkurrensen blir alltmer illusoriskt.Framstående ekonomer gör på allvar gällande att den utvecklade världens ekonomiinom kort kommer att domineras av eft par hundra multinationella jättar, i storutsträckning amerikanska. Även i värt land är den starka trenden till allt flerfusioner påtaglig. Enbart redovisar statens pris- ochkartellnämnd inte mindre än 5 200 fusioner, berörande över en halv miljonanställda. Ett annat exempel: De 200 störstaföretagen i hade en omsättning som översfeg bruttonationalprodukteni landet. Denna ägarkon-centration går sedan hand i hand med eft utländsktsamgående - en internationalisering. De små och medelstora företagen blir avdeffa infe stimulerade aft konkurrera. De mindre företagen tenderar f. ö. atf iökad omfattning bli beroende av de stora och starka - inte bara finansiellt,utan kanske främst som underleverantörer och legofillverkare. Ofta när den härfrågan behandlas kan man få höra - och så har skett här i - detargumentet mof förslaget om kontroll, att de multinationella företagen bidrartill en positiv utveckling, tekniskt och pä andra sätt, av svenskt näringsliv. Men problemen för svensk insats- och legovaruindustri -det är i stor utsträckning inom småindustri och medelsfor indusfri som de problemenförekommer - är nu växande. Den ständigt ökade importen av insats- ochlegovaror till sammansättningsindustrin är påtaglig. Man kan också notera attinternationaliseringen innebär export av arbetstillfällen från vårt land. Man kan då fråga sig: Kommer denna utveckling att ledafill bättre arbetsmöjligheter, trygghet, decentralisering och ett ökatbestämmande för samhällsorgan och anställda? Nej, så blir inte fallet om regeringen fillåter enlåt-gå-linje. Då finns i stället en klar risk för atf avgörande ekonomiska ochdärmed för landets polifik och näringsliv viktiga beslut kommer att fatfas i destora mulfiföretagens direktionsrum i någon fjärran metropol. Def finns alltså, herr talman, en rad negativa och farligaeffekter som hör ihop med denna fråga, inte minst då det gäller arbetsmarknadoch regionalpolitik. I den motion som vårt parti har lämnat i denna fråga,mofion 1980/81:1107, har vpk ställt förslag om lagstiftning som skallmöjliggöra för stat och kommun att inskrida vid hot om nedläggning ellerförsäljning av större arbetsställe till multinationellt företag. Frågan ärenligt vår mening tillräckligt utredd, och det behövs eff snabbt förslag frånregeringen. Jag yrkardärför bifall till mofionerna 1980/81:1107 och 1777. 34JOHAN (): Denna fråga behandlades här i säsent som . Då förelåg ett ganska omfattande betänkande frånnäringsufskottet vari frågan redovisades i detalj. Man kunde påvisa aft fråganvarit föremål för studier och utredningar pä många olika områden, bl. a. inomOECD. Från majoritetens sida anfördes att ärendet var föremålför beredning i , och det ansågs därför aft det inte fannsanledning att bifalla de föreliggande motionerna. Utskottet skrev atf manförutsatte att regeringen efter avslutad beredning skulle lägga fram förslag iärendet. I ett interpellationssvar den 15 december förra åretförklarade industriministern sig vara förvissad om atf en proposifion skullekunna läggas fram , möjligen . Vi är iutskottet eniga om att mot denna bakgrund avstyrka mofionerna. Kontroll av multinationella företag Def gäller alltså även socialdemokraterna som - trots aften socialdemokrisk mofion föreligger - för dagen infe ställt något yrkande utanavvaktar den beredning som pågår inom regeringen. Jag vill med detta yrka bifall till näringsufskotfets förslag. 35 (vpk): Vi är väl medvetna om att industriministern iett interpellafionssvar till C.-H. den 15 december förra åretuttryckte en förhoppning om atf man under innevarande mandatperiod skulle kunnafå fram eft förslag. Denna fråga har ju först varit föremål för utredning , och det har åtgått i beredningstid. Vi anseraft det inte får bli eft alltför långt dröjsmål med lösningen av frågan. Vivill gärna att lösningen skall forceras fram som eft av de mera angelägnaärendena. Vi har klart för oss aft det råder en oenighet - vi fickju en indikering pä def i samband med utredningens förslag - blandregeringspartierna om hur kontrollen skall bedrivas. Det gäller om kontrollenskall vara mera skärpt eller om den skall vara modifierad eller om den överhuvud taget skall finnas. Det finns en linje, representerad av , somär kongruent med Svenska arbetsgivareföreningens linje och som går ut på attdet inte skall vara någon kontroll av de multinafionella företagen. Defta göratf man har anledning tro att det pågår en dragkamp även i denna fråga inomregeringen när det gäller hur detta mycket angelägna problem skall attackeras.Det är ju ett i hög grad angeläget problem, infe bara för de anställda ufanäven för många företag som inser aft de multinationella företagen utgör ett hot. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemsfällan bifölls med 264 röster mof 15 förmofion 1777 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. 1980/81:32om regleringen av tillfällig handel 1980/81:15 om riksdagenslönedelegations verksamhet (redog. 1980/81:3) Vad utskotten hemställt bifölls. 14 §Ersättning vid inlösen av saneringsfastigheter Föredrogs civilutskoffetsbetänkande /81:15 om ersättning vid inlösen av saneringsfastighefer. 36 (); Vi har i motion 836 krävt utredning omändrade regler för värdering av saneringsfastigheter. Av betänkandet framgåratt utskottet tolkat motionens syfte i huvudsak vara att tillföra samhälletytterligare instrument för aft komma till rätta med försumliga fastighetsägare. Utskottet har naturligtvis rätt däri att vi vill komma åtförsumliga fastighetsägare. Men motionärerna vill faktiskt mer än så. Vi villocksä till samhället dra in den värdestegring som kan uppstå vid tvångsförvärvav saneringsmogna fasfigheter. Och den problemafiken har utskottet tyvärrknappt snuddat vid. Marknadsvärdet bestäms antingen utifrån fastighetensfakfiska användningssätt eller från dess nybyggnadsvärde. Marknadsvärdetbestäms efter det högsta av dessa båda värden. Enligt gällande värderingsreglerkan således vid sanering samma marknadsvärde erhållas för en dåligt sköttfastighet som för en välskött. Detta förhållande är enligt vår meningotillfredsställande. Mindre nogräknade fastighetsägare låter ofta fastigheternaförfalla, väl medvetna om att värderingsreglerna i särskilda fall ger demoförtjänta vinster. Det har infe varit lagstiftarens mening aftvärderingsreglerna skall kunna utnyttjas i ett sådant syfte. En översyn avreglerna är därför i högsta grad befogad. Vår motion har två syften: dels aft dra in oförtjäntmarkvärdestegring fill samhället, dels atf motverka aft fasfigheter avsiktligtmissköts. Civilutskoftef har avstyrkt vårt motionskrav, och vi motionärer fårväl t, v. bita i det sura äpplet. Vi kommer dock, herr talman, att på nytt häri aktualisera denna fråga. Ersättning vid inlösen av saneringsfastigheter 15 § Föredrogs Civilutskottefs betänkanden 1980/81:16om förköpsräff vid olämplig lägenhetsindelning 1980/81:17 om rättentill ersättning för rättegångskostnader i fastighetsbildningsmål Vad utskottet hemställt bifölls. 16 § Förvärv av hyresfastighet Föredrogs civilutskottefsbetänkande /81:18 om översyn av lagen om förvärv av hyresfastighet m. m. 37 (): Vi socialdemokrater har tagit inifiativ tilloch stött kravet på en översyn av "lex Backström", dvs. lagen omförvärv av hyresfastighet m. m. Vad vi krävt och vad vi senast förra åretbegärt i en reservafion fill vederbörande utskottsbetänkande är en genomgång avde grundläggande förutsättningarna för tillstånd atf köpa ett hyreshus samt avhyresgästorganisations möjligheter aft hävda sin mening. Det har visserligengjorts vissa förbättringar av lagen i dessa delar . Bosfadsministern uttaladesjälv i den proposition i vilken ändringarna föreslogs- det varfolkpartiregeringen som lade fram propositionen - att det fanns skäl atf göraen mer allmän översyn i def uttalade syftet atf få en bättre kontroll avhyreshusköpen. En sådan översyn skulle ske när man fått ytterligareerfarenheter av lagens tillämpning, och bostadsministern pekade särskilt på aftdef kommit fram värdefullt material genom den utredning om ekonomiskbrottslighet som gjorts på uppdrag av . Vi ansåg och även aft det fannstillräckliga erfarenheter för att starta den här översynen. Vi anser att denbehövs, och bosfadsministern tycks - åtminstone på papperet - vara överens medoss om det. Man skyller ifrån sig med aft man vill ha mererfarenheter innan man börjar. Det har man nu också fått. Man har också fåttinformafionen presenterad och kompletterad genom att kommunstyrelsens utredningtidigare utökats med eft åtgärdsprogram och en redovisning av tillämpningen t.o. Allt är serverat på ett sätt som är ovanligt branär man vill starta en översyn. Dessutom har det påpekats att tillståndslagentillämpas milt och att ändringar inte gett förmodad effekt. T. o. m. utskottsmajoriteten tycks nu bli fundersam. Manvidhåller att det finns skäl aft göra den översyn som begärs. Men man förs intelängre påstå atf det finns tillräckliga erfarenheter för aft dra i gängöversynen.