prot · G409140 · 1980-12-31 00:00:00 — Och när nuregeringen, trots det ansträngda statsfinansiella läget, föreslår enresursförstärkning för denna verksamhet, är det naturligt att det är den fördetta ändamål av regering och riksdag skapade organisationen som skall svaraför insatserna, dvs. i detta fall länsskolnämnderna och de regionalaplaneringsråden. Med hänvisning till vad jag har anfört villjag yrka bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. Anslag pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m. m. AnL 40LARS (): Vi är helt medvetna om att det förslag vilägger fram innebär ökade utgifter för samhället. Men det kan hända, YlvaAnnerstedt, att om man ger resurserna på detta sätt så slipper man görabetydligt kraftigare insatser sedan. Det är därför vi föreslår att samhället iden mån man kan också skall medverka till att underlätta ungdomarnas val avutbildning och att underlätta deras väg från utbildningen till arbetslivet. Detkan medföra en lägre arbetslöshet för dessa ungdomar än vad som annars skullebli fallet -vilket automafiskt kan innebära ökade kostnader för samhället iannan form. Därför kan det vara bättre att vidta förebyggande åtgärder. Vi har sagt att det system man nu tillämpar förberäkningen av basresurserna till kommunerna innebär att de stora kommunerna ärmissgynnade. Vi vill att man skall tillämpa ett annat beräkningssystem när detgäller resurser för syo-verksamheten i kommunerna. Vi vill alltså ha ettdelningstal på 700 i stället för 800 för de stora kommunerna. Det innebär från syo-funktionärernas sida kan anslå mera tid, inte bara förgruppinformation till eleverna utan kanske för det som är minst lika viktigt,nämligen enskilda samtal som hjälp till eleverna att komma ut. Anslag ull pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet,m. När det sedan gäller invandrareleverna, vet vi att detområdet tarvar extra insatser. Inom SÖ har man varit medveten om detta och harinför årets budgetproposition föreslagit att insatserna skall ökas med detanslag och enligt de beräkningsnormer som vi har föreslagit i reservationen. Viinstämmer alltså i förslaget från , där man måste varamedveten om de insatser som behövs för att stötta invandrareleverna. Vad beträffar de åtgärder som har vidtagits frånriksdagens sida, så är det riktigt att man har ålagt kommunerna ettuppföljningsansvar. Men man har inte gett kommunerna resurser i sammautsträckning. Det har gjort att syo-funktionärerna fått anslå en del av sinarbetstid för denna verksamhet, som har legat utanför vad de traditionelltvarit vana vid. Vi tror alltså att det är synnerligen angeläget att redannu gå in och inte invänta en eventuell proposition, för det är nu somungdomarna behöver hjälp. Och det är också nu som flickorna behöverinformation. Åtgärder behöver vidtas för att hjälpa och underlätta förflickorna att välja utbildningar och jobb inom områden där vi vet att det finnsmöjligheter för dem att få förankring, så att de inte väljer traditionellt. Vitror alltså att det är bättre att satsa resurser , så att ungdomarna får deninformation och den förankring som de behöver ha på arbetsmarknaden. Då slipperman vidta andra åtgärder senare för dessa ungdomar. När det sedan gäller utbildningen av skolinformatörer ochliknande är det riktigt att organisationerna tidigare fått anslag frånstatsverket för denna utbildning. Löntagarorganisationerna har skött uppdragetpå ett förnämligt sätt. Men många av de skolinformatörer som då fick utbildningfinns kvar, och de nytillträdda behöver alltså utbildning. Eftersomman inte har misskött detta uppdrag utan tvärtom skött det mycket bra, bordedet vara vettigt att ställa resurserna för utbildningen av skolinformatörerdirekt till de organisationers förfogande som är bäst lämpade att svara för denhär utbildningen. Då får man ut mest av pengarna. Därför tycker vi att det vorebättre att direkt skicka pengarna till löntagarorganisationerna och låta demhandha utbildningen. AnL 41.ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): har sagt att regeringen är välmedveten om de problem som invandrareleverna har i gymnasieskolan och om desvårigheter som invandrareleverna har när det gäller placeringen i-arbetsliveti övrigt. I fråga om syo-verksamheten säger man dessutom att det finnsbestämmelser som går ut på att varje elev som får vissa svårigheter börspeciellt uppmärksammas. Detta är alltså ett sätt att försöka individualisera deproblem som invandrareleverna har. Det är ett resonemang som inte håller.Enligt min uppfattning är de problem som invandrareleverna har igymnasieskolan inte individuella problem utan problem som uppstår just på grundav att dessa elever är invandrarelever - med allt som detta innebär,språksvårigheter, anpassningssvårigheter osv. Syo-verksamhetennär det gäller invandrarelever i gymnasieskolan måste - om denskall vara effektiv - utgå just från de speciella situationer sominvandrarelever råkar in i därför att de är invandrarelever. Det är alltså enskillnad i synsättet. Jag anser att det sätt på vilket utskottet vill mötainvandrarelevernas problem i gymnasieskolan är felaktigt. AnL 42 (): Det är, , faktiskt inte så, att manpä något sått har velat misskreditera syo-verksamheten eller förringa dessvärde. Tvärtom är vi alla överens om att studie- och yrkesorganisationer ochderas företrädare, syo-funktionärerna, gör ett mycket gott arbete i skolan. Menvi har ju haft en försöksverksamhet, och det är alldeles uppenbart att detfinns behov av att förändra organisationen. SÖ har gjort en utvärdering och lämnat förslag tilldepartementet. Med tanke på att en proposifion är snart förestående kan inteutskottet gå med på att med detsamma förbinda sig till ingrepp i den nuvarandeorganisationen, som vi redan har aviserat att vi vill förändra. Men dettabehöver inte medföra att man pä något sätt minskar syons värde i skolan ellervärdet av det arbete som kommer att fortgå tills den nya organisationen . Som jag sade tidigare skall elever med särskilda behovbeaktas speciellt, t. ex. av syo-funktionärerna. Det är alldeles uppenbart attvarje kommun som har invandrarelever bland sina invånare gör speciella insatserför dessa och beaktar syo-funktionärernas roll för invandrarelevernas inträdepå arbetsmarknaden. Jag menar inte, , att det liggernågon motsättning i att när det gäller dessa problem se på invandrarungdomarnasom individer och som grupp. I varje enskilt fall måste man ta hänsyn till delsallmänna förutsättningar som kan lägga hinder i vägen för invandrarungdomarnasutträde på arbetsmarknaden, dels invandrarungdomarnas individuella förhållanden.Motsvarande gäller ju för varje annan elev. Det är ändå så att kommunernanumera har möjlighet till en friare resursanvändning och därför kan göra störreinsatser på speciella områden, där man anser att man har behov av insatser iden egna kommunen. Så till synpunkter på information om ochutbildning av arbetslivsrepresentanter. Jag tycker det är naturligt att skolan, närdet nu ipropositionen gjorts klart att det är fråga om en något annorlunda informationi det här fallet, vill informera om sin verksamhet och om sina mål och kursplaner,liksom om sättet att arbeta, alldenstund man skall ha tätare och mera närasamarbete arbetsmarknad-skola t, ex, genom de åtgärder som föreslagits iungdomspropositionen. Vi har yrkesintroduktionen, där en hel del handledarebehöver ha information om skolans sätt att arbeta. Skolan har ju ansvaret förde här ungdomarna. Jag tycker därför att det i detta skede kan vara naturligtatt skolan informerar om sin verksamhet, och länsskolnämnderna och de regionalaplaneringsråden bör få svara för insatserna. Anslag ull pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m. rn. Anslag UU pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m. m. AnL 43ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Till vill jag säga; Det finnsen skillnad när det gäller hur man skall se på invandrarelevernas situationinom SIA-skolan. Skall man se på deras individuella problem eller skall man sedet som grupproblem, som de har i egenskap av invandrarelever? Om syo-verksamheten skall vara effektiv, när den riktastill invandrarelever, krävs speciella insatser i fråga om utbildningen avsyo-konsulenter, hänsynstagande till invandrarelevernas kulturella ochspråkliga ursprung samt information och kontakt mellan hemspråkslärarna ochsyo-verksamheten. Ser man till invandrareleverna som grupp och tar hänsyn tillproblem som uppstår just därför att det är fråga om invandrarelever, så måsteman vidta speciella åtgärder för att syo-verksamheten över huvud taget skallfungera. Det måste på något sätt ställas medel till förfogande. Men som ni från utskottets sida uppmanarkommunerna att speciellt beakta invandrarnas situation anslås inga medel. Deekonomiskt svaga kommunerna kan inte göra omprioriteringar av syo-resurserna,och därför befinner sig invandrareleverna på många håll i en svår situafion igymnasieskolan. Det hjälper inte att bara uppmärksamma situationen, dethjälper inte att bara tala om invandrarelevernas svåra läge och accepteraförhållandena. Man måste vidta åtgärder. Våra förslag, liksom socialdemokraternas reservation, gårinte ut på någonting annat än vad själv angett som nödvändigaåtgärder för att man skall kunna hjälp invandrareleverna i den svåra situationsom de befinner sig i. Mom. 3(bidrag till studie- och yrkesorientering m. Utskottets hemställan biföllsmed 154 röster mot 153 för reservation 1 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 153 förreservation 2 av m. fl. Punkt 9 (bidrag till driften av riksinternatskolor) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 17 förmotion 1317 av m. fl. i motsvarande del. Punkt 11 (bidrag till driften av vissa privatskolor)Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 16 för motion 1317 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 1980/81:27 om gymnasial utbildningför döva och gravt hörselskadade (prop. 1980/81:123) 1980/81:28 om verkställd granskningav Sfiftelsen jubileumsfonds verksamhet och förvaltning under år1980 (redog. 1980/81:14 och 1980/81:15) Vad utskottet hemställt bifölls. m. m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /81:27 om m.m. (prop. 1980/81:149). AnL 44 (): I trafikutskottets betänkande 1980/81:27 omSveriges meteorologiska och hydrologiska institut m. m. behandlas bl. a.PROMIS 90 (Program för ett operationellt meteorologiskt informationssystem),som innebär att vädertjänsten decentraliseras till regionala centralersamfidigt som man kraftigt satsar på modern teknik. , STU (styrelsen för teknisk utveckling) ochRymdbolaget förordar att en pilotanläggning byggs upp i . Detta harregeringen avvisat, men utskottet har anslufit sig till den socialdemokratiskamotionen och anser att en sådan verksamhet bör komma till stånd. har i sinanslagsframställning för /82 föreslagit att 5 milj. kr. anslåsför delfinansiering av denna pilotanläggning. Denna uppfattning har ocksåsocialdemokraterna framfört i motion 1980/81:2053 och i reservationen som ärfogad till betänkandet. STU har också samma uppfattning, att måste hatillräckliga egna finansiella och kompetensmässiga resurser för att kunnagenomföra en upphandling av pilotanläggningen. I propositionen finns inte någonmedelsanvisning för detta ändamål. Om inte regeringen anvisar dessa 5 milj. kr. till , såriskerar man att den industripolitiska satsningen på ny teknik kommer av sigredan i inledningen. Med detta skall jagdärför be att få yrka bifall till reservationen av Berfil m. fl. somär fogad till trafikutskottets betänkande nr 27. AnL 45TORE (vpk): Jag skall uppehålla mig vid vpk:s motion 2098i anslutning till trafikutskottets betänkande 27 angående SMHLs verksamhet. Imofionen har VIlämnat synpunkter ochförslag i främst fyra avsnitt; verksamhetens finansiering och framfidainriktning, det synoptiska observationsnätet, relationerna mellan civil ochmilitär vädertjänst och den meteorologiska m. m. forskningenoch de meteorologiska institutionernas lokalisering. Vad gäller förslaget om SMHL.s övergång från finansieringvia i huvudsak budgetanslag till i princip avgiftsfinansiering, varvid SMHIfortlöpande skall utarbeta planer för en övergång till avgiftsfinansiering, ärvi kommunisterna motståndare till en sådan förändring. Vianser i stället att en klar uppdelning av verksamheten skall ske, dels i allmänverksamhet, dels i verksamhet av uppdragskaraktär. Skälet till denna vårgrundinställning är att SMHI-verksamhet som har ett betydande allmänt intressekan komma att upphöra därför att en viss kund, som i och för sig har ettspeciellt intresse av denna verksamhet, av något skäl upphör att köpa tjänsteni fråga. Detta kan medföra fortlöpande störningar i insfitutionens verksamhetoch leda till en privatisering av vikfiga samhällsintressen. Därför förordarvpk bestämt en prövning via statsmakten av vilken verksamhet som i samhälletsintresse skall betraktas som allmän. Vi anser det t. ex. orimligt att , och , som enbart ärförmedlande organ för väderinformation, skall uppträda som köpare avväderprognosinformation av klart allmänt intresse. Utskottet synes förorda en krånglig ordning,där det i samband med budgetarbetet skall beslutas vad som är allmänverksamhet och vad som är uppdragsverksamhet. Enligt vår mening leder dettatill en olycklig ryckighet, särskilt inom verksamhetsområden där just kontinuitetär av stor vikt. Begränsningen av offentliga utgifter anförs av utskottet somskäl, men just det område varom nu är fråga lämpar sig enligt vpk:s meningmycket dåhgt för sparverksamhet. Däremot har vi pekat på andra områden därsamhällsekonomiska vinster kan göras, t. ex. genom den av oss föreslagnasammanslagningen av den civila och militära vädertjänstorganisationen. Dendubblering som sker är inte ägnad att bidra fill besparingar, t. ex. vadgäller samutnyttjande av material, regional organisation och ledningsfunktionerliksom då det gäller forskningsverksamheten. I själva verket förutsätter enrationell/utveckling av vädertjänsten enligt PROMIS 90-modellen, dvs. denstudie som avser ett regioniserat vädertjänstsystem, bestämda åtgärder för enintegration mellan civil och militär vädertjänst. Inte minst totalförsvaretseffektivitet pockar på en sådan samordning. Utskottet synes i huvudsak dela vpk-motionens uppfattningi frågan och förordar en försöksverksamhet för att ge en bild av hur en sådansamordning i gemensam organisation skall fungera. Med hänsyn härtill avstår vifrån att yrka bifall fill vår motion i vad gäller tredje att-satsen. Då det gäller den i PROMIS 90 föreslagna nedskärningen avdet synopfiska observationsnätet vidhåller vi angelägenheten av att beakta deproblem som uppkommer för människor och bygder i samband med en sådannedskärning. I många mindre orter, t. ex. i glesbygden, är varje sysselsättningstillfälleav stort värde för att vidmakthålla samhällsservice m. m. Även om en viss extrakostnad på några miljoner uppkommer torde samhällsekonomiskt ett bibehållandeav de synoptiska stationerna kunna motiveras, i synnerhet om man beaktarmöjligheten till s. k. naturlig avgång. Utskottet förordar i betänkandet en försöksverksamhet medpilotanläggning i och att nätet av bemannade stafioner i avvaktanpå försöksverksamheten bör ha den omfattning som föreslås av ,dvs. ca 150 stationer vid ingången av /82. Det innebär alltså enreducering med 30 stationer. Vårt yrkande i motion 2098 kan därvid inte ansestillgodosett, varför vi vidhåller detsamma. Slutligen, herr talman, några synpunkter på frågan omlokaliseringen av universitetsinstitufioner inom SMHLs verksamhetsområde. Vpkhar i sin motion framhållit betydelsen av forsknings- och utvecklingsverksamhetdå det gäller en utveckling av SMHLs verksamhet. Vi har också betonatverksamhetens betydelse för att underlätta och möjliggöra ett framtida utnyttjandeav alternativa, flödande energikällor, t. ex. vindkraft. SMHLs verksamhet äravgörande för den nationella utvecklingen av hydrologi och oceanografi. Vi föreslår därför att skall uttala sig för attden meteorologiska institutionen vid omlokaliseras fillLinköping. Av grundläggande intresse är närheten mellanSMHI och berörda universitetsinstitutioner inom och andranäraliggande områden som matematik, fysik, kemi och geovetenskaperna. Härkommer frågan om vidareutbildning och forskningssamarbete mellan näraliggandeområden in i bilden. refererar utskottet till undersökningav förutsättningarna för omlokalisering av vissa universitetsinstitutionertill , men utskottet framhåller att en viss lokaliseringtill av utredningen ansågs vara att föredra. Dock har dettasistnämnda alternativ inte utretts, då direktiven ansågs utgöra hinder härför.Universitets- och högskoleämbetet har för sin del ansett det fullt möjligt attlokalisera meteorologisk forskning till . Trots att således många skälkan anföras för en lokalisering fill och trots att SMHI-utredningenanser att en omlokalisering till är att föredra, har kommunikationsministernoch utskottet inte vågat ta detta för SMHLs verksamhet så betydelsefulla stegutan skjuter frågan i - som man säger -"avvaktan påstatsmakternas ställningstagande till SMHLs verksamhet och organisation".Statsmakterna skall alltså "ta ställning" - men är det inte riksdagensom nu har möjhghet att ta ställning? Sedan finns den vanliga skrivningen att regeringen nogaföljer denna fråga och i lämpligt sammanhang för redovisar resultatenav de överväganden som aviserats i proposition 1980/81:149. Vpk-gruppen betraktar inte detta som ettuttalande till förmån för en lokalisering till utan betraktar ensådan flyttning som synnerligen osäker. Vi vidhåller därför vårtmotionsyrkande. Med det anförda yrkar jag bifall fill vpk-motionen 2098första, andra och fjärde att-satserna. Då det gäller mom. 4 i utskottetshemställan har vi för avsikt att stödja den socialdemokratiska reservationen ianslutning till detta moment. Självfallet innebär inte detta att vi godtar denmening i reservationstexten som avstyrker vårt förslag i fråga om detsynoptiska observa- m. m. meteorologiska och hydrologiska instUut m. m. tionsnätet.I hemställan avstyrks däremot inte vår motion, och det gör det möjligt för ossatt i det här sammanhanget ansluta oss till den socialdemokratiskareservationen. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 46 (): "kopplar vi in för enväderleksrapport." Så låter det i våra radio- och TV-apparater.Men det är inte så ofta vi tänker på hur denna information kommer fram eller påhur är organiserat. Detta behandlas emellertid i det betänkande med nr 27från trafikutskottet som jag nu skall kommentera. Jag skall ta upp fem olika avsnitt av det här betänkandetoch något kommentera dem och de motioner som är kopplade till varje avsnitt.Jag vill börja med frågan om en utökning av uppdragsverksamheten. Med hänsyn till betydelsen för samhället i stort och det allmännaintresset bör enligt föredragande departementschefen en viss del av SMHLsinformationsutbud även i fortsättningen finansieras av allmänna medel. Detframhålls dock i propositionen att det är mycket angeläget att begränsa deoffentliga utgifterna och att en utökning av SMHLs uppdragsverksamhet genom så långt som möjligt överför anslagsfinansierad verksamhet fill uppdragdärför bör eftersträvas. Institutet bör i de årliga anslagsframställningarnaredovisa en plan för en sådan utveckling. I mofion 2053 av socialdemokraterna tas frågan om attsäkerställa fortsatt väderinformation i lokalradion upp. Man vill att denfrågan skall lösas fortast möjligt. I min motion 2035 framhåller jag vikten avatt vi får behålla den väderinformationsservice vi nu har i riksradion. Även omTV är ett utmärkt medium även för väderleksrapporter, är det radion som gruppersom lantbrukare, sjöfolk, vägarbetare och trafikanter behöver och har tillgångfill. I motion 1980/81:2098, en partimotion från vpk, yrkas attdet klart skall avgränsas vilka verksamheter som skall vara allmänna ochfinansieras över anslag. Man riskerar annars enligt motionärerna att vissproduktion som har stort samhällsintresse upphör. Det framhålls därför attprövning av den allmänna verksamheten fortlöpande bör ske av statsmakterna. I samma motion framhålls att såväl femdygnsprognoserna somlokalradioprognoserna bör finansieras över statsanslag och ingå i SMHLsallmänna verksamhet. Till allt detta säger trafikutskottet nu dels attutskottet delar föredragandens uppfattning att det är angeläget att begränsade offentliga utgifterna och att det därför med vissa begränsningar är önskvärtatt föra över anslagsfinansierad verksamhet till uppdrag, dels att till detsom utskottet definitivt anser bör anslagsfinansieras även i fortsättningen hörden service som riksradion ger via sina väderleksrapporter. Dessa är enomistlig service för stora samhällsgrupper. Utskottet säger också att det avtidigare uttalanden framgåratt utskottet fäster stor vikt vid att frågan om att säkerställaväderinformationen i lokalradion ges en snar lösning. Utskottet utgår från attöverläggningarna mellan och radiobolagen kan avslutas och attregeringen senast i nästa budgetproposition för redovisar ett förslagtill lösning. Utskottet vill vidare erinra om att SMHLs verksamhet årligenprövas i samband med budgetarbetet och att det då står statsmakterna fritt attbesluta att viss verksamhet skall bedrivas som allmän verksamhet. Riksdagenavhänder sig alltså inte möjligheterna att även påverkafördelningen mellan anslagsfinansierad och uppdragsfinansierad verksamhet. Med anledning av dessa uttalanden anser utskottet attyrkandet i motion 2053 är tillgodosett, varför det ej bör föranleda någonriksdagens åtgärd. avstyrks yrkandena i dessa delar i motionerna 2098och 2035. Nästa avsnitt berör den framtida inriktningen avvädertjänsten. Det är utan tvekan det avsnitt som i både debatten ochmotionsskrivandet tilldragit sig det största intresset. Diskussionen har ståttmellan å ena sidan ett tekniskt mycket avancerat system som bygger påväderradarstationer, automatiska observafionsnät, satellitinformation samtdatakommunikations- och delgiv-nings/presentationssystem, samt å andra sidanett system som är mer person-än automatikbundet och som bygger på en optimeringav samspelet maskin-människa. Det första systemet har döpts till PROMIS 90, och detsystemförslaget omfattar sex regionala vädertjänster och en central, 16väderradarstationer, 300 automatstationer, 90 bemannade stationer samt diversetekniska hjälpmedel för överföring av insamlade data. Det senare systemet har kallats BAMSE och innebär att manutrustar 156 bemannade meteorologiska stationer med bildskärm och tangentbordför automatisk överföring av vädertelegrammen. Väderobservatörernas yrkesråd,som tagit fram det här systemet, menar att man genom detta skulle förbättraSMHLs effektivitet när det gäller att använda redan bemannade stationer ochdessutom förbättra väderobservatörernas arbetstillfredsställelse ochanställningstrygghet. Varken eller propositionen tar ställningtill en utbyggnad av hela systemet PROMIS 90 . Det skulle bli för dyrt. sida är vi inte heller beredda att nu säga ja till PROMIS 90. Vianser att eftersom systemet innebär mycket stora förändringar av vädertjänstensorganisation och de ekonomiska konsekvenserna är osäkra, bör systemet förstprövas på försök inom ett begränsat område. liksom STU, styrelsen förteknisk utveckling, och Rymdbolaget förordar att en pilotanläggning byggs upp iNorrköping. Därvid skulle och delar av angränsande län kunnatäckas av försöksverksamheten. Enligt utskottets mening bör pilotanläggningen iNorrköping byggas för att tillräckliga erfarenheter av det nyavädertjänstsystemet skall kunna erhållas. Innan beslut om en ytterligareutbyggnad fattas bör erfarenheterna av försöksverksamheten i Norrköpingredovisas för . Den sistameningen anser jag mycket betydelsefull. meteorologiska och hydrologiska insthut m. m. meteorologiska och hydrologiska insUtut m. m. inte kangå vidare med utbyggnaden av detta komplicerade system förrän en utvärderinghar gjorts och på nytt har fått ta ställning. Antalet synoptiska observationsstationer uppgår tillca 180.