prot · G40972 · 1980-12-31 00:00:00 — Urholkningen av t,ex, handikappersättningens maximibelopp, , kommer med den ändrade basbeloppsberäkningenatf bli dubbelt så stor som urholkningen av ersättningens minimibelopp, ,Ändå föresläs kompensationen bli lika stor i båda fallen - enligt nuvarandebasbelopp . Det kan ju förefalla generöst atf personer med denlägre ersättningen får en kompensation som för infe barauppväger den ändrade basbeloppsberäkningen ufan ocksä ger ett extra påslag. Mensamfidigt fär man en negativ effekt, nämligen att gränsen för att kvalificerasig för handikappersättning med en gång höjs med samma belopp som den generösakompensationen. Hur tänker socialministern, som talade så varmt föratt fler personer genom den ändrade basbeloppsberäkningen skulle kunnakvalificera sig för handikappersättning, "kompensera" denna skärpningav villkoren? Jag utgår frän att avsikten inte varit att göra def svårare attfå ersättningen. Slutligen: Om man skall ge kompensation även för kommande är,kräver defta fortlöpande schablonhöjningar av förmånerna, I stället för en sådan successiv kompensafion avförmånernas urholkade värde har handikapporganisationerna helt naturligt krävtatt man skall återgå till de tidigare reglerna för basbeloppsberäkningen. Den främsta effekten av de ändrade basbeloppsberäkningarnablir nu i fortsättningen en successiv urholkning av kompensationsnivän inomATP. ATP-systemet, inkl, folkpensioneringen, ger en pension som motsvararsammanlagt av inkomsten före pensioneringen. Riksförsäkringsverkefs utredning visade atf pä siktfär en genomsnittlig inkomsttagare med ATP sin pension sänkt frän tillmellan 45 och , Man kan fråga sig om regeringen inte hellerdä det gälldeATP hade klart för sig vilka effekter förslaget till basbeloppsförändringenskulle komma att få. Eller var det möjligen så, att man hade effekterna klaraför sig i det här hänseendet och att def var orsaken fill aktionen? Det gäller ju här miljoner ATP-pensionärer - de som i dagär 45 är och yngre och som tru mäste räkna med starkt försämrade pensioner närde uppnår pensionsåldern, om man inte, som vi kräver, river upp beslutet om Får jag fill defta foga attförsämringen av pensionerna genom basbeloppsförändringen ju sätter inomedelbart och således kommer att drabba både dagens pensionärer och allatillkommande . Stats-, kommunal- och landstingsansfällda är garanteradeen viss procent av sin slutlön i pension. Denna tjänstepension är samordnad medpensionen från den allmänna försäkringen så att förmånerna från den allmännaförsäkringen utgår fullt ut, medan tjänstepensionsförmånerna "fyllerpå" upp till den garanterade nivån. Beslutet om basbeloppsförändringarna innebär atf denallmänna försäkringen kommer atf svara för en mindre andel av den totalapensionen än enligt tidigare regler. Stat, kommun och landsfing får alltså-ominte avtalen ändras - svara för en större kosfnadsandel och kan få öka sinapensionsåtaganden kraffigt. Detta påverkar självfallet den statliga ochkommunala ekonomin. Det sker när regeringens pålagor ställtkommuner och landsting inför stora och växande ekonomiska bekymmer. Vilkakostnader kommer förändringen av basbeloppet aft medföra för kommuner ochlandsfing och för staten? Och nog rimmar detta dåligt med beslut attinga förslag skall läggas fram ufan aft eventuella kommunalekonomiskakonsekvenser av de framlagda förslagen analyserats och utförligt redovisats. Den sociala nedrustningen har självfallet drabbat mångaandra områden utöver de nämnda, Def studiesociala systemet försämras och storagrupper av pensionärer och barnfamiljer ställs utanför def bostadsstöd detidigare haft, för aft nu nämna ytterligare ett par vikfiga områden där densociala nedrustningen kommer atf bli högst kännbar. Regeringen tycks oförtrutet vilja gå vidare på den socialanedrustningens väg. På annat sätt kan man inte tyda dess uttalande om atf detnu är sjukförsäkringssystemet som står i tur atf drabbas av sparåtgärder.Därmed är det åter fråga om åtgärder som särskilt hårt drabbar vanligalöntagare i deffa land, I sitt s, k, handlingsprogram säger regeringen att dessförslag är präglat av rättfärdighet och solidaritet. Men var liggerräftfärdigheten i aft löntagarna över genom höjda skatter och ökadepriser förlorar vad deras förhandlare vunnit vid förhandlingsbordet? Var liggersolidariteten i ett program som först undergrävt ATP-systemet och skallattackera sjukförsäkringen? De borgerliga ger ofta gamla hederliga uttryck ett omväntinnehåll. Vi socialdemokrater har lärt oss aft ha en stark känsla för ordensvalör och kallar därför den borgerliga politiken vid dess rätta namn: en socialnedrustning. som tidigare kommer socialdemokrafin att slå vakt om och tastrid för def sociala trygghetssystem som har byggts upp . Därförkräver vi att den fulla värdesäkringen åter skall gälla för folkpensioner, förATP och för andra sociala frygghetsreformer. Därför kräver vi attkompensationsnivån inom delpensionsförsäkringen skall återställas till ,Därför kommer 12 protokoll 1980/81:71-72 vi aftmotsätta oss regeringens planer pä en försämring av sjukförsäkring- Låt mig, herr falman, med kraftunderstryka atf vakthållningen kring värt sociala trygghetssystem ärviktigare än någonsin, Kraven på en socialt medvetenfördelningspolifik är särskilt viktiga då samhällsekonomin ställerkrav på återhållsamhet. Del slås fast i regeringsförklaringen frän ,Jag vill, trots vad sade , påstå atf vi har levt upp filldenna målsättning. Årets budgetproposition har en klart fördelningspolitiskprofil. Den är en uppföljning av en konsekvent och medveten politik för atfskydda utsatta grupper och angelägna områden. Lät mig ge några exempel på hurregeringen har följt upp denna polifik. Det kommunala skatfeutjämningsbidraget, som är så viktigtur fördelningspolitisk synpunkt, har fyrdubblats , vilket innebäraft de fattigaste kommunernas möjligheter att ge sina medborgaretillfredsställande service och omsorg kraftigt har ökat. Genom kraftfulla arbetsmarknadspolitiska insatser hararbetslösheten kunnat hållas pä en jämförelsevis låg nivå. är ca 160 000fler människor i sysselsättning än 1976, och det är fler än . Det totala anslaget pä handikappomrädet har mer änfördubblats , och anslagen fill handikapporganisationerna har undersamma tid mer än femdubblats. I årets budgetproposition föresläs statensinsatser på handikappområdet uppgå fill , vilket är enökning jämfört med innevarande budgetår. De familjepolitiska stödformerna har successivt byggts utoch förbättrats. Barnbidraget har höjts från . fill f. n. per barn och år. Föräldraförsäkringen har successivt byggts uf, senast från . Barnomsorgen har byggts utkraftigt. Det statliga stödet fill social hemhjälp och färdtjänsthar ökat med 2 042 milj. kr. Pensionärsorganisationerna har fåttsärskilda medel för sin verksamhet. Sedan regeringsskiftet har folkpensionoch pensionsfillskott ökat med tillsammans nära . per person och är. Det falas ibland i den politiska debatten - det var f. ö.fallet också för sedan - om social nedrustning i . Jag harfidigare sagt här i kammaren aft den som använder det uttrycket känner Sverigedåligt. De exempel på utbyggnad av den sociala sektorn sorn jag här har nämntvisar pä något annat än social nedrustning. Tvärtom - de visar på enupprustning pä de områden där behoven är störst, en satsning på de grupper somhar räft att ställa krav på solidaritet från dem som har def bättre ställt. Det är, herr falman, en medveten fördelningspolitik somhar bedrivits, och den kommer att fortsätta. Trots den återhållsamhet som def samhällsekonomiska ochstafsfinansiella läget kräver bibehålls den standard som kännetecknar svensksocialpolitik. Solidariteten kräver attfillgängliga resurser satsas i första hand på utsatta grupper. Detta har ocksåskett. Och när jag säger detta är def med respekt för ordens valör, SvenAspling, Budgetutvecklingen pä olika punkter som jag har pekat på talar sitt tydligaspråk. Vi har också kunnat bereda utrymme för vissa nya satsningar, främst inommissbruks- och handikappområdena. Den sociala sektorns andel av samhällsekonomin har ökatkraftigt. Totalt omfattar socialhuvudfitelns förslag - enökning med jämfört med föregående år - och utgör därmedomkring av den statliga budgetens totala omslutning. Därtill kommer denöverföring som äger rum till hushållen inom socialförsäkringssystemet. Den var1980 nära , vilket utgjorde av den privatakonsumtionen. För atf kompensera effekterna av de nyabasbeloppsberäkningarna har ersättningsnivån för handikappersättning,barnpension, barntillägg och bidragsförskott i årets budgetpropositionföreslagits bli höjd. Detta har skett just för atf vi skall kunna leva upp fillde utfästelser som vi har gjort om aft stärka de svagas situafion i samhället,Def står vi för. Det är ingen urholkning som vi har gjort, utan det gäller enmedveten politik för att stärka deras situation. Det är samma bakgrund till förslaget om attpensionstillskotten, efter aft ha höjts i enlighet med fidigareriksdagsbeslut, kommer att förbättras ytterligare fr, o, m, , Jag kan infe förstå resonemang - att detskulle vara något fel atf stärka och förbättra standarden även fortsättningsvisför dem som har de allra lägsta pensionerna i vårt land, Def är eft ihåligtargument att påstå aft infe detta är en medveten fördelningspolitik. Och detförvånar mig mycket att socialdemokraterna inte vill medverka i en sådanpolitik. Jag vill också gärna understryka att när draruf perspektivet fill ett 20-årsperspekfiv med den förändradebasbeloppsberäkningen, så är det att medvetet förvränga en utveckling. Vad vihar gjort är ju atf ändra basbeloppet när vi har ekonomiskasvårigheter, när energipriserna på framför allt importvaror spelar så storroll, för aft med en långsammare ökningstakt för pensionerna göra def möjligtatf inom de ramar som vi har till förfogande bibehålla eft socialttrygghetssystem - att planera inte bara för det här året utan också förkommande år så att vi kan ge även kommande generationer den trygghet som debehöver. Det är nämligen så att en omfördelning av befintligasamhällsresurser är den enda väg som är framkomlig om vi skall kunna fortsättaarbetet med aft skapa ekonomisk grundtrygghet och jämlikhet. Därför måste vi också ägna särskild uppmärksamhet åfflerbarnsfamiljernas ekonomiska situation. Familjepolitiska stödformer av olika slag har, som jagnyss nämnde, byggts ut och förbättrats för att garantera en grundtrygghet ochen god standard för barnfamiljerna. För flerbarnsfamiljerna har dessa åtgärderinfe varit tillräckliga. Det är därför nu nödvändigt aft vidta ytterligareåtgärder. Regeringenkommer, som statsministern tidigare anmält, aft föreslå en höjning av barnbidraget för tredje barnet med . perär och för fjärde och följande barn med . Jag vill också betona den avgörande betydelse för barnsutveckling och trygghet som en god kontakt mellan barn och föräldrar innebär. De förbättringar som har skett inomföräldraförsäkringen har inneburit att småbarnsföräldrarna har fått bättreekonomiska förutsättningar att utnyttja den lagstadgade rätfen till förkortadarbetstid. En viktig byggsfen i en heltäckande familjepolitik är defförslag till ATP-rätt för vård av små barn som regeringen kommer aft lägga framfill i vår. Def är en rättvisefråga atf den vikfiga uppgiften aftvärda egna barn inte medför en urholkning av pensionsskyddet. Utbyggnaden av stödet fill barnfamiljerna måste sketillsammans med en fortsatt utbyggnad av barnomsorgen. Utbyggnaden av barnomsorgen är eft prioriterat område ochfullföljs enligt beslut om 100 000 nya platser ,men med en förskjutning av tidsplanen som enligt nuvarande bedömning kanberäknas till eft år, Def innebär aft antalet nytillkomna platser kanberäknas fill 116 100, varav 33 100 i familjedaghem. En proposifion om förenklade statliga regler inombarnomsorgen kommer att läggas fram för . Enligt planernaskulle denna proposifion redan ha lagts på bord. haremellerfid uttryckt önskemål om ytterligare överläggningar, vilket innebär enviss fördröjning. En av de viktigaste socialpolitiska frågornaför framtiden är arbetet med utformningen av de åtgärder som skall tillgodosede äldres behov av omsorg, service och vård. Det är nödvändigt med en akfiv planering av äldreomsorgen.Utgångspunkten måste vara en övergripande helhetssyn, som innebär atf allamänniskor i vårt samhälle känner aft de behövs, aft de är en tillgång och harnågonting att tillföra sin närmaste omgivning, sig själva och samhället somhelhet. Utgångspunkten för samhällets insatser för äldre måstevara att den enskilda människan skall kunna fortsätta atf leva sitt liv sånormalt som möjligt, vara kvar i den invanda miljön , ochatf omsorg och service anpassas efter de behov som uppstår. Den äldreberedning som regeringen nu har tillsaft har somförsta uppgift atf se över åtgärder som hör samman med de äldres behov avomsorg, service och vård. Jag räknar med aft beredningen skall kunna bli eftbra forum för överläggningar om den framtida inriktningen av äldreomsorgenmellan de politiska partierna, pensionärsorganisationerna och kommunförbunden. Full delaktighet och jämlikhet är def internationellahandikappårets tema. Vi vet alla atf vi har långt dit, men vi är också allaöverens om att def internationella handikapppåref måste innebära ett fördjupatoch intensifierat arbete för att kunna nå målet. Våra åtgärder inom handikappområdet syftar till aftundanröja handikappades svårigheter, så att samhället - både den yttre fysiskamiljön och de verksamheter som bedrivs i samhället - blir tillgängligt, Def är vikfigt att konstatera att det råder bredsamstämmighet om målen. Handikapporganisationerna har i hög grad varitpådrivande och inspiratörer i detta arbete. De fyra senaste regeringerna har haft samma inriktning förpolitiken inom detta område, och har i allt väsentligt fatfat sinaprincipiella beslut i enighet. Det råder ocksä enighet om motiven förinsatserna på handikappområdet. Insatser för delaktighet och jämlikhet görsdärför atf handikappade människor behövs i samhällsbyggandet på samma sätt somalla andra. Handikappade har samma räft aft få vara resurser i dengemenskap som samhället utgör. Gemenskapen blir fattigare och svagare ommänniskor står utanför den. Alla individer i alla åldrar har något att ge tillandra medmänniskor. Def ligger alltså i allas intresse aft fullfölja dethandikappo-lifiska programmet. Åtgärder som förebygger missbruk av alkoholoch andra droger hör fill de angelägnaste i samhället. Regeringen har därför föreslagit en fortsatt kraftigutbyggnad av samhällets insatser för vård av alkohol- och narkotikamissbrukare.Särskilda medel reserveras för att genomföra förslag som lagts fram avregeringens samordningsorgan för alkoholfrågor. Förslagen syftar till en ökadinformation och fördjupad opinionsbildning kring alkohol och andra droger ochett intensifierat utvecklingsarbete på vårdområdet. Särskilt uppmärksammas behovet av insatser för kvinnor ifidigt missbruk. En särskild satsning görs på forskning omkringsamhällsutvecklingens sociala konsekvenser. Anslaget inom alkohol- ochnarkofikaområdet, inom socialhuvudfitelns område, ökar med sammanlagt 47,2milj. Samhället kan aldrig acceptera aft människor går under på grundav missbruk. En adekvat vård och rehabilitering måste kunna erbjudas. Frågan som gäller möjligheterna att ge missbrukare vårdufan deras eget samtycke tillhör de som diskuterats mest i samband medreformeringen av sociallagstiffningen. Def är med stor glädje jag nu kankonstatera att den av regeringen tillsatta socialberedningen, efter ettintensivt arbete, kunnat lägga fram ett enhälligt förslag fill ny lag om vårdav missbrukare i vissa fall. Syftet är atf lagen skall kompletterasocialtjänstlagen i de fall missbrukare av narkotika eller alkohol inte kanberedas nödvändig vård i frivilliga former. Lagförslaget remissbehandlas ,och min avsikt är att i vår lägga fram en proposition fill . Narkotikaproblemetger anledning till stor oro. Missbrukets konsekvenser i form av sociala problem försåväl missbrukare som närstående, sjukdomar, brott och skador på personer ochegendom blir allt allvarligare. I alla ledkrävs en ökad medvetenhet om faran i narkotikamissbruket. Det sker nu ettarbete på bred front för atf hejda utvecklingen av narkotikamissbruket-Ökadepolis- och fullinsatser har gett fill resultat att beslagen av narkotika Skärpt praxis för åtal vid innehav av narkotikaoch höjda minimisfraff för grova narkotikabrott kan förväntas få enavskräckande effekt för de narkofikabrottslingar som kallt kalkylerar med efttänkbart straff - närmast som en företagsmässig faktor. Internationellt agerar aktivt i FN och Europarådetför aft den gemensamma kampen mot narkotikamissbruket skall effektiviseras. Genom förebyggande arbete och information om drogernasskadeverkningar strävar vi efter att minska efterfrågan av narkotika. Vård-och rehabiliteringsinsatserna byggs ut och utvecklas. I en bred offensiv gårsocialdepartementet nu ut med informafion till landets alla högstadieelever.För att väcka fill insikt och stödja vuxna för en bättre handlingsberedskaputarbetas en handbok i drogfrågor för föräldrar. I hela värt land pågår nu ett brett arbete för att medolika instrument komma fill rätta med alkohol- och drogmissbruket. Def arbetetkommer aft fortsätta både när def gäller atf fördjupa informafionen ochopinionsbildningen, att förbättra missbruksvården och atf vidta nödvändigarestriktioner. Samtligadessa åtgärder måste ses.i ett samlat perspektiv. Vi kan nu konstatera att den breda informationssatsningsom drogs igång i Aktionen mot alkoholfaran för snart eft år sedan har gettklart posifiva resultat. En opinionssvängning har skett, ett nytt medvetande harnåtts, och en omprövning av tidigare tillätande atfityder fill traditionellaalkoholvanor kan konstateras. Alkoholkonsumtionenhar sjunkit kraftigt. Atf ytterligare förstärka den omprövning av attityden tillalkoholen som pågår är nu en mycket angelägen uppgift. Jag vill kraftigtunderstryka aft det är fråga om ett ihärdigt och långsiktigt arbete. Fortsattakraftiga inforrpa-fionsinsatser måste till för att vi skall kunna bygga vidarepå den grund vi fillsammans har lagt. Men det räcker inte med att enbart rikta sig mottradifionella alkoholvanor och mot drogbruk. Vi måste arbeta för aft sfimulerafill en fördjupad diskussion om våra livsmönster. Regeringen har därför ibudgetpropositionen föreslagit särskilda medel för en fortsatt och fördjupadopinionsbildning mot drogkulturen. I def här arbetet spelar folkrörelserna en mycket väsentligroll. Folkrörelserna har genom sin idéburna verksamhet mycket storamöjligheter aft nå fram med det positiva budskapet om värdet av delaktighet ochgemenskap i samhällslivet i stället för flykt och isolering genom droger. De särskilda alkoholpolif iska åtgärder som vidtas fåremellertid inte ses isolerat. De är i stället aft betrakta som komplement tillde allmänpolitiska åtgärder som syftar till att öka gemenskapen och tryggheteni samhället och motverka negativa effekter av samhällsutvecklingen. Den grundläggande frågan när def gäller att komma tillrätta med den verklighetsflykt som drogmissbruk utgör är vilket samhälle vivill skapa. 1980-falets förnyelse och planering av samhället måste utgå frånindividen och dennesbehov som en helhet. Den nya socialtjänstlagen, som förra åretfattade beslut om, kommer att vara ett utmärkt redskap för det fortsattaarbetet pä det här området. Vi mäsfe förändra och planera sä, atf vi i vårt modernasamhälle fär utrymme för mer gemenskap över generationsgränserna och mermedmänsklighet och medansvar. Vi mäste forma värt samhälle så, aft allamänniskor oavsett ålder får utnyttja sina resurser och känna att de har enuppgift att fylla. Onsdagen den 4 februari-1981 73SVEN ASPLING (s) replik: Jag har under mänga riksdagsår inte varitnägon vän av starka ord, och jag har sällan brukat dem. Vid debatterna om den s. k. sparplanen har det emellerfid inte varit möjligtatt undvika starka ord. Jag har helt enkelt varit upprörd över den okunnighet,ja, den cynism och den brist på vad jag skulle vilja kalla politisk hederlighetsom har färgat så mycket av def vi har upplevt när def gäller den s. k.sparplanen och dess allvarliga konsekvenser, infe minst på det socialpolitiskaområdet. Detta för mig över till en kort kommentar. Def allvarliga är att landets socialminister sfär i talarstoleni riksdag och egentligen förnekar de allvarliga konsekvenserna avbasbeloppsförändringarna - de förändringar som är och förblir eft direkt svekmot landefs pensionärer. Tiden medger infe att jag, trots aft def är frestande,går igenom den lista som räknade upp beträffande olika anslagsposteroch deras förändringar - helt naturliga förändringar i inflationens Sverige.Men eft exempel vill jag ge. Den höjning av barnbidraget med . somriksdagen fattade beslut om under det urtima kompenserade, på grundav höjningen av momsen och energipriserna, bara en tredjedel av barnfamiljernasökade utgifter. Dessutom har närmare 200 000 familjer mist sitt bostadsstöd. Allra sist vill jag fråga om jag kan fä en kommentar avfru dä det gäller den allvarliga försämringen av ATP. Vad def är fråga omframgår av riksförsäkringsverkefs yttrande till socialförsäkringsutskoftet.Steg för sfeg urholkas nu ATP-pensionerna. Och hela systemet är, på litet sikt,i fara. Själva grunden för ATP är nämligen värdesäkring. Hade ingenaning om aft förändringen av basbeloppsberäkningarna skulle få denna effekt?Och om hon hade det, var def orsaken till denna uppseendeväckande aktion? Jag har förstått att är väl medveten om aft de200 milj. kr. som man nu säger sig spara genom aft försämra ATP-pensionerna ärpengar som inte kan användas för att förbättra det katastrofalabudgetunderskottet. Def är ju som bekant löntagarnas pengar. Min fräga blir:Var icke medveten om konsekvenserna av basbeloppsförändringen,konsekvenser som kommer att följa oss? Så länge jag, , har säte ochstämma i denna kammare och äfida till dess ni ändrar basbeloppsberäkningarnakommer att jag atf ställa dessa frågor. Det är inte särskilt meningsfyllt atf vi idenna sena fimme upprepar allt det som sades veckorna . Men jag villändå gärna säga fill aft jag naturligtvis har varit helt medvetenom konsekvenserna av de förslag jag lagt fram för riksdag. Det är intefråga om aft rasera ATP-systemet. Def är ett trygghetssystem som har beslutat om. Man har byggt upp eft system som kommer allt flermänniskor fill godo. Basbeloppsförändringen gjordes för att iekonomiskt trångmål reducera ökningstakten inom ATP-systemet, för pensionernakommer alltfort atf öka. vidtar vi också åtgärder för aft ännu bättretillgodose dem som har bara folkpension och liten ATP med en ytterligareutbyggnad av pensionstillskottet. Def har alltså varit en medveten polifik som ett led i detarbete som regeringen i övrigt har fört och som innebär atf vi har saftsolidaritetsarbetef i högsätet. Det blir något mindre klyftor mellanpensionärerna under den här fiden som vi har det rensade basbeloppet, men denkonsekvensen får vi alltså ta. När det gäller barnbidraget vill jag säga fill SvenAspling aft socialdemokraterna föreslog en lång rad åtgärder som isig skulle innebära ökade kostnader för barnfamiljerna. Men socialdemokraternaföreslog ingen höjning alls av barnbidraget i det läget. Däremot anslöt sigsocialdemokraterna till regeringens förslag om höjda barnbidrag när deras egetförslag i övrigt hade fallit. Jag tycker detta talar för sig självt i def härsammanhanget. 75SVEN ASPLING (s) replik: Jag noterar att denna natt här iriksdagen har deklarerat aft hon var medveten om konsekvenserna avbasbeloppsförändringen. Def är tillfredsställande aft erkänner atfhon var medveten om detta. Men på sitt sätt blir frågan mycket allvarlig närman medvetet har gjort detta. säger att def inte är fråga om att rasera ATP.Fru Söder! Konsekvenserna av basbeloppsförändringen - låt mig upprepa det - ärsä allvarliga atf hela systemet på litet sikt kommer i fara.