prot · G40995 · 1980-12-31 00:00:00 — Så blev tyvärr infe fallet. har sagt att han, därestFOA av någon anledning efter utredningens slutförande inte skulle komma atfutlokaliseras fill , vill arbeta för att frågan om lokaliseringen avnågon annan myndighet tas upp till övervägande. 2 § Svar på fråga1980/81:288 om åtgärder för att rädda torrbafterifabriken i har frågat mig vilka insatser jag är beredd att vidtaför aft rädda Torrbafterifabriken i . , som är den enda batterifillverkaren i , är sedan år 1974eft helägf dotterbolag till det danska företaget , vilket i sin turingår i Def Store Nordiske Telegraf-Selskap. Vid Hellesens treproduktionsenheter, varav två är belägna i , tillverkas Omåtgärder för att rädda torrbat-terifabriken i salmiakbrunsfensbatferieroch i begränsad omfattning alkaliska batterier och lifiumbafterier. Marknaden iNorden och i övriga för salmiakbrunsfensbatferier är vikande sedanmitten av , bl. a. beroende på atf de nya alkaliska batterierna ochlitiumbatterierna har bättre kapacitet och längre livslängd. är detöverkapacitet i tillverkningen i . Dessa omständigheter har lett till enhård priskonkurrens. För att klara dessa ändrade förutsättningar har Hellesens,som har en dominerande marknadsandel i , i likhet med andrainternafionella batteriproducenter, strukturrationaliseraf sin tillverkninggenom produktionsspecialisering och produktbyten med andra fillverkare. Trotsdeffa pekar enligt vad jag erfarit preliminära uppgifter på attHellesenskoncernens förlust efter två tidigare förlustår är större änvad som budgeterats. Efterutredning beslöt atfMBL-förhandlingar skulle inledas. Dessa förhandlingar skall, enligt vadjag har erfarit, omfatta avveckling och överföring av produktion i Ångelholmtill Hellesens fabrik i , uthyrning av tillgängliga utrymmen samt avyttringeller flyttning av ej användbar utrustning. Motivet för att överföraprodukfionen fill Köge är att minska de fasta kostnaderna. Torrbatterierär vid en krigssituation av betydelse för civilförsvaret, men framför allt fördet psykologiska försvaret för att man skall kunna sprida samhällsinformationvia batferidrivna radioapparater till civilbefolkningen. Mot bakgrund av denrådande situationen för Torrbafterifabriken pågår f. n. inom överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF) ett arbete för atf finna och utvärdera alternafiv somkan trygga beredskapsförsörjningen av torrbaffe-rier. Ett av dessa alternativär att förvara maskiner i "malpåse" och att beredskapslagra färdigatorrbatferier. Regeringenplanerar inga åtgärder utöver dem som eventuellt kan aktualiseras med anledningav ÖEF:s utredning. 9 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Men det varett svar som jag finner ytterst negativt. Detär en synnerligen olycklig utveckling som ägt rum vid Torrbafterifabriken iÄngelholm sedan den bytte ägare 1974. Antalet anställda har minskat undan förundan, och den överenskommelse om minsta antal anställda - 247 personer- somträffades då Hellesenskoncernen fick industridepartementets fillstånd attförvärva Tudor är för länge sedan bruten. sysselsätts 140 personer. I denöverenskommelse som jag här åberopar förband sig den nye ägaren attsysselsättningen skulle hållas uppe, att batteriprodukfionen av två sorter inomföretaget skulle bedrivas vid Ängelholmsfabriken och att produktutvecklingskulle ske. Idenna överenskommelse, som jag försfår på intet sätt är bindande förföretaget, låg givetvis omtanken om att vi skulle klara oss vid en eventuellavspärrning. ÖEF, som är den myndighet som har att se till våra möjligheter atfförse landet med torrbatferier i eff avspärrningsläge, arbetar , enligt vad statsrådetanger i svaret, med att finna alternativ som kan trygga Ett av dessa alternativ är enligt svaret att förvara maskineri malpåse och att beredskapslagra färdiga torrbatterier. Atf lagra maskiner förframställning av batterier går naturligtvis, men det går inte lika bra attlagra det yrkeskunnande som finns hos de anställda. Detta kunnande kommer pålitet sikt atf skingras, och om man efter ett anfal år skulle behöva sätta igång tillverkningen kommer den yrkeskompetens som då skulle behövas atf saknas.Att lagra torrbatferier vet vi att man kan göra endast till en viss fid. Sedanär batterierna obrukbara. Det går naturligtvis att ordna detta då gränsernaär öppna genom att ständigt låta lagret cirkulera. Men vid en avspärrningkommer vi i eft besvärligt läge. Jagär förvånad över aft ÖEF, som känt tillHellesenskoncernens avsikt att lägga ned fabriken i , inte tagitkontakt med koncernen för aft förmå den att driva företaget vidare. Jagskulle önska att statsrådet tog kontakt med koncernledningen och i förstaomgången diskuterade möjligheten att driva fabriken vidare med dess nuvarandetillverkning och, om detta skulle visa sig ogörligt, förmådde den att hjälpatill med anskaffning av nya sysselsättningstillfällen innan avveckling sker.Jag hoppas att statsrådet är beredd atf ta dessa kontakter. OmTelubs utbildning av libyer Jag vill understryka vad jag sade i mitt svar till , attden utredning och analys av den här frågan som gjorts av överstyrelsen förekonomiskt försvar måste bli avgörande för hur man fortsättningsvis handläggerärendet. Anf.11 (): Jag vill ytterligare trycka på atf man infe - vid sidan av de problemav beredskapsmässig karaktär som anmäler sig - får undervärdera vikten av atten arbetsplats med 140 anställda stänger. Deffa sker i dåsysselsättningen vacklar litet varstans. Sysselsättningslägeti är inte sådant aft nya jobb kan erbjudas. Några nya jobbfinns inte heller på pendlingsavsfånd. Detta är för de anställda en mycketviktig fråga. Den är givetvis också viktig för kommunen. Tillsist undrar jag vilka möjligheter det finns att i en framfid slippa se slutnaavtal som är till intet förpliktande. Det kan inte vara meningen att anställdai vårt land skall behöva vara så grymt utlämnade fill en multinationellotrygghet. 3 § Svar på fråga1980/81:291 om Telubs utbildning av libyer 12 IndustriministernNILS ÅSLING: i har frågat handelsministern om regeringenämnar vidta åtgärder mot utbildningen av libyska militärer i . Om Telubs utbildning av libyer Arbetet inom regeringen är så fördelat aft det är jag somskall svara på frågan. Som framgått av handelsministerns svar på fråga av OlleWästberg har det nu framkommit atf den utbildning Telubavtalat atf ge vid har visat sig komma att få vissa militärttekniska inslag under senare delen av ufbildningsperioden. Regeringen harmeddelat libyska regeringen aft sådan utbildning inte kan komma i fråga. Överläggningar pågår f. n. mellan Telub och den libyskekunden om den kontrakterade utbildningen. Telubs nya ledning har forflöpandeinformerat företrädare för regeringen om förhandlingsläget. Telubs ledning harvidare förklarat att man ämnar överlägga med representanter för regeringenefter det att förhandlingarna slutförts men innan beslut fattats. Med hänvisning till vad jag nu har anfört och till avhandelsministern fidigare lämnat svar till anser jag det intepåkallat att regeringen f. n. vidtar några åtgärder. 13OLLE i (fp): För var dag som går blir Telubaffären alltmerpinsam och plågsam för regeringen. Telub i sluter kontrakt om militärutbildning i av hundra kadetter från . är en avarabvärldens mest aggressiva diktaturer. är den stat i världen som harstött flest terroraktioner, som stöder både fascistiska och kommunistiskaterrororganisationer - bara de har som mål att störta demokratier och dödajudar. härskare Kadaffi är i sina uttalanden öppet antisemitisk. Var ärdet flygplanskaparna från nu söker sin tillflykt? Jo, naturligtvis iLibyen. Åt detta utbildar militärer. Till dettaLibyen säljer Telub -ett svenskt helstafligf företag - radarstationer ochfjärrstyrningssystem för båtar, en utrustning som gör det möjligt atf köra uppsprängladdningar på , hota oljeraffinaderierna i ellerblockera Tel Avivs hamn. Detta har kunnat ske utan att regeringen ingripit. Närfakta kommit har regeringen förnekat dem. I debatt efter debatt här iriksdagen har regeringens representanter förnekat atf libyerna i varitmilitärer, att utbildningen skulle ha militära inslag. Den socialdemokratiskaoppositionen har tigit. De statsråd som varit informerade har tysta låtitriksdagen bli vilseledd. utreder och regeringsrådetÅbjörnsson vad som hänt. Min fråga handlar om vad som skall hända. När bubblansprack - dvs. när regeringen erkände atf de fakta allmänheten under mer än effår kunnat ta del av i var korrekta - meddelade regeringen att denmilitära delen av utbildningen inte skulle bli av. Skall vi iSverige utbilda libysk militär personal? Inte ens nu - efter allt som hänt - vill regeringen gebesked på den punkten. Jag måste ändå ha svar på en fråga: Anserregeringen det rimligt aft vi i utbildar libyska kadetter? Påden frågan går det infe atf svara med att hänvisa fill utredningar ochförhandlingar. Här pågår en utbildning av libysk militär. Den omfattarelektronik, navigation och datateknik - allt med breda militära användningsområden. Nuhandlar Telubfrågan infe om handel utan om vår vandel. Anser, , regeringen det rimligt att ett svenskt statligt företag utbildar libyskmilitär personal? Jag har i mitt svar upplyst i om att här pågårförhandlingar. Jag hoppas atf förstår vad innebörden av förhandlingarär och aft rimligen inte kan mena aft vi här i kammaren eller viamassmedia skall sköta förhandlingar med representanter för en främmande makt. Istället bör vi ge den nya Telubledningen tid och möjlighet atf slutföraförhandlingarna, innan' vi värderar resultatet. Jagvill också passa på att säga atf den här frågan ju har många aspekter. Om detinte skall stanna vid en enkel häxprocess bör man rimligen se till vad som harvarit de avgörande händelserna också i det förflutna. Förstoch främst finns det två reella beslufsfillfällen, där den svenska regeringenhar varit inblandad i frågan. Det första är ramavtalet med från 1974.Def andra är det tillfälle då företaget fog kontakt med regeringen ibörjan av 1979 för att stämma av def avtal man då var i färd med att teckna. Sedanhar diskussionen om informationsflödet kommit att dominera intresset, ochförvisso är det mycket atf säga om informationsflödet i ett regeringskansli.Den utredning som konsfitutionsutskottet gör får väl visa hurdanaomständigheterna har varit i det sammanhanget. Men det centrala är naturligtvisom behandlingen av informafionerna på något sätt infe har stått iöverensstämmelse med principerna, andan och meningen i det ramavtal vi har medlibyska staten. OmTelubs utbildning av libyer 15 iStockholm (fp); De tre senaste regeringarna har alla haft en rad tillfällen då man hadekunnat stoppa Telubaffären - det borde man ha gjort. Jagfrågade . Åsling om def är moraliskt rimligt att vi i utbildarmilitär åt ferrorsfaten . Det förhandlar vi om, säger . Menvad är defta? Regeringen är ju inget affärsdrivande verk utan politisktansvarig. Av regeringen måste vi ha rätt atf få svar på frågan: Anserregeringen det rimligt att eft svenskt statligt företag utbildar libyskmilitär? Utbildningen av libyer fortsätter ju i . Men varför inte avbrytautbildningen? Varför infe sända hem dem och på det sättet sätta punkt i dennaeländiga affär? Jag vill också fråga NilsG. Åsling: Kan regeringen över huvud taget OmTelubs utbildning av libyer garantera att de kadettersom utbildas i verkligen är libyer? Det har ju hänt förr att givitPLO-agenter libyska pass och sänt dem på utbildning utomlands. Kan regeringengarantera atf def infe är PLO-folk som just nu utbildas i ? Den avgörande punkten i sammanhanget är ju om vi skall leva upp tilldet ramavtal som vi tecknade med libyska staten 1974 och om de åtgärder som nuvidtas skall föranleda atf man säger upp defta ramavtal. iStockholm måste väl ändå medge att internationella avtal, avtal mellan stater,är fill för att följas. Det föranleder då en diskussion som för mycket längreän när det gäller detta speciella avtal. Skall vi ompröva ett ramavtal, inomvars ram vi har goda handelsrelafioner med ? Om tänkernärmare efter, får han väl ändå medge att det här aktuella avtalet måsteföranleda reella förhandlingar innan man kan värdera vad olika komponenter iavtalet egentligen innebär. Dessutom,som sagt; Def intressanta här är ju inte informafionsflödet och preliminäraställningstaganden, ufan det är egentligen de beslutstillfällen när regeringenhar haft möjlighet att reellt ingripa i frågan. 17 iStockholm (fp): Vad som sägs om ramavtalet är ju struntprat. Jag har läst avtalet. Detfinns inte en antydan i ramavtalet om att skall ge militär utbildningåt militärer från . Socialdemokraternasansvar ligger i att man under hela den tid då alla dessa fakta publicerades feghär i . Den avgörande punkten, , är inte ramavtalet medLibyen, utan det är frågan: År det rimligt atf vi i utbildar libyskmilitär? Den utbildningen fortgår ju. Def är den frågan jag har ställt men intefått något svar på. Jag har också frågat om regeringen kan garantera attkadetferna i är libyer och inte PLO: are. NilsG, Åsling vill inte ge besked när det gäller frågan om regeringen tänkeringripa eller inte mot aft libysk militär personal får utbildning i , Dåvill jag fråga: Anser regeringen att man över huvud taget kan ingripa? Tidigarehar ju regeringen sagt aft det infe finns några formella möjligheter att stoppautbildningen på Telub, har regeringen ingripit mot den militäradelen av utbildningen. Anser man nu aft regeringen har formella möjligheter attingripa? säger att det är struntprat. Men vad är struntprat i denhär frågan? Jo, def är naturligtvis att inför insikten atf förhandlingar pågårmed en främmande makt, med vilken vi har slufit ett ramavtal inom vars ram dethar träffats vissa sekundära avtal, ifrågasätta förhandlingarna medan de pågår, måste medgeatf våra relationer med , liksom med andra främmande stater, måste gestaltas i ordnade formeroch atf förhandlingarna rimligen infe skall ske här i kammaren eller viamassmedia. Förhandlingsresultatet får vi diskutera när def föreligger. Vi harfrån regeringens sida i detta ärende klart deklarerat att någonmilitärutbildning inte kan komma i fråga här i landet, 19 i (fp): Regeringen har helt ufan förhandlingardeklarerat atf någon militär utbildning av libyer i infe kan komma ifråga. Då frågar jag: Kan en utbildning av libysk militär komma i fråga? På denpunkten svarar infe , Åsling, Och förhandlingar eller infe förhandlingar,så är den fråga jag vill ha svar på; Anser regeringen det över huvud tagetrimligt att vi utbildar libysk militär i ? Då går def infe atf krypabakom ramavtalet, för detta är en moralisk och polifisk fräga, som vi måste hasvar på och som man inte kan svara på genom aft säga att man förhandlar. Jag har ställt en rad frågor till , Jag harfrågat om regeringen anser det rimligt atf vi i skall utbilda libyskmilitär. Jag har frågat om regeringen kan garantera att kadefterna i Växjöverkligen är libyer och inte PLO-agenter, och jag har frågat om regeringenanser aft man nu har formella möjligheter aft ingripa mot Telubs utbildning avlibysk militär personal,' Jag har fidigare - sex gånger, tror jag - ställt frågor omTelub i . Då har svaren blivit missledande förnekanden. går detinfe atf få några svar alls. Men varför fortsätter regeringen på detta sätt?Varför gör man infe det enda rimliga, som är aft avbryta denna utbildning ochfå slut på Telubaffären? öm Telubs utbildning av libyer Som jag sade är det två beslutstillfällen idef förflutna som styr hela handläggningen av den här frågan. Det första är ramavtalet , som skisseradeintentionerna och atmosfären för våra relafioner med , Ingen har krävtatt detta avtal skulle sägas upp - infe ens , Är def OlleWästbergs mening att vi skall säga upp ramavtalet? Säg det i så fall iklartext, så att vi vet var vi har i den frågan. Det andra är regeringens ställningstagande i början av1979 till det då föreliggande avtalet. Den personalkategori som den gångenbedömdes acceptabel för utbildningen är den personalkategori som manfortfarande har. Och måste rimligen förstå atf innan regeringenkan göra något nytt ställningstagande måste de förhandlingar som pågårslutföras. Det är orimligt - jag höll på att säga oansvarigt - avOlle att hävda att internationella relationer mellan stater skallhandläggas på det sätt som här kräver. Så går det inte till iordnade relafioner mellan nationer. 13 protokoll 1980/81:93-95 OmTelubs utbildning av libyer Anf.21 i (fp): Jag menar att den socialdemokratiska oppositionen har eft ansvar idenna fråga, eftersom den teg , under av förnekandensamtidigt som fakta låg på bordet. har fakfiskt inte med detta aft göra. Skall vi säga upp ramavtalet,frågade . Nej, naturligtvis infe, eftersom det ingenstans iramavtalet står eller ens finns antytt aft vi i skall ge libysk militärutbildning. Eller menar att 1974 slöt ett avtal som innebaratt det var O.K. att man i gav libysk militär utbildning? Qm ramavtaletär så vikfigt, hur kan det då komma sig att vi nu utan något som helsthänsynstagande till ramavtalet kan besluta att stoppa den militäradelen av utbildningen? Den är ju infe heller olaglig formellt sett, baraomoralisk. Jaghar fortfarande inte fått svar på frågan om regeringen anser det rimligt attdet i utbildas libysk militär. Det är en moralisk fråga, den förhandlarman om, säger . Regeringen kan uppenbarligen inte garantera atflibyerna i är libyer och inte PLO-agenter. Det går inte nu att få någotsvar på frågan om regeringen menar att den har formella möjligheter att ingripamot Telubs utbildning av libyer. : Detta var eff avslöjande inlägg av . Han villinte säga upp ramavtalet. Inledningsvis riktar han en rad beskyllningar mot ennation med vilken vi har vänskapliga kommersiella relationer. Men han vill intesäga upp avtalet, säger han . Vad vill egentligen med dennafråga? Uppenbarligen vill han skapa förvirring. Detär väl att inte har något som helst inflytande överutrikespolitiken här i landet, för så oansvarigt får man inte driva debatten.Sedan må def finnas inslag i denna affär som skulle kunna vara annorlunda, menkonstitutionsutskottets och andra utredningars prövning får ju visa vad som ärräft och rikfigt i informationsflödet och i behandlingen av det. Men det är somsagt väl för det här landet atf saknar inflytande överutrikespolifiken. 23 iStockholm (fp): Om vi bortser från de vänliga personliga orden säger attjag riktar beskyllningar mot en nation som vi har vänskapliga förbindelser med. Vadär det för beskyllningar? Jo, det är aft stöder terroristorganisationeroch terrorisfakfioner över hela världen. Det är attLibyens härskare ständigt gör antisemifiska uttalanden. Tycker och regeringen att def är rimligt att vi utbildarmilitär åt en sådan nation? Def är def som är huvudfrågan. Det går inte att få svarpå def här. Det går över huvud taget infe aft få svar på några frågor. När jagställer fre preciserade frågor - om tycker att det är rimligt attvi i utbildar militär åf , om regeringen över huvud taget kangarantera att de som utbildas här är libyer och inte palesfinska agenter ochom regeringen anser att den över huvud taget har formella möjligheter attingripa - svarar infe alls. Han går upp i talarstolen och säger atthan skall säga någonfing "fill sist" och markerar därmed att han överhuvud taget inte vill debattera Telubfrågan, Regeringen måste ju ändå ge ettpolitiskt svar! Tänker man låta denna utbildning fortgå? Omåtgärder för att minska räntekostnaderna för småföretagare 4§Svar på interpellation 1980/81:93 om åtgärder för att minska räntekostnadernaför småföretagare har frågat migom jag är beredd atf ta initiafiv tillåtgärder som minskar räntekostnaderna för småföretagare. Småföretageni har generellt sett samma kostnad för sina lån som större företag. Detinnebär bl, a, att liknande krav på ett lånefinansierat projekts lönsamhetmåste ställas, oavsett om företaget är stort eller litet. Jag vill dock erinraom att det av staten hälffenägda AB Industrikredit ger lån med fast ränta tillfrämst små och medelstora företag. Bolagets utlåningsränta bestäms med hänsyntill den s, k, långa räntan som infe fluktuerar i samma utsträckning somriksbankens diskonto. Lokaliseringslån och indu-strigaranfilån lämnas ihuvudsak till mindre företag. Räntan på dessa lån är relativt begränsad, trotsatt lånen ofta medför ett betydande risktagande för staten, I likhet med är jag oroad av attvårt f. n, höga ränteläge innebär påfrestningar på inte minst de mindreföretagen. Småföretagen utgör dock en betydande del av det svenskanäringslivet, Kredifpolitiska åtgärder måste därför omfatta även småföretagenför att få önskade effekter. Dessa företag utgör dessutom en så heterogen gruppaft det även vore tekniskt svårt att särbehandla dem i dessa avseenden. 25 (): Jag ber att få tacka industriministern för svaret på mininterpellation. Överalltbörjar man nu inse nyttan av en sådan struktur på näringslivet som läggertyngdpunkten på småföretagen. Där en sådan struktur inte finns och där mankanske av tradition har satsat på eft storföretag gör man nu ansträngningar föraft åstadkomma en förändring mot en ökad andel av småföretag. Man räknar medatt därmed få till stånd en mindre känslighet och en större riskspridning församhället som helhet i en landsända, genom flexibilitet och mindre tröghet närdet gäller att ändra produktionsinriktningen vid skiftande konjunkturer ochförändrade anspråk från en snabbt skiftande marknad. Om åtgärder för att minska räntekostnaderna försmåföretagare Den ökade uppskattningen av och det ökade intresset förföretagsamheten och insikten om aft denna är bra och nödvändig för landet somhelhet - vilket antyder en efterlängtad omvärdering - kommer också småföretagandetfill del. De åtgärder som är vidtagna av industriministern visar ju atfnäringspolitiken numera förs med inriktning på de nytfigheter somsmåfö-refagandet kan tillföra landets näringsliv. Landsändar där def förekommereft rikt och differentierat näringsliv med ett starkt inslag av företagsamhethar, inte minst , konkret visat vad defta betyder för attupprätthålla en hög sysselsättning. Småföretagen tjänar ju också som ettlätthanterligt verktyg för regionalpolitiken. På orter där det motsattaförhållandet har rått - där alltså småföref ägandet har varit förhållandevislågt - har man haft och har större problem när det gäller sysselsättningen. Även om defta är så komplicerade sammanhang att man skallundvika generalisering, är def svårt aft inte se sambandet. Def gör man i olikadelar av landet, också i , där man har nått goda resultat. Jag kansom exempel nämna Fosie indusfriby i , där kommun och företag tillsammanshar gjort ansträngningar. Eftersom försummelserna fidigare har varit storaräcker det emellerfid inte med detta, utan behöver ett än mer ökatinslag av småföretag. Risken för en ökad arbetslöshet är uppenbar iMalmöomrädet, och då är def intressant aft se att dessa småföretag, t. ex. iFosieområdet, har kunnat utvidga och nyansfälla. Man kan peka på Kronobergslän, som är ett skolexempel när def gäller småföretag och vad sådana betyderför en region. Def är då naturligt att försöka göra något liknande på andrahåll. Den fråga jag ställt till industriminister av två ting: dels av vetskapen om att, som jag tidigare framhållit,småföretagen betyder så mycket, dels av kännedomen om att det i varje fall iett inledningsskede medför stora risker och kostnader att starta ett företag,särskilt vid mycket hög ränta. Utvecklingen på näringslivets område och vad beträffarsysselsättningen i den region jag representerar har på senare fid börjatbeskriva en kurva som markerar en viss försiktig optimism. Den är infe minstföranledd av det engagemang som regeringen med industriministern i spetsen lagtner för att vända ett alltför ensidigt beroende av en bransch till ett merdifferentierat näringsliv. Här har på allra tagits lovvärdainitiativ och - det infe minst viktiga - tänts en ny framtidstro. Jag vill notera den passus i svaret där statsrådetuttrycker sin oro över värt f. n. höga ränteläge, som innebär påfrestningarinte minst för de mindre företagen.