prot · G40996 · 1980-12-31 00:00:00 — Det kan, herr talman, vara av värde att visa på hurskatterna såg uf 1965 och hur de ser uf . varskattesatsen för starköl 1:41 per liter. är den 5:25. Det skall jämförasmed att skattesatsen för kolsyrade läskedrycker låg på 0:33kr. Efter den senaste höjningen, , är den . Där ligger densfill. Om slopande av skatt på läskedrycker och lättöl Om slopande av skatt på läskedrycker och lättöl De här siffrorna visar klart på min filosofi: Avståndetväxer för varje gång man gör en förändring, om man håller fast vid den härpolifiken. Detärinfesåaff jag-jag tror inte atf menadedet, men det kunde möjligen uppfattas så - nonchalerar skaften på kolsyradeläskedrycker och lättöl och tror att den inte har någon nykterhefspolifisk effekt.Om man tar bort de som skatten är på kolsyrade läskedrycker och de 52öre som den är på lättöl får det väl någon effekt. Men den effekten är, som jaghar sagt i svaret, troligen rätt marginell. Den bedömningen är jag infe ensam om. Jag vill gärnaerinra om att skaffeufskotfet när man 1978/79 behandlade frågan efter mofionerav bl. a. hade den här uppfattningen: "Utskottet vill uttala sin uppskattning av denmålsättning som kommer till uttryck i motionerna men tvingas konstateraaft de marginella prissänkningar som den förordade skatfeavvecklingen skullemedföra knappast kan vänfas styra konsumfionen i den avsedda riktningen. Detskulle kunna göras gällande i fråga om ungdomens dryckesvanor, som mofionärernasärskilt vill förbättra genom de föreslagna åtgärderna, att de dyrasteläskedryckerna i den mest kostsamma förpackningen, burken, i stor omfattningblivit attraktiva ungdomsdrycker och delvis slagit ut de traditionellaläskedryckerna i returglas. Uppenbarligen styrs inte ungdomens konsumtionsvanori huvudsak av ekonomiskt tänkande, vilket mofionärerna förutsätter." Def här var alltså skatteutskottets skrivning medanledning av propåer från m. fl. för ett par . Närdef gäller effekten tror jag atf det är en realisfisk bedömning skafteufskoftetgör beträffande skatterna på lättöl och kolsyrade läskedrycker. Def är då dennamarginella effekt som jag har vägt emot det bortfall av statsinkomster som detändå skulle bli fråga om. Med den ekonomiska situation som vi har kännsdet fel att dra eff pennstreck över de 240 miljonerna. Därför har jag valt denhär linjen, och om inga särskilt starka argument förs fram emot den, kommer jagatt i varje fall under närmaste fiden fullfölja den politiken. förde också in andra synpunkter som jagtycker atf det är viktigt aft fundera över. Han framhöll att läskedryckerna -def var framför allt dem som han talade om - har konkurrens från safter, juiceroch andra moderna drycker som är fria från beskattning. Jag medger att det härföreligger en svårighet, och jag har också grubblat rätt mycket över problemet.Men man kan inte komma ifrån att def skattetekniskt är en besvärlig, för attinfe säga mycket besvärlig, fråga. Det är möjligt att vi kan komma till rättamed problemet, om vi tycker aft det är mycket angeläget aft beskatta de härdryckerna ungefär på samma sätt som vi beskaffar läskedrycker och lättöl.Förvisso är det förenat med stora svårigheter. Troligen skulle det bli fråga omen hel del skattesvinn och andra ölägenheter. Skulle man emellertid vidtasådana åtgärder, skulle det få sysselsättningseffekter av ganska besvärandeslag. pekade på bryggerinäringens trängda läge, särskilt då demindre bryggeriernas situation. Jag är medveten om aft def finns svårigheter,men dem arbetar jag med i ett annat sammanhang.Ett förverkligande av förslag skulle dock få negativa effekter. Sammantaget tycker jag atf den redovisning som jag har gett visar bör hålla fast vid den linje jag talat för, nämhgen att man bör höjaskatten på alkoholdrycker, inte röra någonfing på det nämnda området och inteföra in ett alltför komplicerat problem genom beskattning av de nya dryckerna.På det sättet får man inte något bortfall av statsinkomster, men man får enalkoholpolitisk effekt som jag tror är rikfig. Det blir sannolikt inte hellerstörre sysselsätfningspolitiska problem än vad som skulle bli fallet, om manvalde den linje som pläderar för. Omslopande av skatt på läskedrycker och lättöl Anf.15 (): Efter statsrådets senaste inlägg har vi i alla fall på ett konkret sättgjorf klart var vi står, och vi känner väl respekt för varandrasutgångspunkter. Jag delar kanske inte helt statsrådets filosofi aft man börlåta det ligga sfilla på ett område, medan man låter det rulla vidare på andra.Jag tror nämligen aft alkoholbeskaffningen infe är rättvis mot läskedryckerna,vilket skapar konkurrensfördelar för annan tillverkning. Jaghade nästan förväntat mig atf statsrådet skulle komma in på en frågeställningsom det lär viskas om litet varstans. På departementet funderar man visst överen ny form av beskattning. Man skulle väl kunna kalla det för en utvidgadproduktionsskatt, dvs. såväl juicer och safter som läskedrycksapparater ochpulverdrycker skulle bli föremål för något slags sockerbeskaff-ning. Dettaskulle skapa bättre jämvikt, om det nu över huvud taget är tekniskt möjligt attinföra ett sådant system. Jag är inte kompetent aft avgöra den saken. Enviktig och central punkt som statsrådet går runt som katten kring het gröt ärdetta aft det väl ändå skall redovisas i . Regeringen harändå haft en beställning. När regeringen kommer med de olika förslagen, får välriksdagen ta ställning. Jag tycker att det fiskala intresset har fått betydamer än det alkoholpolitiska i själva sakfrågan. Det är ingen tillfredsställandeutveckling. Jag har infe låfit det fiskala intresset ta överhand. För mig är denykterhetspolitiska målsättningarna centrala, och som jag sade i min replik hardef skett en sammanvägning. På fråga när får enredovisning kan jag säga att det kommer en sådan. Såvitt jag förstår är detlämpligt att detta sker nästa gång vi diskuterar alkoholbeskaffningen. Då ärdet också rimligt att ta upp den här frågan till belysning. 4 § Föredrogs ochhänvisades 1980/81:1986-1999 tillnäringsufskottet Nr 96 5 § Föredrogs men bordlades åter Måndaeen den_ betänkanden1980/81:17 och 18 betänkanden /81:21, 28 och 30 betänkanden /81:10 och 12 Näringsufskotfetsbetänkanden /81:34 och 35 6 § Föredrogs och biföllsInterpellationsframställningarna 1980/81:111 och 112 7 § Anmäldes och bordladesProposifionerna 1980/81:121om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, m. m. 1980/81:139 med förslag omskattefrihet för vissa inkomster av bär- och svampplockning samt om ändraderegler för beräkning av existensminimum, m. m. 1980/81:142om vissa pensionsfrågor m. m. 8 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:2000av i med anledning av proposition1980/81:95 om ändrat huvudmannaskap för , m. m. 1980/81:2001 av m. fl. 1980/81:2002 av LennanAndersson m.fl. 1980/81:2003 av och /81:2004 av m.fl. 1980/81:2005 av m.fl. med anledning av proposition1980/81:97 om skolforskning och personalutveckling 1980/81:2006 av med anledning av proposifion1980/81:98 om medelstillskotf fill 1980/81:2007 av m.fl. 1980/81:2008 av GabrielRomanus 1980/81:2009 av m.fl. 1980/81:2010 av . med anledning av proposifion1980/81:107 om den statliga skoladministrationen m. m. 9§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:318av (vpk) till industriministern om åtgärder mot centralisering avlivsmedelsproduktionen; har beslutat lägga ned sinslakterifabrik i Johan-neshov () och i stället överföra produktionentill en blivande jätfefabrik i . Många yrkeskunniga arbetare förlorarhärmed sitt arbete. Livsmedelsproduktionen blir alltmer centraliserad filljätfeanlägg-ningar med långa transporter som följd. Denhär utvecklingen måste även bedömas med hänsyn fill landets möjligheter attklara livsmedelsförsörjningen i en krissituafion. Stockholmslän har upplevt en kraftig avindustrialisering. Farmeksnedläggelse av sin fabrik i innebär en fortsättning av dennautveckling. Den fackliga organisationen, som motsatt sig nedläggel-sen, harinte fått gehör för sina synpunkter. Vilkaåtgärder är regeringen beredd att vidta för att möta den allt störrecentraliseringen av livsmedelsproduktionen och bryta avindusfrialiseringen avStockholms län? 1980/81:319 av ToreClaeson (vpk) till statsrådet om statligt sföd fill kolvärmeverket i Igelsfa: Enligt uppgifter i massmedia har den statligaoljeersättningsfonden (OEF) sagt nej till ett ekonomiskt stöd förmiljöförbättringar till det nya kolvärmeverkef i Igelsfa i kommun.Motivet för deffa synes vara att kommunen i stort sett lyckats erhålla låneller utfästelser om lån till kostnaderna för kolvärmeverket med de nödvändigareningsanläggningarna. Def bidrag man sökt, 40 milj. kr., uppgår fill ungefärhälften av kostnaderna för nödvändiga reningsanläggningar. Motbakgrund av innehållet i regeringens framlagda energiproposition ochvad som där uttalas om vikfen av stöd till sådana anläggningar, de stora belopp(1 700 milj. som finns till förfogande och de nya medel som avses tas ut iskaft och avgifter till oljeersättningsfonden, är OEF:s ställningstagandemycket förvånande. Igelsfaverkefär ett verk som byggs helt i enlighet med regeringens riktlinjer, för attminska oljeberoendet och satsa på ersättningsbränslen. Anläggningen iSödertälje är den första i sitt slag i och många delar erhåller en heltny teknik. Eff slutgiltigt avslag på stöd från OEF till miljöförbättringarskulle innebära, om projektet kan fullföljas, att kommunsskattebetalare får betala hela kostnaden för vad som allmänt uppfatfas vara enangelägenhet för staten genom OEF. Nr 96 Jag vill fråga energiministern: Måndaeen den_ Avserenergiministern att vidta någon åtgärd med anledning av oljeersätt- ningsfondens besked om att bidrag infe kan erhållasfill miljöförbäftringsåt- gärder vid i ? fråsor * Kammaren åtskildes .