prot · G40964 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:64 1 § Justerades protokollet för den 13innevarande månad. 2 § Talmannen meddelade aft IngaLantz anhållit om ledighet frän uppdraget som riksdagsledamot under fiden den23 februari - . Kammarenbiföll denna ansökan. Talmannen anmälde atf (vpk) skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 § Föredrogs och hänvisades Proposifion 1980/81:86 fill lagutskottet 4 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:363-366fill /81:367 fill jusfitieutskottet /81:368 tillfinansutskottet /81:369 och 370 fill skatteutskottet /81:371 filljustitieutskotfet /81:372 och 373 till lagutskottet /81:374-376 tillsocialutskottet /81:377 och 378 till kulturutskottet /81:379 och 380till utbildningsutskottet /81:381-383 till trafikutskottet /81:384-387till jordbruksutskottet /81:388-392 till näringsufskottet 1980/81:393 och394 ull arbetsmarknadsutskottet /81:395 till näringsufskottet 5 § Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1980/81:83 31 Branschregister och etableringskontroll inom vissabranscher 6 §Branschregister och etableringskontroll inom vissa branscher Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /81:2 om branschregister och etableringskontroll inom vissabranscher. 1 (): I detta betänkande tar näringsufskottet upp fem motionersom behandlar fyra branscher- bilverkstäder, byggföretag, restauranger ochstädföretag. Dessa branscher har det gemensamt att det där finns en ickeobetydlig och växande undervegetation av mindre nogräknade företag. Det ärföretag som inte betalar de skatter och arbetsgivaravgifter som företagen skallbetala och som därigenom kan bjuda under seriösa företag ikonkurrensen om kunderna. Den negativa effekten av detta är tvåfaldig. Dels görföretagen inte rätt för sig gentemot det allmänna - företagen begärskattebrott. De vältrar därmed över sina förpliktelser pä andra skattebetalare.Dels konkurrerar dessa företag ut de seriöst arbetande företagen, som fär detallt svårare att arbeta vidare. Alla är medvetna om att situationen i dessabranscher blir allt besvärligare. Fiffelföretagen breder ut sig, och de seriöstarbetande företagen trängs mot väggen. Inför behandlingen av detta ärende uppvaktadesnäringsufskottet av representanter för underledning av en bekant i denna kammare, nämligen den förre moderafriksdagsmannenSven-Olov Träff. Utskottet uppvaktades också av de fackliga organisationerna.De uppvaktande belyste hur branschens företag fått det allt svårare, tvingatskrympa sin verksamhet och avskeda folk i betydande omfattning, medan ickeskaftebetalande källarfirmor med kontoret på fickan brett ut sig alltmer. Vadman nu begärde av utskottet och var ett branschregister överbilverkstäderna för att myndigheterna skall kunna hålla en bättre uppsikt överbranschen och därigenom lättare komma åt företag som arbetar på ett oegenfligtsätt. Från socialdemokratiskt håll i utskottet stöder vi dettakrav, som också innebär ett tillmötesgående av en moderat motion med WiggoKomstedt som första namn. Vi är förvånade över atf man från borgerligt håll iutskottet inte ens velat gä sä långt i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Det gäller inte bara, som jag sade inledningsvis, attvissa företag begår skattebrott. Det gäller ju dessutom atf seriösa företagslås ut i en ökande takt genom att de inte kan konkurrera med de skattefuskandeföretagen. När det sedan gäller motiqnskraven på en direktetableringskontroll är vi socialdemokrater av naturliga skäl mera tveksamma.Det är ett ganska stort steg aft ta. Här gäller det bl. a. principen omnäringsfrihet, och den skall man naturligtvis inte tumma på i onödan. Detgäller också behovet av förnyelse i olika branscher som ofta kommer viaetablering av nya företag, Å andra sidan kommer man inte ifrån atf situationenför de seriöst arbetande småföretagen och deras anställda nu är så svår i vissabranscher som utsätts för ekonomisk brottslighet aft en etableringskontrollockså måste övervägas. Näringsutskottefssocialdemokrater har därför i ett yttrande till justifieut-skottet angåendeåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten föreslagit atf en utredning skalltillsättas för aft pröva frågan om etableringskontroll i branscher där den härtypen av problem finns. Vi vill också aft man i så fall prövar huretableringskonfrollen skall utformas för aft inte hindra de nyttiga och deriktiga nyetableringarna. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall fill de socialdemokratiskareservationerna 1 i näringsutskottets betänkande. Branschregisteroch etableringskontroll inom vissa branscher 2 KARINNORDLANDER (vpk): Jag skallbegränsa mitt inlägg till att avse vpk-motionen och går inte in på de övrigafrågorna. Denstädbranschutredning som fillsattes med anledning av ett mofionsförslag frånvänsterpartiet kommunisterna 1974 konstaterade i sitt betänkande att man vidtiden för undersökningen kunde karakterisera gruppen städare påföljande sätt: Gruppen städare har en högandel kvinnor - , Enrelativt stor andel invandrare - totalt och i , Läg andel fackligtorganiserade - , Lägutbildningsnivå - hade enligt folk- och bostadsräkningen 1970 sjuårigfolkskola eller kortare skolutbildning. andel delfidsarbetande - arbetade mindre än och40 % . Enrelativt stor andel som arbetar på icke eller - arbetadeenbart vardagar . Vadman här kunde ha tillagt och som framgår av utredningen är att arbetsmiljö ocharbetsförhållanden för städare är dåliga. Exempelvis saknade 44 %omklädningsrum, och saknade tillgång fill klädskåp, avdirektanställda städare, främst i mindre företag, saknade fillgång till städrummed utslagsvask. Arbetet är så tungt aft ingen orkar arbeta påhelfid. Personalomsättningen bland städarna är hög - för den rörliga delen avstädare hos städentreprenadföretagen ca . Städarnaligger trots sitt tunga jobb och sina dåliga arbetsförhållanden längst ner pålöneskalan. Där konstaterar utredningen att städare inom som arbetar i städentreprenadföretag sammantaget ligger sämst till vadavser ordinarie timlön samt timgränser och timersättningar för obekvämarbetstid. Vilka löner som utgår till de fackligt oorganiserade städarnaframgår inte av utredningen. Men enligt den utredning somjämställdhetsdelegationen gjort ligger lönerna för oorganiserade kvinnorbetydligt lägre än för de fackligt organiserade. Betingslönär en speciell löneform som förekommer främst inom städbranschen. Systemet medbeting och befingslöner är ett sätt att hålla lönekostnaderna nere förarbetsköparna. Genom inarbetning av en fastsfälld arbetstid ges sken av enhögre timlöneersättning. Beting är den lömskaste 3Riksdagens protokoll 1980/81:62-66 Branschregister och etableringskontroll inom vissabranscher formen avackordssystem, därför aft inarbefningen av arbetstid är inlagd innan timlönenfastställs. Städning på beting leder också i större utsträckning till tidigutslitning och utslagning av städare. Detta drabbar hårt. Eftersom en storandel städare saknar anställningsbevis, så undandras dessa såväl socialaförmåner som anställningstrygghet. Den borgerliga regeringens svångremspolitik och angrepp påden offentliga sektorn har ytterligare aktualiserat vår motion. Städning iegen regi eller städning pä entreprenad är en politisk fräga. Och det är infeså länge sedan gick ut med en helsidesrubrik och en arfikeldär man påstår att kommuner och landsting skulle tjäna tiofals miljoner på aftlåta entreprenörer fa hand om all städning i offentliga lokaler. står städbolagenför ungefär en fjärdedel. Atf det sedan är städarna som genom sämreanställningstrygghet, sämre arbetsmiljö och sämre löner får betala en del av debesparingar man tror sig göra bekymrar inte, - inte heller att staten genomminskade skafteintäkter får betala den övriga delen av kostnaden och dessutombetala städbolagens vinster. Detta ingår i den fria företagsamheten ochnäringsfriheten som de borgerliga ständigt slår vakt om. För regeringspartierna kan ju inte komma ifrån de probleminom städbranschen som utredningen har definierat mot bakgrund av detfaktamaterial som den tagit fram och hänfört till två huvudområden. Det ena är sådana problem som sammanhänger med inslaget avoegentligheter i samband med städenfreprenadföretagens näringsutövning. Det andra är sådana problem som jag redan nämnt och somsammanhänger med de arbets- och anställningsförhållanden som städarna arbetarunder. Vad gäller den första delen, så fastslår utredningen attdet föreligger brister i städenfreprenadföretagens fullgörande av sinaskyldigheter när det gäller erläggande av skatter och arbetsgivaravgifter. Detta har utredningen fått belagt genom en enkät till bl.a. samtliga lokala skattemyndigheter och kronofogdemyndigheter. Vidare sägs iutredningen atf vissa omständigheter talar för att s. k. uthyrning avarbetskraft eller olaga arbetsförmedling bedrivs i städbranschen. Jag vill bestyrka vad utredningen kommit fram till genomatt beskriva ett i är i avslöjat fall av grovt bedrägeri. Fyrahandelsbolag lierade med ett storföretag i städbranschen har fuskat bort 4,2milj. kr., genom att inte betala skaft och avgifter. Städbolaget är ett av destörsta i med 400 anställda och en omsättning på 30 milj. kr. Huvudbolaget har anlitat fyra handelsbolag somegentligen inte drivit någon affärsverksamhet. Men handelsbolagen har ordnattillfällig arbetskraft när det behövts extra personal. Dessa anställdaarbetade under städbolagets arbetsledning och på dess arbetsplatser.Handelsbolagen har tagit emot betalning från städbolaget och sedan avlönat sinarbetskraft, som jobbat för nettolön utan kvitto och skafteavdrag. Det ärsvårt att tro aft städbolaget, som ändå klassats som ett av de seriösa företagen,hade andra avsikter än aft komma ifrån skatter och andra avgifter genombildandet av handelsbolag. Självfallet blir det också en omöjlighet förkommuner och landsfing att konkurrera i det anbudsgivande som det här rör sigom. En helt snedvriden konkurrens: å ena sidan nettolöner utan kvitto ochskatteavdrag och sociala avgifter, å andra sidan anbud räknat pä normalaomkostnader, skatter och arbetsgivaravgifter betalda enligt lag. Vi har ett mindre antal stora bolag etablerade istädbranschen. Vi har ca 800 registrerade bolag enligt statistiskacentralbyrån. Men det finns dessutom flera tusen mindre bolag, med bara eftfåtal anställda och ofta med kontoret på fickan - bolag med en total avsaknadav respekt för fackliga avtal, ATP-skyldighet eller miljökrav. Det är utvecklingen främst som gett vpkanledning att ställa krav om införandet av etableringskontroll i form avobligatorisk tillståndsgivning för städbolag. Det som presenterades iutredningen som kom styrker våra krav. Vad vi saknar är konkretaförslag till åtgärder mot de missförhållanden som klart dokumenterats finns. Det andra yrkandet i motionen är också vikfigt med vetskapom den borgerliga regeringens angrepp på den offentliga sektorn och dessverksamhet som man i allt större utsträckning vill privafisera. Effektiviteteni samhället kan ökas genom utveckling av entreprenadsystemet - det är Sverigeshantverks- och indusfriorganisations recept, som man gått ut med i en särskildskrift. Anlita dessa företag- det blir billigare och bättre, sägerman. Frågan är då: Billigare och bättre för vem? Det blir i varje fall intebilligare eller bättre för vare sig skattebetalarna eller de anställda.Vinsterna hamnar i de här fallen enbart i de privata städbolagens fickor. Med detta yrkar jag bifall dels tillreservation 4 beträffande etableringskontroll för städbolag, dels fill yrkande2 i den vpk-mofion som behandlas i detta betänkande. Branschregister och etableringskontroll inom vissabranscher Anf.3 PER (): I näringsutskottefs betänkande nr 2 finns fyrareservationer. Den första behandlar eft krav på införande av branschregisterför bilverkstäder. Reservation nr 2 behandlar krav på införande avbranschregisfer och utredning av etableringskontroll inom byggbranschen.Reservafion nr 3 vill ha en utredning om etableringskontroll inom hotell- ochrestaurangbranschen, och reservation nr 4 vill utreda en etableringskontrollinom städbranschen. För att börja med bilverkstäderna kan det sägas att detnog inte råder någon som helst tvekan om atf det finns stora problem inombilbranschen. Särskilt bilverkstäder har fått vidkännas en alltsvårare konkurrens från mindre seriösa företagare. Jag vill betona att det intefinns några åsiktsskillnader mellan utskottets majoritet och reservanterna ifråga om att man bör komma fill rätta med denna typ av oseriösa företagare såsnart det över huvud taget går. Trotsdetta får man infe glömma aft det finns ett mycket stort antal både Branschregisteroch etableringskontroll inom vissa branscher nya och mindre företagareinom bilverkstadsbranschen som är både seriösa och samhällsnytfiga. Åtgärdermot oseriösa företag får inte leda till aft dessa nya småföretag begränsas ieller hindras från aft starta sin verksamhet. Tvärtom måste nya småföretagstödjas i starten - detta även inom bilverksf adsbranschen. Ireservafion nr 1 vill reservanterna ha ett särskilt bilregister. Vi anser fränutskottsmajoriteten att detta är eft ställningstagande som kommer alldeles förtidigt. Statskontoret fick föregående år i uppdrag av regeringen atttillsammans med och fill iår komma med ett förslag om basregister innefattande samtliga företag,arbetsfillfällen och organisationer. Med hänvisning fill detta finns det ingenanledning att bifalla de motioner som reservation nr 1 stöder sig på. Detutredningsförslag som snart kommer att läggas fram fillgodoser förhoppningsvisen rad av de synpunkter som framförs i reservation nr 1. Regeringenhar vidare gett i uppgift att intensifiera sintillsyn över bilverkstadsbranschen. Ireservafion nr 2, som gäller byggbranschen, vill man utreda eft förslag tilletableringskontroll inom denna bransch. SIND 1976:2 är en utredning om bl. a.en eventuell etableringskontroll inom byggbranschen. Den utredningen ansåg attdet infe fanns tillräckligt material för ett förslag om etableringskontrollinom byggbranschen. har konkurslagen kommit att skärpas. Skärpningengäller materiella konkursgäldenärers rörelsefrihet och tvångsmedel motkonkursgäldenärer. Vidare har det fr. o. m. införts enmöjlighet att meddela näringsförbud vid ett uppenbart missbruk avkonkursinstifutet. Vi finner en etableringskontroll vara föga effektiv, ochdessutom motverkar den delvis sina egna syften. Hotell-och restaurangbranschen utreddes . Inom denna bransch finns entyp av etableringsfillstånd vad gäller alkoholhaltiga drycker. Det är ingen somhelst tvekan här heller om atf det finns anledning atf se allvarligt på allatyper av missbruk av företagande inom speciellt hotell- ochrestaurangbranschen. Det har hävdats att alla sorter av osunt företagande finnsinom denna bransch allfifrån skattefusk, förhindrande av uppbörd av avgifter,konkurser och dålig bokföring till samband med narkotikahandel, samband medprostitution, svarta pengar, illegal arbetskraft och diverse broftssyndikat. Trotsdetta har jag svårt att se att någon form av etableringskontroll utöveretableringsfillstånd för servering av alkoholhaltiga drycker skulle kunnaförbättra laglydnaden inom branschen. Det finns all anledning att hela fiden hai åtanke att ett alltför byråkratiskt sysfem allvarligt kan försvåra olikaformer av nyföretagande. Nyföretagandet inom hotell- och restaurangbranschenhar i stora stycken utvecklats i positiv riktning och förnyat denna bransch påett önskvärt sätt. Jag har svårt att se att etableringskontroll skulle kunnautgöra något ändamålsenligt medel att komma fill rätta med de svårartade formerav brott som fidigare refererats till. Risken är uppenbar att resultatet istället skulle bli aft nyföretagandet allvarligt försvårades. ,som redan tidigare varit uppe i denna debatt. Även denna bransch är med andra ord utredd helt nyligen.Jag kan inte heller på detta område finna någon som helst anledning att tro attlaglydighet och nyföretagande skulle gynnas av att man infördeetableringskontroll. Jag finner det heller inte särskilt meningsfullt att ånyoutreda branschen med syfte på etableringskontroll, eftersom branschen harutretts . Jagvill gärna erinra denna kammare om att det var genom att man avskaffade detgenomreglerade skråväsendet som det svenskanäringslivets utveckling tog fart. Införandet av näringsfriheten, det friaföretagandet, var en viktig orsak till den snabba ekonomiska tillväxt ochvälfärdsfillväxf som vi har haft under 1900-talef. De reservationer somföreligger i näringsutskottets betänkande nr 2 gär i motsatt riktning ochreservanterna vill närmast införa - eller i varje fall utreda - en nyreglering, en ny etableringskontroll, som knappast kan gagna näringsfriheteneller ens laglydigheten vad gäller efterlevnad av gällande lagar ochskatteregler. Inskränkningarna i näringsfriheten har varit väldigt få här iSverige. Inskränkningarna har närmast gällt verksamhet som avsett ordnings-,säkerhets-, hälso- eller arbetarskydd. Denna positiva syn pä näringsfriheten iförening med åtgärder syftande till atf komma till rätta med s, k, oseriösaföretag måste vara grunden för en offensiv näringspolitik . Jag ber aft få yrka bifall till näringsutskottets hemställan ibetänkande nr 2 till alla delar. Branschregisteroch etableringskontroll inom vissa branscher 4 LENNARTPETTERSSON (s) replik: Det blir riktigt intressant när Per svingar sig upp till destora ideologiska höjderna och hänvisar till avskaffandet av skråväsendet somgrund till de kommande ekonomiska framstegen i . Men det är inte dendebatten vi för , utan diskussionen gäller hur vi skall komma till rättamed avarterna inom branscher som är utsatta för en kvalificerad ekonomiskbrottslighet i ökande och oroande utsträckning. Jag tror infe att desmåföretagare som försöker arbeta med lagliga medel i dessa branscher ärsärskilt nöjda med hänvisningar till att det var avskaffandet av skråväsendetsom på sin fid - tillsammans med andra faktorer - medförde möjligheter att fåett ekonomiskt uppsving. Det viktiga är ju atf vi tar itu med de problem somexisterar för stunden och att vi gör det bestämt. Per säger att detinte existerar några åsiktsskillnader när det gäller problembeskrivningen i dehär branscherna - bilverkstäder, restauranger, städföretag och liknande. Däremotkan vi konstatera aft den skillnaden ändå finns atf reservanterna,socialdemokraterna i utskottet, vill göra något åt denna situation, medan denborgerliga majoriteten inte vill göra någonting. Dehänvisningar som görs till olika utredningar kan jag bara befrakta som renaundanflykter. Hänvisningen till att statskontoret har fått i uppdrag attupprätta eft basregister med grundläggande uppgifter om företag ochorganisationer och att det skulle vara en ersättning för det branschregister , Branschregister och etableringskontrollinom vissa branscher överbilverkstäderna som de anställda och företagarna inom Motorbranschens riksförbundgemensamt har begärt håller helt enkelt inte. Det är ett grundläggandestatistiskt register som i princip skall omfatta samtliga omkring 250 000småföretag och större företag. Det kan aldrig bli något annat än ettbasregister med en mängd luckor i. Det kan aldrig användas som eninformationskälla så att man skall kunna ta itu med fiffelföretag. Denhänvisningen betraktar vi från vårt håll alltså som en ren och skärundanmanöver därför att man icke vill göra någonting. När det gäller branschregisfer på byggsidan vill man inteheller gå vidare. Man vill inte vara med på en efableringsufredning. Därhänvisar man fill SIND:s utredning. Den avser förhållandena i början av1970-talet, men har situationen ytterligare starkt försämrats inombyggbranschen och när det gäller skuttarna. Inte heller den hänvisningen, herrfalman, är relevant i dagens situation. Jag kan inte annat än att återigen yrka bifall till defyra reservationerna från socialdemokratiskt häll. 5KARIN (vpk) replik: Per sade att det finns seriösasmåföretag, och det har väl aldrig någon ifrågasatt. Men det är ju just för attskydda de seriösa företagen som den här kontrollen behövs. Jag kan inte förståhur de seriösa företagen skall kunna konkurrera, om det är fritt fram att - somde här städbolagen gör - konkurrera utan hänsyn till något som helst socialtansvar. Om man har litet sunt förnuft borde man inse att det är fördelaktigtmed städning i egen regi, med direkt anställd personal, för det är helt klartatf det är fördyrande med sådana mellanhänder som städentreprenörerna utgör.Städbolagen skall ju infe bara klara sina administrativa kostnader, de skallockså ha en vinst av verksamheten. Den vinsten kan de bara få genom ettotillbörligt utnyttjande av de anställda - genom underbetalning, ökad stressoch utslagning. Det är s. k. hemmafruar och invandrare utan facklig förankringsom man vänder sig fill. Detta är ett faktum som gäller de flesta städbolagen.Kunskapen om hur man handskas med olika material är plus minus noll. Det finnsmänga fall där kommuner har åsamkats kostnader för stora reparationer,exempelvis fill följd av att man tvingats byta hela golv. Det finns verkligenett behov av sanering inom defta verksamhetsområde. Jag fäste mig vid en annan sak som Per anförde.Han sade att bilföretagen skall granskas av . Men jag har svårtatf tro att , som är det verk som fär de största nedskärningarnai årets budgetproposition, skall kunna klara några nya uppgifter. Jag skullevilja ha någon förklaring fill hur det skall gå fill. 6 PER () replik; Visst finns det inom vissa branscher problemmed oseriöst företagande. Jag har också tidigare betonat att vi skall försökakomma till rätta med dessa problem. Att problemen har accentuerats allteftersomvi fått ett allthögre skaftetryck är också helt klart. Närings- och etableringsfriheten är något somsmåföretagarna - oavsett vad och säger - ärväldigt aktsamma om. De vill ha kvar rätten atf etablera sig och eftersträvarinte någon form av etableringskontroll. Däremot är de lika angelägna som vi aftfå bort det oseriösa företagandet, skattefusket, fusket med olika former avavgifter, med moms osv. Man bör ha klart för sig att det basregister somstatskontoret i samarbete med skall lägga fram förslagom fill , är ett steg mot att registrera alla företagare,arbetsgivare och organisationer. Det är ett sätt att göra skattemyndighetenmedveten om alla de arbetsplatser som finns, och det kan förutomtillgodoseendet av den rena skatteindrivningen också leda till översyn avarbetarskydd och mycket annat. Jag tror inte att man får till stånd en saneringav en bransch genom etableringskontroll. Den avser i stället att tillse attgällande skaftelagstiftning och andra lagar och förordningar efterlevs. Jag skulle även vilja fråga var hanegentligen vill sätta stopp för etableringskonfrollen. Vilka nya branscher ärdet egenfiigen som kommer i fråga efter dessa branscher? Det finns en risk föratt man beträffande bransch efter bransch kommer att påtala aft det finnsoseriösa företagare. Vad skiljer exempelvis ett bilverkstadsregisfer från ettbasregister? Är inte också övriga branscher intressanta i vad gälleretableringskontroll? Varför vill man inte utreda dem över hela linjen? Serinte risken för byråkrati och eft minskat nyföretagande ivårt land, om man går in för etableringskontroll, som ett allvarligt problem? Branschregister och etableringskontroll inom vissabranscher Anf.7 () replik: När det gäller de branscher som vi diskuterari dag är alla medvetna om att ekonomisk brottslighet och skatfeundandragande ärextremt vanliga. Jag tror att det går en ganska skarp gräns mellan dessabranscher och många andra. Det är därför som denna diskussion har kommit uppoch som också näringslivets organisationer är oroade. Det är vidare uppenbart att vad Per i förstahand diskuterar är etableringskonfrollen, medan han däremot inte vill ta uppnågon som helst debatt om de krav som förts fram från näringslivetsorganisafioner, avseende branschregister inom vissa näringsgrenar syftande tillaft ge större möjligheter att inskrida mot de företag som inte uppfyller sinaskyldigheter.