prot · G409158 · 1980-12-31 00:00:00 — Vidare ökades statsbidraget för inbyggd utbildning inomindustri och hantverk samt handel, vilket förbättrade möjligheterna att anordnayrkesinriktad utbildning. För /82 har därutöver beslutats omökning av den s. k. lilla ramen med 1 500 platser. I motionen sägs också att avvecklingen av bl. a.statsbidragen till investeringar och hyra av skollokaler inneburit en kraftigförsämring i kommunernas möjligheter att anordna yrkesinriktad utbildning. I detta sammanhang bör erinras om att dessa bidragavvecklas först i och med utgången av innevarande budgetär, samt att vadinvesteringsbidraget beträffar så kommer övergångsvis statsbidrag att kunnabeviljas också nästa budgetår för investeringar i skollokaler. har förbättringar införts i systemet medskatteutjämningsbidrag. Utöver det ordinarie skatteutjämningsbidraget finnsmöjligheter att få extra skatteutjämningsbidrag. Utgångspunkt för prövninghuruvida sådant bidrag skall utgå är kommunernas allmänna ekonomiska situation. Motionärerna påpekar att gymnasieskolan inte kunde anordnanya verksamheter med endast några månaders varsel. Man pekar därvid på attlärlingsutbildningen inte expanderat såsom var avsett. Man medger dock attyrkesintroduktion anordnats i avsedd omfattning. Vad lärlingsutbildningenbeträffar så kan det finnas anledning att poängtera att denna hade kunnatanordnas i mycket större omfattning, om inte facket på många håll hindrat denfrån att komma till stånd. Arbetsgivare som ställer utbildningsplatser tillförfogande finns, men facket säger nej. Det är så mycket mer beklagligt som Arbetsmarknadspolitiken,- m. m. det först och främst är en mängd ungdomar som drabbas. Deförvägras en yrkesutbildning de själva valt och som finns tillgänglig på orten.Det år inte på det här sättet man visar ansvar för ungdomarsutbildningsmöjligheter. 1 motionen talas vidare om bristen påyrkesutbildningsplatser, och man hävdar att den viktigaste orsaken till dettaär avsaknad av långsikfig planering av gymnasieskolan i den borgerligaregeringspolitiken. Det står faktiskt så. Man får läsa det två gånger för atttro sina ögon. Sanningen är ju den, att socialdemokraterna fullständigtstruntade i att planera för dagens situation när de hade makten. De barn som föddes har åldern inne föratt börja i gymnasiet. Det kan varje elev i räkna ut. De gjorde inte ett dugg åt planeringen för den situationvi har - den s. k. De icke-socialistiska regeringarna har däremot tagitkrafttag för att öka kapaciteten på den yrkesinriktade / 77 var antalet elever på dessa linjer 51 675. Budgetåret1980/81 var de 62 570. Tendensen visar att ökningen /82 blirytterligare 4 000 platser. Regeringens syn på det angelägna i att yrkesinriktadeutbildningar får en ökad kapacitet delas tydligen av motionärerna. Utskottetdelar också den uppfattningen och fillstyrker förslaget om tillfälligtstimulansbidrag till utbildning inom sektorn för industri och hantverk. Utskottet menar dock att stimulansbidraget för att få optimaleffekt inte bör knytas till begreppet klass utan till individ och avse faktiskökning av intaget till sektorn för industri och hantverk. I reservation nr 1 till utbildningsutskottets betänkandetar socialdemokraterna upp medel för särskild kursverksamhet för flickor inomdet teknisknaturvetenskapliga området. Jag hänvisar här till vad utskottet skrev i sittbetänkande 1980/81:22 om angelägenheten av att intressera flickor för fortsattastudier inom det teknisk-naturvetenskapliga området och den debatt som dåfördes i samma fråga. Utskottet menade att detta förutsattes ske på samtligastadier i i de naturorienterande ämnena, arbetslivsorienteringenoch studie- och yrkesorienteringen. underströk att flickorna är en utsatt grupp.Jag håller verkligen med honom om detta. Men jag vill peka på att den nyaläroplanen ger flera möjligheter att intressera flickorna för detteknisk-naturvetenskapliga området. Teknik blir ett obligatoriskt ämne somskall förekomma på alla stadier. Tid finns för temastudier. Det fria tillvaletpå högstadiet kan också ge möjligheter för skolan att lägga tyngdpunkten pådetta område. Utskottet menade förra gången denna fråga behandlades attden kursverksamhet som socialdemokraterna föreslår skulle komma alldeles försent, eftersom eleverna väljer studieväg i årskurs 9.Det är utskottets uppfattning även . Sådan här kursverksamhet måstekomma mycket fidigare, om den skall ha någon effekt. Den bör dessutom varakontinuerlig. Reservation nr 2 tar upp medel tillutbildningsprogram för vissa ungdomar . Utskottet erinrar om sina uttalanden i betänkande nr 22 omatt fattade de beslut jag inledningsvis berörde ochatt denna flexibla resurs för syo motsvarar ett belopp av ungefär 15 milj. kr.I samma betänkande tillstyrkte utskottet regeringens förslag om fortsattförsöksverksamhet med introduktionsprogram och yrkesintroduktion. Reservation 3 behandlar ökning av resurserna för studie-och yrkesintroduktion. Också i det fidigare nämnda betänkandet hänvisadeutskottet till det regeringsförslag som är att vänta om den framtidasyo-organisationen och var inte berett att lägga fram förslag omnya regler för syoverksamheten. Det gäller naturiigtvis också . Med det anförda yrkar jag avslag på samtligas-reservationer och bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter ibetänkande nr 41. I motion 810 har jag velat rikta uppmärksamheten på derisker för kvalitetsförsämringar som blir följden om man genomför den del avrapporten om arbetsförmedlingarnas framtida organisafion som beröryrkesvägledningen och arbetsvärden. I den nämnda rapporten, vanligen kallad PLOG, förutser manpå stora komplexa behov hos de sökande av arbetsförberedande ochvägledande insatser. Mot bakgrund av detta har PLOG föreslagit att detnuvarande systemet med yrkesvägledare och arbetsvårdare slås sönder och att s.k. arbetsvägledare utbildas i stället. Det kan starkt ifrågasättas om dennaåtgärd i praktiken kommer att leda till en utökad service för de sökande, bl.a. av följande skäl. Det blir svårt att undvika en kraftig kvalitetsförsämringav det kunskapsinnehåll som finns . Att tillägna sig kunskaper omnuvarande utbildningsväsende med dess ständigt återkommande förändringar,bevaka den svenska dynamiska arbetsmarknaden och ha en bred ochaktuell kännedom om socialmedicin, drogmissbrukets olika verkningar och haaktuell information om skador på grund av risker i arbetsmiljöer av olika slag,förefaller vara att ställa alltför stora krav på en enskild tjänsteman. Denkvalitet på service som finns måste med nödvändighet komma att tunnas ut,om inte annat på grund av fidsbrist. PLOG.förbiser det faktum att yrkesvägledare ocharbetsvårdare ofta rekryteras bland arbetsförmedlare med olika intresse- ochyrkesbakgrund. De arbetsförmedlare som sökt yrkesvägledartjänster harofta erfarenhet av undervisning och ett uttalat pedagogiskt-psykologisktintresse. Många befattningshavare har också ett uttalat intresse förkönsrollsfrågor. har antalet syokonsulenter som sökeryrkesvägledartjänster ökat i antal. De tjänstemän som söker tjänster som arbetsvårdare hardäremot ofta arbetslivserfarenhet av socialmedicin, anstaltsvård ochdrogmissbruk. En del har varit anställda inom sjukvården, på socialbyråer eller Arbetsmarknadspolitiken, m. m. Arbetsmarknads-politiken, m. rn. En arbetsvårdare av måste hållasig kontinuerligt informerad om den explosiva utvecklingen påarbetsmiljöområdet, särskilt med tanke på alla sökande som remitteras tillarbetsvärden med anledning av allergier, förslitningar och olyckor påarbetsplatserna. Inom yrkesvägledningsområdet pågår en utbreddinternationell forskning. Nya rön kommer ständigt , och det är angelägetatt svenska yrkesvägledare har möjlighet att följa med i den pågående debatten.Konferenser hålls vartannat eller på olika håll i världen.Litteratur i ämnet yrkesvägledning utkommer fortlöpande på olika språk. Det ärangeläget att svenska yrkesvägledare har möjlighet att följa med i den debattenoch inte på grund av tidsbrist halkar efter i sitt kunnande. Till detta kommer att vid en internationelljämförelse har en mycket dåligt utvecklad yrkesvägledningsservice förmedborgarna. Andra länder har på ett mycket tidigt stadium insett den socialanyttan av en välutvecklad yrkesvägledning för vuxna medborgare. Att det för den enskilde och för samhället har storafördelar att man tidigt tar itu med och försöker lösa kommande problem - dvs.innan den enskilda människan står inför situationen att vara arbetslös - äruppenbart och kan räknas som en friskvårdsåtgärd. Från somliga håll hör man invändningar, att vi nu har enså bra studie- och yrkesorientering i skolorna att behovet skulle vara litet.Inget kan vara mera felaktigt. De människor som har behov av yrkesvägledningoch arbetsvärd finrfer vi t. ex. bland dem som på grund av att arbetsmarknadenså snabbt förändras tillhör ett yrkesområde som står inför enstrukturrationalisering. Det gäller också kvinnor , som avolika anledningar står inför situationen att gå ut på arbetsmarknaden utan attha en yrkesutbildning. En annan stor grupp är de människor som på grund avmedicinska skäl tvingas byta yrke. Det är en svår uppgift att hjälpa dessa människor att nåfram till en tillfredsställande lösning på ett problem som kanske rör bådehälsa, otillräcklig utbildning och en sviktande arbetsmarknad. Den kräver grundligakunskaper och gedigen utbildning i samtalsmetodik. När som en människa ofta tvingas diskutera sinarbetslöshet eller andra personliga förhållanden vid en disk i en öppen lokaleller i ett otillräckligt isolerat bås, är det detsamma som att utestänga storagrupper från den service arbetsförmedlingarna är skyldiga att ge. Konsekvensenblir inte sällan att de verkliga problemen förtigs, och följaktligen sätts oftafel åtgärd in. 1974-1975 omorganiserades arbetsförmedlingen efter enmodell som kallades Org -74. , 1980/1981. har man kommit fram till att Org-74 inte ledde till någon som helst effektivisering av förmedlingsverksamheten.Det finns anledning befara att man om fem upptäcker att inte heller PLOGledde till den förbättrade service man planerade. Risk finns att den traditionav kunskapsöverföring både på bredden och på djupet som finns då har gåttförlorad. Utarmningen av de kunskaper som skulle ge de sökande en förbättradservice är då ett faktum. 1 nr 1/1980, interninformation om förslaget till omorganisation av AMS, skriver generaldirektörBertil : "Antalet arbetssökande som kommer tillarbetsförmedlingen har fortsatt att ökaoch är mycket stort. 1 synnerhet ökar de yrkesobestämda, denytillträdande, de återinträdande och sökande med arbetshinder. Det är kortsagt en tyngdpunktsförskjutning mot sökande som inte är etablerade påarbetsmarknaden och som behöver förmedlingens aktiva stöd." Att i ett sådant läge avskaffa de yrkesgrupper som hargedigna kunskaper inom resp. områden och i stället, som senare säger isin artikel, lägga yrkesvägledande och arbetsvårdande uppgifter som s. k.bevakningsuppdrag på vissa handläggare måste ses som en betydandekvalitetsförsämring. De som kommer att drabbas är de som arbetsförmedlingarnaär inrättade för att betjäna, dvs. Till detta kommer att förslaget är dåligt förberett. Detfinns t. ex. ingen analys av vad ett s. k. bevakningsuppdrag innebär. Jag beklagar att utskottet inte funnit det möjligt attskjuta upp denna del i omorganisationen för att ge tillfälle till den analys avkonsekvenserna som fullständigt saknas. Jag noterar emellertid med tillfredsställelse attutskottet förutsätter att reformen skall genomföras i samverkan med de berördapersonalkategorierna och också att man skall finna former som tillvaratar deolika gruppernas speciella kunskaper. A rbetsmarknads-politiken, m. m. 68LARS () replik; Jag trodde ett slag när jag lyssnade på densenare delen av anförande, då hon försvarade sin motion, atthon talade för vår reservation nr 3 i utbildningsutskottets betänkande. Hontalade sig nämligen varm för att man behöver en bra syo-verksamhet i skolorna.Det är just vad vi har gjort i vår reservation på denna punkt. Om YlvaAnnerstedt tog konsekvenserna av sitt inlägg här skulle hon självfallet röstaför reservationen, som innebär att skolan skall få ökade resurser och därigenomkanske också underlätta arbetsförmedlingarnas mycket viktiga jobb. Det visarsig att många ungdomar kommer dit, beroende på att de har fått en alltför svaginformation i skolan. Här kan man inte bara sitta och vänta. Och, YlvaAnnerstedt, det hjälper inte med vackra ord för att lösa de här problemen.Åtgärder måste sättas in , och det är därför vi har sagt att man intekan invänta ett förslag från regeringen - åtgärder måste sättas in omgående,eftersom vi vet att ungdomarna kommer att få det besvärligt. Dettagäller reservation 3. När det sedan gäller planeringen i fråga om storleken pågymnasieskolan säger att det är socialdemokraterna som är skuldtill att vi inte har den storlek på gymnasieskolan som vi borde ha. Jag erinrarmig att vi diskuterade storleken pågymnasieskolan, och vi fick igenom att lärlingsutbildningen inteskulle beräknas Arbetsmarknadspolitiken, m. m. inom den stora ramen utan ligga utanför. Det innebar enutökning av antalet gymnasieplatser. Det är egendomligt att säger attkommunerna icke har drabbats av några besvärligheter. Det måste ju finnas någotskäl till att man inte kunnat lägga ut alla de platser som man förutsatt skulleläggas ut. Inom det yrkesinriktade området fattas 10-15 000 platser, som maninte kunnat lägga ut. Jag tror, , att vi måste gå ifrån de vackraorden. Om vi menar någonting med att man skall hjälpa ungdomarna, då finns detanledning för oss att vidta åtgärder, att prata mindre, att göra mera, attfölja rekommendationerna från SÖ och AMS, där man ser hur läget är, och vidtaåtgärder för att underlätta situationen för ungdomarna när de lämnargymnasieskolan, så att de då har ett arbete, alternativt en utbildning att gåfill. 69YLVA () replik: Vad först beträffar syo-verksamheten, LarsSvensson, är det viktigt att inte blanda ihop syo-verksamhet ochyrkesvägledning. Det är definitivt två olika saker - besläktade men helt olika. säger att vi inte vill göra någonting åtsyo-verksamheten. Det är ju på det viset att den organisation avsyo-verksamheten som finns i skolorna är en försöksverksamhet. Därförhåller man i departementet på och bearbetar den utvärdering som skett av verksamheten,och man kommer att lägga fram en proposition . Att då ytterligare lägga ut12 milj. kr. på en försöksverksamhet, som skall reformeras, kan intevara ekonomiskt vettigt. När det sedan gäller planeringen går det väl ändå inte attkomma ifrån, , att man visste att det skulle kommaatt finnas behov av väsentligt flera platser i gymnasieskolan. Då kan vi barafråga; Varför gjorde inte socialdemokraterna någonting för att förbereda densituation som skulle komma? Jag har här visat på alla de beslut som deicke-socialistiska regeringarna har fattat för attmöta det här behovet, låt vara att vi kom till makten alltför sent för attfullt ut kiinna lösa probleihén i ett sveji. komrriuhefna kommer visst ätt drabbas av en delnedskärningar, och något annat sade jag irite heller i mitt anförande. Menresurserna kommer att styras till de kommuner som liar det allra besvärligast -genom extra kommunala utjämningsbidrag och annat. Vad sedan gäller de ej utlagda platserna under det år somnu kommer kan väl inte vara omedveten om att av de 14 000 platsersom fortfarande inte är utlagda avser 9 000 vårdutbildningar. Det är ocksåallmänt bekant att hindret i det fallet utgörs av antalet praktikplatser påvårdinrättningar. Många sökande till just dessa utbildningar kan inte tänka signågon annan utbildning än vårdutbildning. Därför är det ytterst svårt att styrain dem på andra utbildningar, vilka åtgärder som än vidtas. 70LARS () replik; Genom att de borgerliga partiernasrepresentanter i utbildningsutskottet ställde sig bakom vårt förslag tillstimulansbidrag för att underlätta för kommunerna att ökautbildningskapaciteten har de därigenom också sagt att det är för litetutbildning ute i kommunerna och att man måste gå in med speciella åtgärder föratt få ungdomarna att välja yrkesinriktade utbildningar. Detta talar rakt emotvad nu säger här. Vad jag citerade om syoverksamheten var inlägg. Hon sade att det inte längre behövs några yrkesvägledare föreleverna, eftersom syoverksamheten i skolan var så bra. Hon tillade: Den äricke bra. Det har vi konstaterat att den inte är. I mitt tidigare arbete hadejag rätt mycket att göra med yrkesvägledning, och jag vet att yrkesvägledarnamånga gånger har fått gå in i skolorna och överta en del av de arbetsuppgiftersom normalt borde ligga på syofunktionärerna. Syoverksamheten i skolan behöverförstärkas, så att man förhindrar att lika många ungdomr som går ut frånskolan utan att ha fått någon yrkesutbildning. De bör få chans till informationom sådan. Detta gäller inte minst flickorna, som ofta har en mycket svaguppfattning om hur näringslivet ser ut. Där kan självfallet yrkesvägledning iarbetsförmedlingen göra mycket, men vad som behövs i första hand är att manredan inom skolan ger dem en riktig bild av läget på arbetsmarknaden. Viföreslår också att speciella aktiviteter för flickorna -kurser och liknande -skall anordnas för att underlätta för dem att komma in på yrkesområden medstark efterfrågan på arbetskraft. Men vad som gjorts, , under deborgerliga regeringarnas tid är bara provisoriska och kortsikfiga lösningar,som har inneburit svårigheter för kommunerna att leva upp till de behov somförelegat. När det sedan gäller frågan om att facket skulle haförhindrat den inbyggda utbildningen ligger det till på det sättet att vi närvi behandlade utbildningsutskottets betänkande nr 22 föreslog, att man skulleta med även de fackliga representanterna i avtal om utbildningar i företagenför att därigenom underlätta öch förbättra utbildningen i företagen. Men vid dentidpunkten röstade nej till dessa förslag. Arbetsmarknadspolitiken, m. m. AnL 71YLVA () replik: Lärs hörde tydligen inte riktigt påvad jag sade när jag talade om syo öch yrkesvägledning. Jag sade att de somkritiserar yrkesvägledning på arbetsförmedlingarna frågar .om den verkligenbehövs, eftersom det är sä mycket syo i ungdomsskolan. Det var denformuleringen jag hade. Jag har inte på något sätt sagt att syoverksamheten iskolan skulle vara fullt tillräcklig eller att det inte skulle behöva görasnågonting åt den -det är ju med tanke på behovet härav regeringen håller på attutarbeta ett förslag till en förändrad organisation av syo-verksamheten. Hadevi tyckt att den var bra, skulle vi naturligtvis låta den vara som den är. Mendet finns alltså uppenbara brister där som regeringen håller på att utarbetaett program för att åtgärda. Att i det läget satsa 12 milj. kr. på enorganisation som man skall förändra kan ju inte vara särskiltvettigt. A rbetsmarknads-politiken, m. m. När det sedan gäller flickorna kandet ju inte ha så stor effekt att anordna en kursverksamhet föregymnasieskolan, eftersom flickorna redan på hösten i årskurs 9 väljer vilkenlinje de skall läsa i gymnasieskolan. Insatserna måste komma långt tidigare.Jag ser med glädje fram emot att röstar på min motion omförsöksverksamhet med syo i förskolan och på lågstadiet. Där tror jag att manmöjligen kan göra en insats, om man kommer in så pass . harsäkerligen talat med barn på sju , alltså på lågstadiet. Deraskönsrollsuppfattning är redan mycket befäst. Man behöver alltså börja tidigtoch sedan kontinuerligt visa på den vidgade arbetsmarknaden för flickorna inomdet teknisk-naturvetenskapliga området. Sedan återigen planeringsläget! säger attregeringen vidtagit kortsiktiga och provisoriska åtgärder. Men, ,regeringen har ju faktiskt bara haft på sig för att försöka möta demycket stora problem som kommunerna ställdes inför när 16-årspuckeln stod införgymnasieskolan. Hade socialdemokraterna gjort någonting , skulle vi hasluppit dessa snabba insatser. Vi hade då kanske haft ett genomtänkt program pålång sikt. Men har regeringen i etapper och omgångar måst sätta in sinaåtgärder, därför att den socialdemokratiska planeringen var så dålig när viträdde till. Tredje vice talmannen anmälde att anhållit att tili protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. AnL 72WIVI-ANNE (): Till arbetsmarknadsutskottets betänkande nr21 är fogad en reservation av , nr 17, till förmån för motion nr610. som väcktes av mig med flera socialdemokrater . I motionen sägs att ersättning från arbetslöshetskassaäven bör utgå i sådana fall dä de arbetssökande är förhindrade att ta etteventuellt erbjudet arbete på grund av att barnomsorg inte kanerbjudas. Det är rätt vanligt att blivande föräldrar anmäler sitt barn förplats i den kommunala barnomsorgen redan när man fått graviditeten bekräftad.Det kanske mest vanliga är att man anmäler barnet när det är fött. När föräldraledigheten är slut och kvinnan - det är mestkvinnor det gäller - vill återgå till arbetslivet, får hon ofta uppleva attplats inte finns inom den kommunala barnomsorgen. Detta berättar hon påarbetsförmedlingen när hon blir tillfrågad om hon har barntillsyn ordnad om honeventuellt skulle få ett jobb. Och hon får då besked att hon inte kan fåkassaersättning eller kontant arbetsmarknadsstöd - KAS - eftersom hon inte stårtill arbetsmarknadens förfogande. Den arbetssökande modern kan tillhöra enerkänd arbetslöshetskassa eller också uppfyller hon villkoren föratt få kontant arbetsmarknadsstöd. Men på grund av att kommunen inte kan ordnabarnomsorgen blir hon utan den ekonomiska trygghet som hon egentligen ärberättigad till. Det kan hända att hon har ettarbete att återgå till, men det kan också vara så att hon är utan arbete ochatt arbetsförmedlingen inte heller har något arbete att erbjuda henne. Det ärju det vanliga i dagens läge med en hög arbetslöshet bland kvinnorna. I varjefall blir kvinnan utan ersättning från kassan. Många arbetsförmedlare avvaktar f. n. medarbetserbjudanden till dess klartecken ges från den sökande, medan andratillämpar reglerna och ifrågasätter den sökandes ersättningsrätt. Framför allt är det kvinnor som drabbas av nu rådandepraxis, vilket får anses högst otillfredsställande ur social synpunkt och urjämställdhetssynpunkt. är situationen den att den drabbade får vända sigfill socialvården. Det blir alltså samhället som ändå får betala det hela. Menför arbetssökanden blir den sociala situafionen i sin helhet försämrad.Ersättning från arbetslöshetskassa är ju ATP-grundande, vilket intesocialhjälpen är. Dessutom sänks sjukpenningen , om man intestår fill arbetsmarknadens förfogande, vilket ytteriigare försämrar denarbetslöses situation. Här gäller det människor, främst kvinnor, som oförskylltavstängs från arbetslöshetskassa eller KAS på grund av att de inte kan stå tillarbetsmarknadens förfogande bara därför att samhället inte kan klara barnomsorgen. betänkande säger man på s. 84; "Lagstiftningen om arbetslöshetsersättning bygger påprincipen att rätt till ersättning förutsätter att sökanden står tillarbetsmarknadens förfogande, dvs. sökanden skall vara oförhindrad att ta ettarbete om det erbjuds. För en sökande som har vård om barn är huvudregeln attbarntillsynen skall vara ordnad för ett normalt dagfidsarbete för att sökandenskall anses stå fill arbetsmarknadens förfogande. Denna regel har i praxis mjukats upp i två avseenden. Densom är arbetslös behöver inte ha barntillsynen ordnad genom någon utomståendeunder arbetslöshetstiden. Men tillsynen skall vara så förberedd att den kanordnas utan längre dröjsmål när ett arbete erbjuds." Jag fårstår inte, herr talman, vad utskottet menar när mansäger att regeln i praxis har mjukats upp. Jag finner inte att någonuppmjukning har skett. Det fungerar på samma sätt som det gjorde när jagvar arbetsförmedlare 1976. Jag har talat med mina kolleger på arbetsförmedlingenom detta. Det är endast ersättningsberättigade kvinnor med barn somtillfrågas av arbetsförmedlaren om barntillsynen är ordnad för den händelse ettarbete skulle erbjudas.