prot · G409153 · 1980-12-31 00:00:00 — Motdet skulle kunna sägas att när de utvärderingar som har gjorts visar att det ären stor fördel att ha ett mycket intimt samarbete med de boendesorganisationer, då tycker vi att man bör ta fasta på det och se det som enanvisning i det här sammanhanget. Det är naturligtvis inte på det sättet att vi,som sade, vill binda studieförbundsavdelningarna att punktför punkt exakt ange sina inriktningar. Detta kan man inte läsa ut vare sig urvår motion eller ur vår reservation. Vad vi vill är att grunden förfördelningen skall ges en mycket bestämd inriktning. Sedan i all korthet när det gäller universitetscirklarna.Jag betvivlar inte att dessa har varit till stor nytta för många människor. Menom man skall fastlägga en princip om en skillnad mellan å ena sidanstudieförbundens verksamhet och å andra sidan andra utbildningsanordnaresverksamhet, så tycker jag att det borde vara ganska lätt att lyfta bort destudieplansbundna universitetscirklarna, särskilt om man beaktar principer somdet på borgerligt håll annars talas väldigt mycket om, nämligen attstudiecirkelarbetet skaH vara fritt och frivilligt och att man inte skall varabunden av företag, av statliga myndigheter eller av kommunala myndigheter. Härär ett klart exempel på att man är direkt bunden av beslut som statligamyndigheter har fattat, nämligen när de stadfäster studieplanerna för de härstudiecirklarna. Därför tycker jag att det borde vara desto lättare för HansNyhage att acceptera vår princip. När det gäller lantbrukarna tycker jag fortfarande - omdet så som säger rör deras yrkesutövning - att det bordekunna ordnas och att det är lämpligt och praktiskt att det arbetet då sköts viade studieförbund som är knutna till deras rörelse. Då borde det också kunna ordnas genom direktanslag,sä att man inte tummar på en princip om arbetsfördelning som vi nu fastslårmellan KOMVUX och bildningsförbunden, AnL25 HANS NYHAGE (m) replik; Beträffande fördelningsprincipen och den uppsökande verksamheten ibostadsområdena framgår det med all tydlighet av betänkandet att fördelningenskall ske på basis av redogörelser för den planerade verksamheten. Det framgårockså med all tydlighet av betänkandet att det inte föreligger några hinder föratt studieförbunden etablerar ett värdefullt samarbete med de organisationersom verkar i aktuella bostadsområden. Skillnaden i våra synsätt ligger i attsocialdemokraterna vill binda den här verksamheten till ett antalorganisationer. Det vill vi inte vara med om. Närdet gäller universitetscirklarna hävdar jag alltfort att de är av sådant värdeför de människor som kan omfattas av dem att de bör bestå t. v. 26 () replik; Det är riktigt som HansNyhage sägeratt det står att det skall vara på basis av ansökningar ochprojektbeskrivningar. Men det står också att det skall vara i proportion tillstudiecirkel verksamheten. Det är det sista som väl ändå måste räknas som dengrund som finns för fördelningen. Om man säger att det skall ske i proportiontill förbundens studiecirkelverksamhet, kan jag inte se annat än att det ärdet som räknas som fördelningsgrund. Där vidhåller jag alltså att vi haruttryckt oss tydligare när det gäller fördelningsgrunden. Vi'vill m. a, o, haen klarare inriktning när det gäller fördelningsgrunden. Det tror jag inte kommer ifrån, även om man gör som Hans Nyhage och bara hänvisar till halvaden motivering som finns i utskottsbetänkandet. AnL 27 THUREJADESTIG (s): Jag har medstort intresse lyssnat på den här debatten. Den som på länsnivå sysslar medfolkbildningsfrågor har all anledning att med stort intresse också följa uppdetta och se vilka konsekvenser det kommer att få. Jagskall ändå begränsa mitt anförande till en motion, nr 2030, som jag tillsammansmed har aktualiserat i samband med folkbildningspropositionen,nr 127. Vi har i motionen yrkat att hos regeringen begär förslag tillåtgärder i syfte att ändra nuvarande regler i statsbidragsbestämmelserna förstudiecirklar så att bidrag utgår även för deltagare under . Enligtnuvarande och i propositionen föreslagna regler gäller att deltagarna skallvara fyllda för att vara statsbidragsberättigade. Det finns ett undantagoch det gäller musikcirklarna, där hälften av deltagarna får vara under 14 år.Folkbildningsutredningen föreslog för sin del att de regler som gäller förmusikcirklar skall gälla allt studiecirkelarbete. Något sådant har statsrådetinte velat förorda i sin nu aktuella proposifion, utan han hävdar att Folkbildning m. m. nuvarande åldersgränsfortfarafide skall gälla. Jag har kunnat konstatera att utskottet i sak enhälligtdelar statsrådets uppfattning. Men utskottet synes i sin argumentation ändåfinna det önskvärt att även deltagare under får rätt och möjlighet attvara med i studiegemenskapen. Även om deltagare under sålunda inte blirberättigade till statsbidrag, så har de ändå rätt att vara med i cirkelarbetet.Men hur organisationerna och deltagarna ekonomiskt skall klara transaktionenberör utskottet beklagligtvis inte i sitt betänkande. Även om man naturligtvismåste ha förståelse för att utskottet, liksom vi övriga här i , i vårtekonomiska läge har svårigheter att tillstyrka ökade utgiftsposter, är det ändåpå det sättet att folkbildningsarbetet hamnar på svältkost. Ty även ompropositionen i sig har positiva drag, så innebär det här stora svårigheter förvårt framtida folkbildningsarbete. Jag tycker att det är väsentligt att man har en positivsyn på det fria och frivilliga folkbildningsarbetet, där studiecirkelverksamheten är en tung bit. Skulle man summera det som har sagts i detavseendet, så delas den uppfattningen även av deltagarna i den här debatten.Det är också väsentligt att man underlättar studiearbetets utveckling ochstimulerar till ett aktivt deltagande, en uppfattning som tydligast framgår ide socialdemokratiska reservationerna. Men det som aktualiserat vår motion är att erfarenheternaav generations-blandade grupper i musikcirklarna varit mycket positiva. Det kanmånga som studerat verksamheten intyga. Även ser från sinautgångspunkter denna erfarenhet som mycket positiv. Det kan många som harstuderat verksamheten intyga. Även ser från sina utgångspunkterdenna erfarenhet som mycket positiv. Det måste vara värdefullt att t, ex,föräldrar med barn kan delta tillsammans med barnen i denstudiecirkel som de gemensamt är intresserade av. Vid högtidliga tillfällentalar man om att vi skall medverka till att vidga vår kultursektor -inte minsttalar man positivt om barn- och ungdomskulturen. Särskilt värdefullt är det omkulturarbetet kan utövas av flera generationer tillsammans; då är studiecirkelnett utmärkt utgångsläge. Det är sålunda väsentligt att alla onödiga hinder fören sådan utveckling undanröjs. Mot den bakgrunden tycker vi att utskottet bordeha kunnat behandla vår motion mer positivt. Ser man det ur ekonomisk synvinkel,skulle detta förslag i sig inte innebära något hinder. förslag borde med god vilja hakunnat förverkligas i enlighet med de i motion 2030 motiverade tankegångarna.Det fria och frivilliga folkbildningsarbetet har sina rötter iFolkrörelsesveriges stabila grund, och studiecirkelverksamheten är en viktigdel av detta verksamhetsfält. Studiecirkeln är ju en kamratkrets förgemensamma, planmässigt bedrivna studier över ett ämne eller ett problemområde,som utskottsbetänkandet så riktigt påpekar. Av den anledningen är det ocksåcentralt att vi underlättar studiecirkelarbetet, vilket möjliggör en utbyggnadav de generationsblandade grupperna. Om dessa människor får börja i studiecirkelnkan det underlätta samverkan mellan unga och gamla, vilket kommer att gepositiva effekter även på andra områden. Detta är för oss en viktig fråga, men jag finner det inte meningsfulltatt yrka bifall till motionen. Vi får därför finna former för att ånyo få denunder utskottets och prövning. Då utskottsmajoriteten uttalar sigså positivt om värdet av generationsblandade grupper vore det skäl nog till attde här i kammaren ytterligare förtydligade tankegångarna bakom den snävabehandlingen av vår motion. AnL 28 (); Jag såg blickendå herr talmannen gav mig ordet. Jag ber om ursäkt för att jag begärde ordet engång till, men jag lovar att det blir sista gången i den här debatten. Jagskall försöka övertyga Hans Nyhage om vikten av den uppsökande verksamheten.Jag tror inte att det går, men en gång till måste jag ändå försöka. Jag skallta ett praktiskt exempel, som jag har erfarenhet av. Det gäller den icke såhårda bindningen, som talade om i en replik till ifråga om den uppsökande verksamheten i bostadsområdena. OmDe synskadades riksförbund skulle vilja starta en uppsökande verksamhet blandsina medlemmar och andra människor med samma handikapp på en ort finns det statligamedel för detta. Men De synskadades riksförbund har självt inte förtroendet attta hand om pengarna och utföra arbetet, trots att förbundet utan minsta tvivelär bäst skickat för det. I stället får man vända sig till ett studieförbund,enligt Hans Nyhages resonemang. Om det studieförbund man vanligen samarbetarmed inte har några pengar kvar får De synskadades riksförbund ta tilltiggarpåsen och gå runt till andra studieförbund, som man kanske inte känneroch inte är van att samarbeta med. Det kanske blir ett studieförbund .som intehar särskilt stor erfarenhet av att arbeta på just det här området. Vi anser att ansvaret för den uppsökandeverksamheten - det sade jag också i mitt huvudanförande - skall läggas så närade människor bland vilka verksamheten skall bedrivas som möjligt - oavsett omdet gäller arbetsplatser, bostadsområden eller uppsökande verksamhet blandinvandrare, dvs. hos deras egna organisationer. Det är ingen hård bindning -det är en naturlig praktisk lösning av frågan, om man vill försöka få ut bästamöjliga effekt av de knappa resurser som vi är överens om att vi har attfördela. Det är det jag menar och har talat om tidigare när det gälleromprioritering och försikfighet i bidragsgivningen. AnL 29 HANS NYHAGE (m)replik; Socialdemokraterna säger i sin reservation att stödet skall ges fill destudieförbund som kan presentera väl underbyggda projekt som skall planeras ochgenomföras i samarbete med organisationer med förankring i de bostadsområden därverksamheten skall genomföras. I betänkandet sägs att stödet skall gå tillstudieförbunden på basis av en uppgjord verksamhetsplan och i proporfion fillden cirkelverksamhet som man bedriver. Det sägs också i Folkbildning m. m. betänkandet att det är naturligt att man har ett närasamarbete med ifrågavarande organisationer i bostadsområdena. Jag tycker, herr talman, att det är att göra för mycket väsenav detta. Skillnaden i uppfattningar är inte så otroligt stor som man vill göragällande. Utskottsmajoriteten anser att en försöksverksamhet skall man intebinda. Däri Hgger egentligen skillnaden. AnL 30 Utbildningsministern ; Det finns en ytterligare markering som kanvara nödvändig att göra i den här debatten. Jag har redan betonat avsikten att vidga friheten förstudieförbunden att själva bestämma var tyngdpunkten i verksamheten skall liggaoch att låta den präglas av sina egna och medlemsorganisationernas värderingar. Jag har också pekat på hur denna vidgade frihet naturligeninnebär ett ökat ansvar för hur disponibla medel förvaltas. Jag vill nu ocksåuttrycka den förhoppningen att den ökade friheten och det ökade ansvaretinnebär att studieförbunden i sin verksamhet i ökad utsträckning kommer attsatsa på sådant som står i god överensstämmelse med folkbildningens egna mål. Staten avstår från att göra upp en lista på ämnen som ärstatsbidragsberättigade, och i konsekvens därmed återfinns inte heller någonlista över ämnen eller aktiviteter som inte är statsbidragsberättigade. Dettainnebär självfallet inte att det är fritt fram för vilka ämnen elleraktiviteter som helst. Vi vet alla att också folkbildningen nu och för denärmaste åren har att räkna med knappare ekonomiska resurser . Ennaturlig följd av detta borde bli att man inom studieförbunden lägger nerstörre möda på att se till att dessa resurser används för insatser som ärangelägna med hänsyn till folkbildningens egna mål. Mom. 2, 5, 7, 8, 10 och 25(principer för riktat tilläggsbidrag till studiecirklar, m. Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 15 förmotion 2043 av m. fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 3 (principer för riktadetilläggsbidrag fill vissa handikappcirklar, hemspråkscirklar och cirklar isamhällsinriktade ämnen) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservation 1 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (tilläggsbidrag till studiecirklar i svenska ochengelska) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 för reservation2 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 9 (antal studiefimmar percirkelsammankomst och per studiecirkel) I en förberedande votering biträddes reservation 3 av HansNyhage m. fl. med 78 röster mot 18 för motion 2043 av m. fl. 194 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 226röster mot 65 för reservafion 3 av Hans Nyhage m. fl. 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Folkbddning m. m. Mom. 13 (principer för statsbidrag till kulturverksamheteninom folkbildningen m. Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservation 4 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 15 (principer för statsbidragtill uppsökande verksamhet på arbetsplatser) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 15 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmofion 2043 av m. fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 17 (principer för statsbidragfill uppsökande verksamhet i bostadsområden) I en förberedande votering biträddes reservation 5 av StigAlemyr m. fl. med 136 röster mot 15 för motion 2043 av m. fl. 142 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 146röster mot 145 för reservation 5 av m. fl. 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 21 (fortbildning för lantbrukare m. Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservation 6 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 22 (studieplansbundna universitetscirklar) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservation 7 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. 24 (tillsynsmyndighet för denstatsbidragsberättigade folkbildningsverksamheten) Utskottets hemställan bifölls med 229 röster mot 62 förreservation 8 av Hans Nyhage m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 26 (bidrag fill studieförbundensorganisationskostnader) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145för reservation 9 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Riksinternatskola i ,' m. m. Mom. 27(bidrag till utbildning av teckenspråkstolkar m. Utskottets hemställanbifölls med 146 röster mot 145 för reservation 10 av m. fl. 2ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 6 § Riksinternatskola i , m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /81:33 om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1980/81 såvitt gäller vissa anslag inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde (prop. 1980/81:125). AnL 31 TALMANNEN; I fråga om detta betänkande hållesgemensam överläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningenfår yrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 32GÖRAN (): Vi har behandlat frågan om den bredafolkliga verksamhet som ryms inom studiecirklarnas ram. skall vi diskuteradessas motpol. Det gäller då anslagen till . Debattenbeträffande föregående ärende dominerades av de åtstramningar som görs av s. k.statsfinansiella skäl. När det gäller detta ärende kommer vi att få se prov påmotsatsen. Här spenderas statliga miljoner som icke går att motivera. Det är ioch för sig, herr talman, av värde att dessa två betänkanden behandlas eftervarandra i kammaren. Det visar i blixtbelysning hur olika vi vill använda deresurser som står till buds. Det nu aktuella ärendet återfinns i utbildningsutskottetsbetänkande /81:33 under rubriken till driften av riksinternatskolor.Detta ärende är ett mycket märkligt ärende. Det är märkligt både vad gäller denformella hanteringen av detsamma i regeringen och vad gäller det sakligainnehållet i det avtal som regeringen nu tecknat med den nya skolstiftel-sen. Bakgrunden är den att bemyndigaderegeringen att på vissa grunder träffa avtal med om bildande av en ny skolstiftelse. Staten tillsköt förstiftelsens bildande dels ett bidrag på 1 miljon, dels ett femårigt ränte- ochamorteringsfritt lån på 5 miljoner. Detta skedde under förutsättning att debägge andra parterna tillsköt tillsammans 79 milj. kr. i form av fastigheteroch mark. Av de 79 miljonerna föll 36 miljoner på och restenpå . Dessa förutsättningar finns klart angivna i depreliminära avtal som låg till grund för bemyndigande i december1979. Trots mycket klart uppbunda bemyndigande harregeringen nu träffat ett nytt avtal med annat materiellt innehåll än vadriksdagens ursprungliga beslut medgav. Av det nya avtalet, somriksdagen nu erbjuds ta del av, framgår att regeringen accepterar att en av detre parterna. , inte åläggs att uppfylla sin del av detursprungliga avtalet utan undandrar den nya stiftelsen byggnader och mark för 6milj. Föredragande statsrådet tycks dock inte bekymra sig över detta brottmot det tidigare avtalet utan fäller följande ord i propositionen: "Medhänsyn till omständigheterna bör differensen mellan vad bolaget ursprungligenhade för avsikt att tillskjuta och vad bolaget faktiskt tillskjuter vid ensamlad bedömning kunna anses ha underordnad betydelse för skolstiftelsensmöjligheter att bedriva den tilltänkta verksamheten." Vilka dessa omständigheter är framgår inte avpropositionen. Utskottets talesman kanske kan skingra oklarheterna på denpunkten. Självfallet anser vi att det inte kan vara av underordnad betydelse omen part i ett avtal undanhåller 6 miljoner i förhållande till en ursprungliguppgörelse. Detta gäller särskilt mot bakgrund av att det statliga tillskottetär på nära 7 milj. kr. Accepterar man statsrådets något lättsinniga ekonomiskaresonemang, måste slutsatsen bli den att det statliga bidraget också är avunderordnad betydelse och således onödigt. Alla förstår att propositionen inteär något annat än ett dåligt försvar för att regeringen accepterat ett nyttavtial med annat materiellt innehåll än det som bemyndigade. Det nyaavtalet skulle ha krävt ett nytt bemyndigande, inte en svag argumentering frånregering och utskottsmajoritet. Därför, herr talman, bör regeringenshandläggning av ärendet bli föremål för granskning av . Jag övergår nu till att behandla det nya avtalets sakligainnehåll. Vad som hänt sedan gav sitt förra bemyndigande, i december1979, är att sålt fasfigheter och mark som i det ursprungligaavtalet var upptagna till ett värde av nära 6 milj, kr. Detta har skett förtäckande av föriuster i . Om inte denna försäljning kommitfill stånd hade bakomliggande intressenter i fått gå in ochtäcka underskottet med bidrag. Det förtjänar att påpekas att denna bakomliggandeintressent är , som är god för omkring 600milj. med en årlig avkastning på 45 miljoner, varav 35,5 delades ut 1980.Det fanns alltså pengar att ta, men man föredrog att frånta den kommandeskolstiftelsen dessa pengar i stället. Utskottet avfärdar detta med att eftersom inga medel förden löpande verksamheten försvunnit för den nya skolstiftelsen, har den gjordatransak-fionen en underordnad roll. Utskottet bortser då ifrån att statenberövas en amortering på mellan 1 och 1 1/2 milj. kr. på det lån som löper framtill 1985 och att den nya skolstiftelsen berövas en framtida ökning avrörelsekapitalet. Som en enkel sammanfattning av det sakliga innehållet idet nya avtalet kan man ange att det innebär att och avlastas en kostnad, som i stället får bäras av staten och denkommande skolstiftelsen. Vi har,herr talman, blivit vana vid en svag ekonomisk moral hos de Riksinternatskola i , m. m. Riksinternatskola i , m. m. sittande borgerliga regeringarna. Slappheten iförvaltandet av våra gemensamma tillgångar har kännetecknats av att man tagitfrån de mindre bemedlade och fört över till dem som haft det gott ställt. Fåärenden i denna kammare har så naket illustreret detta som det vi nu behandlar.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till den socialdemokratiska reservationsom är fogad vid utskottets betänkande. Jag vill också innan jag lämnar talarstolen upprepa de tvåfrågor som jag ställt i mitt anförande; 1, Vilka är deomständigheter som motiverar att får undandra den nyastiftelsen 6 milj, kr, i strid med tidigare bemyndigande? 2, Varför är detav underordnad betydelse att staten berövas en amortering på 1-1 1/2 milj, kr,? Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 33HANS NYHAGE (m); Det är mycket vikfigt att man har helabakgrunden klar för sig när man skall bedöma detta ärende. Om man har det,skall man också bli på det klara med att det inte är fråga om att spenderastatliga miljoner som inte går att motivera, som ord föll, .Av det föreliggande utskottsbetänkandet framgår att stateni med stöd av bemyndigande från slöt ett avtal mellanstaten å den ena sidan och och å den andraangående bildandet av en ny skolstiftelse. Denna skulle överta den skol- ochinternatverksamhet som tidigare bedrivits av stiftelsen och bolaget. skulle staten erbjuda den nybildade skolstiftelsen att med staten ingåett särskilt avtal om riksinternatskolan på vissa angivna villkor. Som en förutsättning för detta särskilda avtal mellan statenoch skolstiftelsen angavs att och bolaget skulle tillskjutatillgångar i form av mark, byggnader och inventarier m, m, till ett värde av ca79 milj, kr. För bolagets del utgjorde detta 36,6 milj, kr,, varav ejspecificerade fastigheter till ett värde av nära 34,9 milj, kr. har det emellertid visat sig att bolaget inte harkunnat tillskjuta all den fasta egendom som avsågs med det i avtalet angivnavärdet. Bolaget har undantagit fastigheter från tillskottet enligt avtalet föratt kunna täcka uppkomna underskott i internatverksamheten samt för attfullgöra pensionsåtaganden mot tidigare anställda i bolaget. En del av dessafastigheter har förvärvats av kommun. Hit hör t, ex sim- ochtennishallen, som är dyrbar i drift och som skulle åsamkat skolstiftelsenavsevärda kostnader, om den haft skyldighet att fortfarande driva den. Dettabör man ha klart för sig. Det bör i sammanhanget också påpekas att detföreligger betydande skillnader mellan bruksvärde och marknadswärde för deförsålda fastigheterna. För just sim- och tennishallen utgör denna skillnad ca3 milj. kr. Det börvidare påpekas att det i bolagets uppgörelse med kommunen ingår ett femårigt avtal om hyra av undervisningslokaler, enligtvilket kommunen skall betala . Det ärviktigt att man är medveten också om detta. får därtillkostnadsfritt disponera vissa timmar i just den av mig nämnda sim- ochtennishallen . Det är nödvändigt att man har även dettaklart för sig för att man skall få en riktig bakgrund till vad som sedan harskett. mellan bolaget och kommun innebärslutligen också att kommunen dels övertar bolagets pensionsåtaganden mottidigare anställda, dels erlägger ett kontantbelopp. De tillgångar bolaget mot den angivna bakgrunden kantillskjuta motsvarar ett totalt värde av ca 30,7 milj. kr., dvs, ca 6 milj, kr,mindre än i det ursprungliga avtalet. Med dessa något ändrade förutsättningarhar staten och skolstiftelsen innevarande år tecknat avtal om attskolstiftelsen skall driva sin internatskola som riksinternatskola. Utskottets borgerliga majoritet har med hänsyn till defakfiska förhållandena inte haft något att erinra mot regeringens handläggningav ärendet, möjligheter att bedriva den avsedda verksamhetenhar inte påverkats negativt. Den något minskade förmögenheten är av underordnadbetydelse. Minskningen drabbar ej heller staten, vars intresse i sammanhangetej påverkas. Socialdemokraterna har emellertid funnit anledning attreservera sig. De anser att förutsättningarna för statens tillskott om 6 milj,kr, ej längre föreligger.