prot · G40999 · 1980-12-31 00:00:00 — En docent i folkrätt - i - säger i entidningsintervju: "Själva ursprunget till asylrätten finns i kyrkorna därman kunnat finna sin . I går bruket tillbaka fillmedeltiden." Den här asylrätten har varit av djupt mänskligt värde. Detär från den utgångspunkten jag har anledning att ställa frågan. Jag har tagitdel av direktiven till utlänningslagkommittén och även av direktiven tillutredningen om tvångsmedel och husrannsakan. När frågan om husrannsakan nu ärföremål för utredning tycker jag att det skulle finnas skäl till filläggsdirektiv,så aft man kan utreda frågan om myndigheternas arbetsformer vid verkställigheti sådana här frågor och göra praxis mer smidig och bättre anpassad för attkyrkorummet skall kunna vidmakthålla sin traditionella roll som . Jagbeklagar i det hänseendet statsrådets snäva inställning. När det gäller själva förfarandet i det härfallet får jag, liksom jag gjorde , hänvisa fill att ärendet såvittjag vet är under utredning hos justitieombudsmannen. Jag kan därför inte gå inpå ärendet här. Jag delar emellertid i långa stycken i den här frågan. Kyrkorummet har en speciell helgd, och den skall vislå vakt om. Jag sade också i svaret att man här skall ta speciell hänsyn. Detär, som sade, fråga om fredad mark. Men att göra enspeciallagstiftning för kyrkorum och liknande lokaler tror jag inte är någotsom man kan ge sig in på av det skälet att konsekvenserna skulle kunna bli ickeönskvärda. Jag tror infe aft statsmakfen kan avhända sig möjligheten atf vidtade åtgärder som behövs när det gäller aft efterspana personer som är misstänktaför brott eller personer som enligt annan lagstiftning eftersöks. Man kan infeavhända sig möjligheten att nå sådanapersoner i vissa lokaler. Dettaställer speciella krav på det sätt på vilket arbetet sker. Såvitt jag vet -jagsade också det - brukar polisen visa stort hänsynstagande tillde lokaler det här är fråga om och utföra arbetet på eft skickligt sätt. Enfråga som tangerar denna diskuteras i utlänningslagkommiftén, där just formernaför verkställande av avlägsnandebeslut och användningen av tvångsmedeldiskuteras. Jag ser ingen anledning- jag upprepar här vad jag sade i svaret -att utfärda några tilläggsdirektiv till tvångsmedelskommif-tén. Anf.19 (): Jag har inte begärt någon speciell lagsfiftning, utan vad jag begärt äratf statsrådet överväger huruvida man infe skulle kunna pröva om gällanderegler verkligen är de bästa och om man inte bör kunna väga in även dessa sakernär nu frågan om husrannsakan är föremål för översyn. Det är möjligt att ensådan översyn inte kommer att medföra någon större förändring. Men innan mankommer till den slutsatsen bör man först göra en noggrann prövning av deintressen som här står emot varandra. Man bör vidare jämföra med den praxis somgäller på andra områden. Defär riktigt som statsrådet säger aft utlänningslagkommittén har den här fråganunder arbete. Enligt vad jag kunnat läsa mig till i dagspressen tycksutredningen vara inne på en skärpning av straffsatserna för de brott som beståri att man gömmer utvisningshotade ufiänningar. Mendet är kyrkorummets helgd som i detta fall är def centrala. Därför tycker jagatt statsrådet i någon form borde medverka fill att vi får klarare riktlinjer isakfrågan. Omtidpunkten för förslag till ny lagstiftning rörande privata skrivbyråer 7§ Svar på fråga1980/81:282 om tidpunkten för förslag till ny lagstiftning rörande privataskrivbyråer har frågat mig när den enmansutredning om bl. a.skrivbyråerna som fillsattes beräknas lägga fram sitt förslagoch om det finns möjligheter att påskynda utredningen. Såsent som svarade jag på en fråga med ungefär sammainnebörd som den som nu har ställt. Jag vill i första handhänvisa till vad jag då svarade. Enligtsina direkfiv skall utredaren till en början göra en kartläggning avarbetsmarknaden för de korttidsanställda på konforsområdet och belysa detservicebehov som skrivbyråerna fillgodoser. Därefter skall utredaren taställning till vilka åtgärder som behöver vidtas för att detta servicebehov ifortsättningen skall kunna tillgodoses, utan att verksamheten skall behövakomma i konflikt med de arbetsmarknadspolitiska målsättningarna. Vilka åtgärdersom behövs för atf upprätthålla en betryggande samhällelig kontroll av gällandelagstiftning skall också belysas. Utredaren skall även gå in på Om tidpunkten för förslag tiU ny lagstiftning rörandeprivata skrivbyråer artistområdetoch andra liknande områden, där det finns motsvarande frågeställningar. Enligt direktiven skall utredningsarbetet bedrivasskyndsamt. Frågan om skrivbyråernas ställning i förhållande tillarbetsförmedlingslagen skall behandlas med förtur. Utredaren har ocksåmöjlighet att redovisa utredningsresultatet i denna del i ett delbetänkande. Som jag framhöll i mitt svar harutredaren startat ett ganska omfattande kartläggningsarbete. Jag kan inte i dagexakt ange när arbetet kan vara klart. Jag vill emellertid understrykadirektivens formulering att utredningen bör bedrivas skyndsamt. Jag kommerdärför att närmare överväga vilka möjligheter som,finns atf påskyndautredningsarbetet. Vad slutligen beträffar de förhållanden som tagit till utgångspunkt för sin fråga - nämligen formerna för AMS tillsynav gällande lagstiftning - är det en sak som gäller en räftsfillämpandemyndighets avgöranden. Med hänvisning till 12 kap. 5 § regeringsformen nöjerjag mig därför med att säga, att vad kritiserar har varit föremålför justitieombudsmannens prövning och att JO i ett beslut senast den 16februari inte har funnit anledning att rikta kritik mot AMS. 21STEN (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret på min fråga. beslöt att hos regeringenbegära att man skulle låta utreda frågan om skrivbyråföretagens verksamhet irelation fill lag om arbetsförmedling. tillsatte regeringen den begärda utredningen,sakkunniga m. fl, och anförde sedan i direktiven att utredningsarbetet skullebedrivas skyndsamt och att frågan om skrivbyråernas ställning i förhållandefill arbetsförmedlingslagen skulle behandlas med förfur. Regeringen påpekadeockså att utredaren hade möjlighet att redovisa utredningsresultatet i dennadel i ett delbetänkande. Statsrådet har i sitt svar på min frågabekräftat detta sakförhållande. Trots att utredningsarbetet således påbörjats hararbetsmarknadsstyrelsen emellerfid börjat agera mot skrivbyråerna. Efter - somberörda företag själva upplever det - summariska genomgångar och s, k.utredningar har AMS uppmanat ett antal företag att lägga ner sin verksamhet"omgående eller ". När så inte skedde, anmälde fill åklagaren. Sedan detta skedde har förhållandenauppmärksammats i massmedia, och frågan har ånyo diskuterats här i kammaren,Enhgt vad företrädare för den berörda branschen uppger har debatten lettfill.att AMS chef jurist förklarade att AMS då inte skulle gåvidare utan att man skulle låta sig nöja till dess att den stadiga utredningenvar klar med sitt arbete. Men som jag påpekade i min fråga har så inte blivitfallet. Det senaste inslaget i denna hetsjakt på skrivbyråerna är ett besökfrån AMS sida utan förvarningpå en byrå i , De båda AMS-tjänsfemännen uppmanade skrivbyrånspersonal atf visa upp företagets fakturakopior etc. Därefter uppsöktes skrivbyrånskunder, vilka hotades med fängelsestraff på upp om de anlitadesådan här "olaglig, grå arbetskraft" från byrån i fråga. , vars främsta uppgift är att geallmänheten service, agerar nu här som både polis, åklagare och domare, AMSdömer skrivbyråer som olagliga ufan att domstol har prövat frågan. Man måsteförstå att skrivbyråerna vill att vårt rättssamhälle skall fungera så, att debetraktas som oskyldiga till dess att motsatsen eventuellt kan bevisas - och i såfall av domstol och inte av AMS, Enmansutredaren, justitierådet , har i ettuttalande i kommenterat situationen på följande sätt; "Under pågående utredning kan jag självfallet intekommentera AMS agerande. Men jag tror inte att jag överskrider minabefogenheter om jag säger att detta inte är praxis. Så länge utredningen pågårbör AMS avvakta vidare åtgärder." Jag vill därför ställa följande följdfråga tillstatsrådet; Betyder detta svar att statsrådet kan vidta sådana åtgärder, t. ex.i form av viss resursförstärkning till utredaren, att hans arbete skall kunnaslutföras under irinevarande år? Om tidpunkten för förslag till ny lagstiftning rörandeprivata skrivbyråer Jag vill först göra klart att AMS som denaktuella myndigheten här har att kontrollera efterlevnaden av den gällandelagen, till dess att har bestämt att annan lag skall gälla - omriksdagen kommer att bestämma det. Det bör inte råda någon oklarhet omrättsläget på den punkten. Det är klart att vad AMS då har att göra är att undersöka,om det finns skäl aft misstänka att man brutit mot gällande lag. Finns det skälatt misstänka det, skall saken överlämnas fill åtal och prövas i sedvanligordning. Denna uppgift kan naturligtvis fullgöras på många olika sätt, och vibör vara överens om att den åklagande och dömande delen av den här processeninte skall ske vid det fillfälle då förundersökningen görs. Men JO har granskatAMS arbete på den här punkten och inte funnit anledning fill anmärkning. När det sedan gäller den tid somytterligare kan förlöpa, innan utredningsarbetet är klart, är det omöjligt atti dag ge exakt besked om den. Men jag kan fill säga att jagundersöker möjligheterna att påskynda utredningsarbetet genom aft förstärkasekretariatresurserna. 23STEN (); Jag ber att få tacka för det kompletterande svaret. Jag finner det olyckligt atf flera företag betraktar AMSmera som en fiskal myndighet än som ett viktigt serviceorgan till allmänhetenstjänst. Mot bakgrund av den översyn av AMS organisation som aviserats i denkommande sysselsättiiingsproposifionen borde det vara lämpligt att nu 2 protokoll 1980/81:99-100 Omutbildningsbidrag till arbetslös ungdom överväga frågan, om man iframtiden kan bryta ut fillsynsuppgifterna ur AMS organisation och lägga dessahos ett fristående organ. Därmed skulle AMS kunna uppfattas mera som ettrenodlat serviceorgan, med vilket alla berörda parter utan att betänka sigskulle kunna vilja inleda ett närmare samarbete. Det skulle i hög grad gagnautvecklingen på svensk arbetsmarknad, om man kunde fördjupa samarbetet istället för att, som varit fallet, välja konfronfafionens väg. Jag är förmin del övertygad om att berörda företag gärna vill samarbeta med AMS, om manfrån det hållet bara visar god vilja härtill. Det är ju märkligt att AMS idagens sysselsättningsläge gör den här prioriteringen av de knappa resurser somman förfogar över och som man i annat sammanhang har beklagat sig över varaotillräckliga. Verket borde verkligen koncentrera sig mer på att förmedlaarbeten fill dem som infe har några arbeten än att rycka undan grunden för demsom har ett arbete, som verkligen behövs och som är efterfrågat på marknaden. Defsäger sig självt att en lag som är med hänsyn fill den tekniskautveckling som äger rum knappast kan vara helt tidsenlig. Då såväl riksdagensom regeringen menar att den bör justeras fill förmån för de synpunkter som bl.a. skrivbyråerna fört fram, borde AMS avvakta utredningsresultatet. Jag vill till de här synpunkterna bara foga att det ju inte är någonstor arbetsuppgift för AMS aft kontrollera efterlevnaden av den här lagen. Detär några enstaka tjänstemän som har att utföra de arbetsuppgifterna. Det ärklart att den helt avgörande verksamheten går ut på att hjälpa arbetssökandeatt få arbete och arbetsgivare att få tag på arbetskraft. Jag är ocksåövertygad om att ingen skulle högre önska att få den här frågan ur världen änmyndigheten själv. Jag hoppas att det pågående utredningsarbetet skall ledatill det resultatet. Anf.25 (): Det är i och för sig rikfigt att det är ett begränsat antal tjänstemänsom har utövat den här fillsynen, men jag tycker, mot bakgrund av vårtstafsfinansiella läge, aft AMS borde ha visat bättre omdöme. AMS borde i dagenssysselsättningsläge ha prioriterat andra vikfiga arbetsuppgifter än att ägnasig åf den här hetsjakten på skrivbyråer. 8 § Svar på fråga1980/81:285 om utbildningsbidrag till arbetslös ungdom 26Arbetsmarknadsministern : Herr talman! harfrågat om regeringen är beredd att utfärda ett nytt bemyndigande förarbetsmarknadsmyndigheterna att utge utbildningsbidrag för arbetslös ungdom vidgenomgång av kortare kurser vid folkhögskola. Def bemyndigande som avser var tidsbegränsatoch upphörde att gälla . har gymnasieskolan genom beslutgivits utökade resurser att förverkliga sitt ansvar att ge utbildning tillungdomar upp till . Linjer och specialkurser har utökats, somförsöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning har införts ochstatsbidraget till inbyggd utbildning inom yrkesområdena handel, industri ochhantverk har ökat. Genom beslut om åtgärder för att främja ungdomarsutbildning i gymnasieskolan (prop. 1980:145) har kommunerna också givitsmöjlighet att anordna upp till fyra veckors introduktionsprogram för ungdomarunder som efter avslutad grundskola varken har arbete eller genomgårutbildning. De som inte kan placeras i utbildning kan få upp till 40 veckorsyrkesintroduktion i företag eller hos annan arbetsgivare. Arbetslösa ungdomar har, om de uppfyllervillkoren för kontant arbetsmarknadsstöd, möjlighet att genomgå AMU-kurs.Sådana kurser är planerade utifrån arbetsmarknadspolitiska bedömningar och haren klar inriktning mot de sektorer på arbetsmarknaden som efterfrågar arbetskraft. I regeringens proposition om den framtidaarbetsmarknadspolitiken, som läggs på bord , har jag motbakgrund av def besvärande arbetsmarknadsläget för ungdomar i åldern 18-19 årföreslagit vissa vidgade möjligheter för ungdomar i dessa åldrar att genomgåAMU-kurser. Förslaget innebär att ungdomar som varit anmälda som arbetssökandevid förmedlingen och för vilka skolmyndigheterna inte kanfinna en lämplig utbildning inom gymnasieskolans ram skall kunna beviljasarbetsmarknadsutbildning vid AMU-kurs. Principen är således att ungdomar i åldern endastfår beviljas utbildningsbidrag för genomgång av särskilt anordnade AMU-kurser. Folkhögskolans kurser för arbetslös ungdom är jämförbaramed bl. a. de korta yrkesinriktade kurserna i gymnasieskolan, varför detstudiesociala stödet bör vara detsamma som i gymnasieskolan, dvs. I det fall resurserna vid AMU-center inte räcker till ochAMU köper utbildningskapacitet i form av kurs vid folkhögskola utgårnaturligtvis utbildningsbidrag till deltagarna. Om utbildningsbidrag till arbetslös ungdom Anf.27 (): Allra först ett tack tillarbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Jag inleder frågan med orden: "Arbetslös ungdom skallberedas antingen arbete eller utbildning." Bakom det ligger målsättningenarbete åt alla. Ungdomsarbetslösheten är en allvarlig fråga. I en nyligenpublicerad svensk undersökning har man konstaterat att arbetslösa jämfört medarbetande ungdomar haft flera psykosomatiska tecken på sjukdom och högrestarksprits- och starkölskonsumtion. I en finsk undersökning sägs att dagens Omutbildningsbidrag till arbetslös ungdom arbetslösa ungdomar blirmorgondagens medelålders patienter. I en dansk kunskapsöversikt noteras atfarbetslösa ungdomar psykiskt drabbas hårdare än äldre. Jagtror att arbetsmarknadsministern delar de här synpunkterna som jag framför. Hansäger också att det kommer att framläggas en proposifion, som skallytterligare vidga ungdomarnas utbildningsmöjligheter. Men jag är ändå besvikenpå svaret. Visserligen pekar arbetsmarknadsministern på rätt mycket som hargjorts : Ökade resurser till gymnasieskolan, fler specialkurser,nya möjligheter för kommunerna osv. Men slutsatsen måste ändå bli att det intekan bli tal om några kurser med utbildningsbidrag i folkhögskolans regi - intenu längre. Vadär def för fel på folkhögskolan? Jag är alldeles säker på att arbetsmarknadsministernsvarar atf det inte är något fel på folkhögskolan. Det är fel på självautbudet. Jaghar här i min hand en inbjudan till en kurs för arbetssökande. Den inleds medkursintrodukfion, man fortsätter med studier med inslag av studieresor fillföretag, man gör praktikbesök, man får vägledning i grupp, man får vägledningenskilt. sysslar man med prakfiskt arbete, och sedan görsen uppföljning av praktiken och en utvärdering- allt i syfte aft kursdeltagarnaunder dessa skall hitta, kanske inte drömyrket men i varje fall effjobb, eller ledas in på utbildning till def yrke de visar sig vara mest lämpadeför. Jagär alltså besviken så till vida att folkhögskolorna, som ju spelar en betydanderoll i vårt utbildningsliv, på det här sättet nu har blivit undantagna frånmöjligheten att ge den här utbildningen med bibehållet utbildningsbidrag. Låt mig först bekräfta antagande atf jag delar hansvärderingar när det gäller att bekämpa ungdomsarbetslösheten, Qm vi, precis somSven-Erik säger, infe lyckas bemästra de här ungdomarnas problemförstoras de . Att ge ungdomar arbete är därför den bästaförebyggande åtgärden vi kan sätta in. Just därför får det också kosta en delatt klara den uppgiften. Menvi måste komma ihåg att arbetsmarknadspolitiken utgår ifrån vad som ärnödvändigt för att hjälpa den enskilde individen atf få eft varaktigt arbete påarbetsmarknaden. Det är alltså utgångspunkten. Vi vet att utbildning ofta ärdet bästa vi kan ge ungdomarna. Har de brister i den grundläggande utbildningenskall detta ske i huvudsak i det reguljära utbildningsväsendet. Har de bristeri sin yrkesutbildning kan defta ske via arbetsmarknadsutbildningen. Nuförsöker vi rikta in mer och mer av arbetsmarknadsutbildningen på industrin,därför att vi vill underlätta industrins expansion, och det är bara i begränsadutsträckning som folkhögskolorna har möjlighet att ordna sådana kurser. Men jagupprepar atf om det finns brister i fråga om den utbildningskapacitet som AMUkan erbjuda kan och bör AMU köpa upp den Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Då får eleverna också utbildningsbi- Nr 99 kapacitetenvid folkhögskolorna, drag. 29 (): Fram till var det tillåtetför folkhögskolorna att anordna sådana här kurser med bibehålletutbildningsbidrag till de aktuella eleverna. Låt mig följa upp det med frågan:Anser arbetsmarknadsministern atf erfarenheterna från den här kursverksamhetenvar dåliga, eftersom det bemyndigande som fanns inte har förlängts?Det måste väl ändå finnas någon orsak fill den ändrade inställningen fråndepartementets sida? Vi har försökt göra en klarare bodelningmellan vad som är utbildningspolitikens ansvarsområde ocharbetsmarknadspolifikens. Vi har både i gymnasieskolan och på folkhögskolornahaft litet bekymmer med atf en del elever har reguljärt studiestöd och andrahar utbildningsbidrag. Mera grundläggande, allmän utbildning bör så långt möjligtske via det reguljära utbildningsväsendet och med hjälp av vanligtstudiesocialt stöd. När det är fråga om mer yrkesinriktad utbildning, träderarbetsmarknadsutbildningen mera definifivt in på arenan. Det var inget fel på folkhögskolornas sätt att genomförasin uppgift. Tvärtom delar jag höga uppskattning avfolkhögskolorna, men med den här ansvarsuppdelningen faller det sig naturligtatt folkhögskolorna används bara för en yrkesinriktad utbildning som inte ståratt få inom den kapacitet som vi redan har byggt upp inom arbetsmarknadsutbildningensorganisation. 31 (): Jag delar arbetsmarknadsministerns synsätt,att det är ett problem att förmånerna i vårt skolväsende kan skilja från elevtill elev. Detta gäller gymnasieskolan, och det är kanske litet förvånansvärtatt arbetsmarknadsministern vill föra in det problemet i folkhögskolan. Åtminstone har jufolkhögskolan haft ett stort inslag av elever, även på längre kurser, som gåttdär på AMS-medel, om jag får använda det uttrycket. Här verkar det alltså somom avsikten är att undan för undan gå in på det området när det gällerfolkhögskolan, och det gör mig oroad. 9§ Svar på fråga 1980/81:313 om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten 32Arbetsmarknadsministern : Herr talman! har frågatmig vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att snabbt komma fill rättamed ungdomsarbetslösheten och underlätta förungdomen, framför allt flickorna, att få jobb. Somjag anförde i årets budgetproposition ligger arbetsmarknadspolitikenstyngdpunkt på den egentliga platsförmedlingen. De arbetssökande behöver iförsta hand hjälp att fa arbete på den öppna marknaden. Det innebär oftarelafivt omfattande individuella insatser från arbetsförmedlingens sida föratt övertala arbetsgivare aft göra avkall på sina krav beträffande utbildning,yrkeserfarenhet osv. liksom för att förmå de arbetssökande att ställarealistiska krav på arbetets innehåll. Iår genomförs på förslag av en utredning inom AMS - kallad PLOG - enorganisatorisk förändring inom arbetsförmedlingen som syftar fill att ge denegentliga platsförmedlingen en starkare ställning. Behovet av arbetsmarknadsutbildningoch sysselsättningsskapande åtgärder prövas fortlöpande av arbetsmarknadsverketoch regeringen. Beträffande de allra yngsta - ungdom - hargymnasieskolan ett särskilt uppföljningsansvar. proposition om arbetsmarknadspoHtikens framtida inriktning som överlämnas kommer jag atf redovisa ingående överväganden och förslag till åtgärderför att motverka ungdomsarbetslösheten. 33 ULFSI'VERTUN (vpk); Jag tackararbetsmarknadsministern för svaret. Denallt större arbetslösheten är en bister verklighet för omkring 100 000arbetslösa ungdomar. När nu regeringen och i dessa arbetslöshetenstider pratar om våren, då liknar det mer en osaklig och felaktig väderprognos.När regeringen säger i sin finansplan att arbetslösheten kommer att öka med 60 000personer, är det ett hårt slag mof ungdomen. Framför allt är det de ungatjejerna som drabbas. Man beräknar att av flickorna mellan 16 och 19 årsaknar jobb. Ifinansplanen visar regeringen inte på några egentliga åtgärder - ocharbetsmarknadsministern gör det inte heller - för att bryta den ökadearbetslösheten, att skapa fler jobb. I stället har regeringen dragit åtsvångremmen om kommunernas ekonomi. Man har slopat möjligheten för ungdomarunder atf få beredskapsarbete. I svaret hänvisar arbetsmarknadsministerndessa till gymnasieskolan. Vad regeringen tycks mena med kamp motarbetslösheten är att skoltrötta elever skall tvingas gå kvar i skolan för åtminstone skall kunna skryta över att ha världens bäst utbildade arbetslösa.Detsamma gäller resurserna för arbetsplatsförmedlingarna. De är bra, men varförger ni dem inte de pengar de begär? Tvärtorhkrävs det en offensiv polifik, där kommuner, landsfing och stat åläggs attskapa jobb åt ungdomen, en sysselsättningsgaranti. I stället för attstrama åt den offentliga sektorn kan man undanröja de underbemanningar som finns inom service. Det skapar också fler jobb inom industrin. Denborgerliga politiken har inte ens klarat av att öka bostadsbyggandet, som ju ären nyckelfråga även för den övriga sysselsättningen. Det får vibyggnadsarbetare sota för arbetslöshet. Ungdomen kräver nu besked.Vilka planer har regeringen? denarbetslösa ungdomen att få ett jobb - 1982, 1983 eller aldrig? Qmvi filtar på SCB:s siffror, finner vi aft det inte råder någon brist påinvesteringskapital. Sådant finns i företagens kassor. Därför vill jag fråga:Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för atf tvinga företagen atf investeradessa pengar i nya jobb för ungdomen? Tillsist: I valrörelsen talade folkparfiet om ett program för att klaraungdomsarbetslösheten. Jag skulle vilja fråga arbetsmarknadsministern: det här programmet? Eftersom frågan handlar om åtgärder för att komma till rätta medungdomsarbetslösheten tänker jag inte vidga debatten fill att gälla denekonomiska politiken eller bostadspolitiken eller någon annan, i och för sigintressant fråga, UlfSivertun har uppenbarligen en egen sorts matematik när han kommer fram till attvi skulle ha en ungdomsarbetslöshet på 100 000 personer. Man finner spår av deträknesättet i den fråga som han har ställt, där han räknar inarbetsmarknadsutbildningen. Jag tycker att skall sluta kalla demsom går i utbildningar arbetslösa. De håller på att skaffa sig en utbildning föratt kunna få och klara av ett jobb på arbetsmarknaden.