prot · G40953 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:53 1 § Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. 2 § Föredrogs men bordlades åter betänkande 1980/81:15Skatteutskottets betänkande 1980/81:16 betänkande1980/81:17 betänkande 1980/81:15 3 § Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1980/81 ;70 4§ och flygplatser m. m. Föredrogs trafikutskottets betänkande 1980/81:8 omBromma och flygplatser m. m. 1980/81:30). Anf.1 (); Frågan om jettrafiken på är en det långa lidandetshistoria. De flesta har vid det här laget glömt att detta är en fråga som vihar arbetat med , När planet 1959introducerades i den svenska flygplansflottan ledde detta fillmycket stora klagomål, vilket i sin tur ledde fill att jettrafiken den gångenmåste avvecklas på . Det medförde att utrikestrafiken flyttades tillArlanda. Dåskedde inrikestrafiken med Metropolitanplan. kom den tid däjetplan måste introduceras också i inrikesflyget. Det var planet som dåblev aktuellt för SAS del. Det visade sig dock att det från bullersynpunkt varen orimlighet att behålla denna jettrafik på . Och efter diverse turerblev man ense om att den del av inrikesflyget som då var jetburet måste flyttafrån . För bestämdes att all jettrafik skulle upphöra påBromma. komså den tid då Linjeflyg behövde gå över till Brommaoch flygplatser m. m. Brommaoch flygplatser m. m. Då startade en nydebatt. Den har blivit mer långdragen än någon tidigare diskussion. Men 1972,när Linjeflyg bestämde sig för att introducera , sades det alldelesklart ifrån att detta måste ses som en tillfällig eftergift. Vi var vid dentidpunkten ganska rörande överens om att det var rimligt att Linjeflygsamtidigt som det tilläts gå över till jet skulle anta en plan för avvecklingav jettrafiken på . Det uttalades att denna trafik skulle vara avveckladtill 1978. Regeringsskiftet1976 ledde till att vi, på olika sätt, fick en omprövning av detta beslut. Jagskall inte dra alla detaljer - det finns ingen anledning att trötta kammarenmed det. Men alla är medvetna om att den debatt som då blossade upp både iStockholm och i landets olika miljövårdande myndigheter leddetill att - som är landets viktigaste organnär det gäller att bedöma miljöfrågor och som har till uppgift att enligtmiljöskyddslagen tillvarata miljöintressena i landet -mycket klart uttalade atttrafiken med Fokkerplanen F-28 skulle upphöra senast vid utgången av juni månad1981. Manfastställde också att ljudemissionen från de flygplan som trafikerar från angiven tidpunkt - dvs. - skall vara minst 9decibel lägre än den som avges från F-28 4000. Mankan säga att det här egentligen var det slutgiltiga bud som borde ha gällt. Dendåvarande folkpartiregeringens företrädare sade i debatter både ute i landetoch här i att det beslut som skullefatta skulle också regeringen följa. Men efter det beslutet har vi återigenfått se försök att förhala frågan om ett ställningstagande till att flyttajettrafiken från . Det har naturligtvis lett fill en ganska omfattandedebatt. Miljöproblemenpå behöver nog inte beskrivas, jag antar att de allra flesta är medvetnaom dem. Flygtrafiken stör stora delar av befolkningen i den här regionen. Detfinns beräkningar som visar att bortåt en kvarts miljon människor varje dagstörs av bullret. Det är naturligtvis inte ett buller som kan jämföras med detpå en normal flygplats i . Det här är en stor flygplats, ocksåinternationellt sett, beroende på att allmänflyget är så omfattande på ,med över 100 000 flygrörelser sammanlagt . Det betyder att det undervissa perioder av dygnet går upp eller ner ett plan varje ,vilket naturligtvis innebär betydande bullerstörningar. Detfinns internafionella medicinska undersökningar gjorda, som jag inte kan gånärmare in på eftersom jag inte behärskar alla detaljer i den debatten. Men jagvill säga att undersökningsresultaten är tillräckligt illavarslande för att maninte skall nonchalera dem helt och hållet. De visar att det kring storaflygplatser, som är belägna pä samma sätt som , uppstår betydande psykiskaskador på människorna. Det finns amerikanska undersökningar som visar att justnär flyget är så omfattande som det är vid en flygplats av karaktär, såblir de psykiska störningarna på befolkningen, pä både barn och vuxna men i allsynnerhet på barn, så betydande att man får räkna med en väsentlig ökning av depsykiska sjukdomarna i sådana Jagmenar att också detta är något man måste räkna med. Åven om vi inte i detaljkan säga vad det betyder på , sä är de mycket noggranna undersökningarsom har gjorts internationellt fillräckligt illavarslande för att man också härskall se på vilka allvarliga följder den hälsovådliga bullerstörningen har viden stor flygplats. Tilldetta kommer den ändring av flygtrafiken som Linjeflyg nu har gjort och denmycket starka ökning av flygtrafiken som har skett under senare är. Det kanräcka med att erinra om att antalet flygrörelser för inrikesflyget 1975 varlitet över 6 000, medan det 1980 beräknas bli omkring 34 000. Detär givet att i och med den mycket kraffiga ökningen av antalet flygrörelsersamfidigt med viss koncentration av dem, på det sättet att nästan alla planlyfter och landar samfidigt eftersom tidtabellen är ordnad sä på , harman kommit att få mycket svåra avgas- och luftföroreningsproblem. Den somströvar omkring när vindarna och lufttrycksförhällandena ärsådana att det ger sig till känna kan uppleva enutomordentligt obehaglig fotogenlukt som ligger över landskapet. Men det ärinte bara lukten som besvärar, utan i dessa avgaser som lägger sig över storadelar av bebyggda områden finns åtskilligt av stoff som det inte är särskiltnyttigt att - det vet vi också från medicinska undersökningar. Detta sammantaget gör att miljöproblemen på är så omfattande attde ensamma egenthgen räcker för att man skall kunna säga att det är nödvändigtatt flytta jetflyget från till . Men jag skall gärna säga attsedan jag börjat arbeta med den här frågan är det en annan faktor som kommitatt bli avgörande för mitt ställningstagande, och det gäller flygsäkerheten. Förmig är det en gåta att massmedierna inte mera har uppmärksammat de brister iflygsäkerhet som vidlåder flygfält. Det är naturligtvis inte så att viflyger så att säga under säkerhetsmarginalen, för det skulle inte fillåtas, menvi flyger på Bromm? flygplats med betydligt mindre flygsäkerhetsmarginaler änpå någon motsvarande flygplats i , och det är mycket anmärkningsvärt. Attdet förhåller sig så beror på att är en gammal och nersliten flygplats.Den är byggd för väldigt länge sedan, när man inte alls ställde sådana anspråksom . Därför är startbanan liten. Därför finns det inte någon särskildbibana vid startbanan. Det gör att om ett plan beroende på t. ex. endäcksexplosion skulle råka rulla av när det startar eller landar, så kan detplanet rulla rakt in i de parkerade plan som står uppställda på . Det kaninte hända på någon annan flygplats av storlek, men ärså organiserad att en avrullning som normalt inte är ett bekymmer på enflygplats skulle ställa till mycket stora bekymmer på . Vi vetockså att bebyggelsen vid lägger sådana hinder i vägen - framför alltnär man landar från Stockholmshållet - att det inte går att introducera normalaflygsäkerhetsanordningar, vilket innebär att man landar på med mindreflygsäkerhetsmarginaler än man normalt har på en flygplats av den härstorleksord- Brommaoch flygplatser m. m. Brommaoch flygplatser m. m. Detta har naturligtvisuppmärksammats av . Föreningen har fill samtliga riksdagensledamöter lämnat en skrivelse, i vilken man pekat på vad som måste göras urflygsäkerhetssynpunkt om man skall ha kvar som flygplats. Det är ettmycket omfattande åtgärdspaket, fjärran från det som föreslås i regeringensproposition, som inte på något sätt tillgodoser de krav som Pilotföreningenställer på flygsäkerheten på . Jag vill citera ur det här brevet, och jagbeklagar att citatet innehåller många tekniska detaljer, men de som är insattai detta vet vad det gäller så jag gär inte närmare in på dessa detaljer.Piloterna säger; "a)Störningsfri bana 30. Hinderröjning så att reflektionsyta kan erhållas utanatt bantröskeln ytterligare inflyttas. b) Inflygningsljus lägst CAT I-standard 900 m bana 30. c) Rullbana ges ett acceptabeltlängdlutningsförhållande med minimum kurvradie av 20.000 m . d) Banförlängningmed 200 m över " - observera det! - "för att förbättra säkerheten mot avrullning. har istället för banförlängning föreslagit uppvärmda säkerhetszoner i vardera banändarna. Då detta prövats kan SPF inte acceptera den lösningen. Som alternativ till banförlängning kan möjligen godkända utrullningshinder accepteras. e) Taxibanorskall utformas så att parallellavståndet mellan bana och taxibana uppfylls enligt BCL-F. Taxibanor skall utformasså att de ansluter till respektive banändar. f) VASIS bana 12. g) Hinderfrihetenmåste förbättras sä att normerna för banklass II i allt väsentligt uppfylls. Detta för att säkerställa fillräckligt manöverutrymme vid felfunktioner vid start och landning. h)Uppställningsplattan för flygplan måste utvidgas för att säkerställa problemfriuppställning och taxning. Stationsområdets ytbeskaffenhet måste ges en sådanutformning att risken för strukturella skador elimineras vid taxning." Trotsallt detta säger man sedan: "Dessa flygsäkerhetshöjande åtgärder följerinte helt och hållet de högt ställda krav som ställer på en modernflygplats, men är en realistisk anpassning till de förutsättningar som finns påBromma." Alltså: inte ens om alla de här kraven uppfylls, får vi pä Brommaen flygplats som internationellt sett fyller de flygsäkerhetskrav som man harrätt att ställa på en flygplats av den här karaktären. Oberoende av miljöproblemen är detta för mig ytterligare ett skäl attflytta jettrafiken från till . Flygsäkerhetskraven i sig är såstarka att det är orimligt att tro att man skulle kunna få en god utveckling avinrikesflyget på med de betydande begränsningar som det härinnebär för en utveckling av flyget. Tilldetta kommer ju att vi har nått kapacitetstaket på med ettmycket betydande allmänflyg och ett växande inrikesflyg. Vad de som talar förBromma flygplats mycket sällan aktualiserar, därför att detnaturligtvis är en besvärande punkt, är att om vi skall ha kvar flyget påBromma är man mer eller mindre piskad att ta fram en tredjeflygplats i . Det finns ingen som kan säga var en sådanflygplats skulle ligga. pågår ett slags smygutflyttning från för att det på det viset skall skapas utrymme förinrikesflygets expansion. Men alla vet att detta är något som så att säga skerutan att man egentligen har tillstånd till det. Det är alldeles klart attbörjar detta ske i större omfattning kommer det att vålla mycket stora problemi regionen. Det är alltså även från kapacitetssynpunkt ganskanödvändigt att flytta jetflyget från till , om inrikesflygetskall få de möjligheter att expandera som det, enligt min mening, bör ha ochdärmed bli ett riktigt folkflyg. finns det beträffande en sak som upplevs somett problem. Jag måste säga att jag aldrig har lyckats förstå det, men jagmenar att man ändå måste ta allvarligt på saken, eftersom sä många betraktarden som ett stort problem. Det är detta att det sägs ta så mycket längre tidatt ta sig till än till . Som alla vet rör det sig om 15 minutersskillnad. Bussen till går och bussen till 60 minuterföre flygstarten. Vi menar att man kan förbättra marktrafiken till Arlanda.Man kan förkorta restiden för de nuvarande bussarna. Det kan man göra på detsätt som både landsfingets och kommunens företrädare har försäkrat båderiksdagen och trafikutskottet är möjligt, nämligen genom att ordna en bussfilfrån in till centralen. Man kan också låta bli att ta omvägen förbiHagaterminalen. På det sättet skulle man avsevärt förkorta restiden in tillStockholms centrum. Men redan när vi byggde var vi medvetna om att detenda rafionella sättet att ta sig ut till är att använda sig av järnvägfrån fill . Detta förslag fanns med från början, men dethar inte beaktats just därför att flyget inte kom att samlas på pä detsätt som först var meningen. har en arbetsgrupp vid fillsammans medASEA tagit fram ett utomordentligt intressant projekt. Vi kan inte i detalj sevad det projektet innebär, men det är så intressant att det bör bli föremål fören snabb utredning. Det bör framhållas att projektet, vars ekonomiska innehållen del har ifrågasatt, har prövats mycket seriöst. försöker man att motdet här projektet anföra uppgifter från ekonomiska kalkyler - det kommer kanskefram senare i debatten - som SJ har tagit fram. Dessa uppgifter är emellertidhelt vilseledande, eftersom det gäller helt andra kostnader, helt andra delarav järnvägssystemet på norra sidan och som naturligtvis inte kan belasta entrafik ut till . Att det finns en beredskap för järnvägstrafik är ocksåalldeles tydligt; markreservationer har gjorts hela vägen ut till . m. kommun har gjort markreservafioner i en sådan omfattning att detmed och flygplatser m. m. Brommaoch Arlandaflygplatser m. m. relativt enkla medel gåratt arrangera en järnväg ut till . Man måste vara inställd på att detnaturligtvis tar . Men gör vi nu allvar av att flytta inrikesflygettill , skall vi också göra allvar av frågan om marktransporterna ut fillArlanda. Enseriös prövning av ett järnvägsalternativ är därför det enda som är verkligtframtidsinriktat. Därmed ökar möjligheterna att göra till ett centrumför svenskt folkflyg- ett folkflyg som då blir tillgängligt också för en mycketstor befolkningsgrupp, nämligen för alla dem som bor i ochnorr därom. Detär egenfiigen ganska märkligt att landets fjärde stad, som ju är, skallha så dåliga inrikes flygförbindelser som man har . är man beroendeav att ta sig ända till för att komma till närmaste inrikesflygplats.Med ett samlat inrikesflyg på ökar alltså också befolkningsunderlagetför inrikesflyget. Om vi får ett samlat inrikesflyg på också borde desom bor på små orter med små flygplatser kunna känna en viss trygghet,,eftersom underlaget för flyget blir så väsentligt mycket större. Det finns också väsentliga ekonomiska fakta att anföra i det härsammanhanget. Åtskilliga uppgifter har redan kommit ut. kommersenare i debatten att redogöra för dessa fakta. Jag nöjer mig därför med att,mot bakgrund av de här anförda argumenten - det gäller alltså miljöfrågorna,flygsäkerhetsfrågorna och kapacitetsproblemen - säga att det finns sä starkaskäl för att varaktigt flytta jettrafiken från fill att vi nubör fatta ett sådant beslut. Jagyrkar bifall till samtliga reservafioner som är fogade vid trafikutskottetsbetänkande. 2 (vpk): Vänsterpartietkommunisterna står fast vid sin tidigare, redovisade, uppfattningatt skall läggas ned. Varje ytterligare försening ellerutdragning av ett beslut om att inrikesflyget skall flyttas fill måsteavvisas. Den takfiken har moderata kommunikationsministrar praktiseratalltsedan dessa beträdde kanslihuset. Åsiktenatt inrikestrafiken vid skall flyttas fill , delas alltså inte avregeringen och största delen av de borgerliga ledamöterna i . UlfAdelsohn var tydligen väldigt länge betänksam huruvida han skulle våga läggafram propositionen, med risk för att lida ett smärtsamt nederlag. Trycket frånopinionen och pressens spekulerande tvingade dock tydligen fram en proposifionoch resulterade i förhoppningar hos borgerligheten om en fill slut enad front.Så blir nu tydligen inte fallet. Demoderata kommunikationsministrarna har - anser jag - på ett flagrant sätt sattsig upp emot tidigare beslut och principinriktningar om att inrikestrafiken förBrommas del skall bort och att en avveckling skall ske så fortdet är möjligt. De intressen som dessa ministrar representerar visar inte någonhänsyn till att många tiotusental människor dagligenutsätts för olidligt buller, helt oacceptabla luftföroreningar och påfallandesäkerhetsrisker. Att de dessutom inte har en sammanhängande samhällsbild pågrund av det stora flygplatsområdet tycks inte heller betyda något för dem somsätter sin flygbekvämlighet före människors hälsa och miljö. är intenödvändigt för inrikesflygets framtid, som vissa krafter ivrigt försöker framhärda. När kommunisterna vidhåller sin uppfattningär det givetvis ur flera aspekter. De är inte minst miljömässiga med tanke pådet enorma buller som Fokkerflyget åstadkommer, eller de enorma mängder fotogenavgasersom dessa flygplan vräker ut i starterna, eller de tubbanden påsäkerhetsaspekterna som sker, med tanke på både banans längd m. m. ochde motoravdrag som görs alldeles efter start. Alla borde vara medvetna om attde många tiotusental människorna i de berörda delarna av kommunupplever nackdelarna av den intensiva flygtrafiken som mycket besvärande ochhälsovådliga. I den debatt om vara eller inte vara som centrumför det reguljära inrikesflyget har säkerhetsfrågorna, miljöfrågorna ochmänniskornas välbefinnande fått skjutas åt sidan för ekonomiska hänsyn.Vänsterpartiet kommunisterna menar att det är just dessa undanskjutna frågorsom måste ställas främst. De regionalpolitiska argument som framförts för ettkvarhållande av som inrikesflygplats måste väga lätt i förhållande tillde argument som redovisats och som under denna debatt också kommer attredovisas för en flyttning av inrikesflyget till . byggdes ju långt innan den nuvarandeutvecklingen kunde anas, med stora jetmaskiner, med en bra bit över 100 000flygplansrörelser , och innan säkerhetskraven blev så pass höga som deär . Förutsättningarna för har under dessa år verkligen förändrats,och ingen inbillar sig väl att denna utveckling kommer att stanna upp. Därförkommer också förutsättningarna för ett fortsatt inrikesflyg på attytterligare försämras. Det förefaller, herr talman, som om den borgerligaregeringen helt låter sig styras av vilka krav på flyget som ställs istyrelserummen i bankerna eller på bolagskontoren, eller hos några kommunalmänute i landet och som har sin grund i att de av bekvämlighetsskäl inte villmissa några tiotal minuter. Det är inte så, som regeringen försöker göragällande, att det är folket som kräver detta. För dessa vanliga människorspelar den lilla tidsmarginalen mycket liten eller ingen roll. Det sägs i propositionen att inte enbart är enfråga för utan är en för hela landet vikfig fråga. Men det är trotsallt så att de bekymmer som medför går ut över stockholmarna.Inrikestrafiken skulle gagnas av en utflyttning genom att då samtligainrikeslinjer trafikeras frän en och samma flygplats. Att samla alla dessaaktiviteter pä en och samma plats är alltså till fördel vid omstigningar mellanolika linjer. Olika beslut har tillkommit efter borgarregeringenstillträde för att förhala och förändra besluten om en utflyttning fill Arlanda.Tendensen att dra frågor i långbänk har tydligen spritt sig inomregeringskansliet. och flygplatser m. m. Brommaoch flygplatser m. m. Flygetsframtida utveckling i bör sättas in i ett större trafikpolitisktsammanhang, där hänsyn måste tas till miljö- och energifrågorna. Det kan intevara rimligt att en större del av gods flygfraktas när det finns avsevärtmindre energislukande transportmedel. En utveckling av järnvägsfrakten ochsjötrafiken borde i stället ligga i och regeringens intresse, dådetta skulle medföra väsentliga besparingar av oljeprodukter och därmednaturligtvis också posifivt påverka den ansträngda valutabalansen. En startandeFokker på den startbanan drar lika mycket bränsle som 6 000bilar pä samma sträcka. Detär inte bara stockholmarna som dömer ut ; det gör också , en i sammanhanget inte ointressant grupp. Detär inte bara, som många tror, brommaborna som allvarligt störs av Fokkerflyget.Bullerproblemen berör , , , , ,Mariehäll, Bällsta, kyrkoområde, Eneby. Men även de som bor längreifrån, såsom på stora delar av , , , ochövriga västerorter liksom även delar av sydvästra förorterna, störs tidviskraftigt av bullret. Det rör sig alltså om ansenliga mängder av människor somstörs i sina hem eller på sina arbetsplatser. Om flygplansrörelserna hade varitav så liten omfattning som de är på de flesta av de orter i landet där manpåstår att måste finnas kvar för att flygförbindelserna inte skalläventyras, ja, då hade problemet varit avsevärt mindre. Jag tror inte attföreträdarna för exempelvis , , m. fl. liknandeorters väljare skulle acceptera att deras riksdagsmän skapade en situation fördem liknande den som de vill påtvinga stockholmarna. De som beskyllerstockholmarna för bypolitik är själva de främsta bypolitikerna. De vill slåvakt om sina egna direktörers och andra näringslivsrepresentanters bekvämlighetpå många tiotusental människors bekostnad. Närjettrafiken startade på 1959 hade bullerstörningarna redan varitpåfallande . Jettrafiken medförde att dessa drastiskt ökade och ocksådärigenom skapade en kraftig sanitär olägenhet. Därför kom sedan beslutet attflytta utrikestrafiken till . Kvar blev inrikestrafiken medpropellerplan samt också framöver chartertrafiken. Åven det s. k.allmänflyget blev kvar. genomfördes vissa provflygningarmed som dock visade sådana resultat att de inte tilläts att trafikeraBromma. Hälsovårdsnämndeni genomförde bullermätningar i samband medprovflygningar med F-28 och avstyrkte därefter jettrafik på . Dendåvarande regeringen beslutade att Linjeflyg skulle få utöva Fokkertrafik denbegränsade tid som det ansågs att skulle vara kvar. Bortflyttningenskulle ha påbörjats och avslutats . Till detta bör läggas attdet beslutet byggde på en förhållandevis liten användning av . Detnuvarande utnyttjandet av dessa flygplan överskrider den tänkta användningenmånga gånger om. Endast 3 skulle då komma till användning mot nuvarande13. Behandlingen av ochden vidare användningen, liksom de tidsbegränsadetillstånden för fortsatt användning av , har byggt på den fasta övertygelsenatt det endast var en tidsfråga innan en utflyttning fill var aktuell.Efter borgarregeringens inträde i kanslihuset har dock dessa förutsättningarändrats. Besluten har därefter helt inriktats på att kvarhålla förfortsatt inrikesflyg, trots de allvarliga konsekvenser detta medför för denomkringboende befolkningen. Regeringspropositionen sätter sig över både miljö- ochhälsovårdsfiämn-den i och , allt föratt fillmötesgå Linjeflygs och näringslivets intressen av en närliggande flygplats. Det främsta argumentet för en avveckling av harvarit - och är kanske fortfarande - den allvarliga sanitära olägenhet somfrämst Fokkerflyget innebär. I koncessionsnämndens beslut från juli 1979ingick att det nuvarande bullret skulle sänkas med fr. o. m. den 1 iuU1981 för att man därigenom skulle uppnå ett acceptabelt resultat föromkringmiljön. Detta har regeringen ändrat till och att gälla frånden . Det finns inga flygplan annat än på ritbordet som klararde bullernormer som regeringen satt upp och som Linjeflyg säger sig viljainföra vid den angivna tidpunkten. Det troliga blir att ytterligareuppmjukningar kommer till stånd för att då försvara ettfortsatt jetflyg på . Sådan har taktiken varit från borgarnas sida, ochså kommer den sannolikt att fortsätta att vara. Dessutom räknar luftfartsverket med att flygintensitetenkommer att öka med . Detta skulle förBrommas del innebära att de f, n, ca 90 flygplansrörelserna per dag när detgäller jetflyg skulle öka till ca 150 ä 160 motsvarande flygplansrörelser, dvs.landningar och starter, om det nu över huvud taget är så att kan ta denkapacitetsökningen. Det kommer alltså inte, som regeringen vill göra gällande,att bli väsentliga bullerförbättringär, utan tvärtom kraftiga försämringar iförhållande till nuläget. I en färsk undersökning beträffande luftföroreningarnaframhåller miljö- och hälsovårdsförvaltningen i att "problemenär av sådan art att de enligt förvaltningens mening innebär sanitär olägenhetför de boende. Föreliggande rapport ger därför ytterligare tyngd åt kravet påatt trafiken med F-28 på avvecklas snarastmöjligt," I den här rapporten redovisas hur klagomål från deomkringboende har ökat beträffande fotogenlukt men att även klagomål från meravlägset boende, i t. ex. , och , har inkommit. Fokkertrafiken orsakar av den totalamängden nedfallande stoft vid flygplatsen och dess närhet och av andelen bly i det nedfallande stoftet.