prot · G409110 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag yrkar bifall tillutskottets förslag med anledning av motionen. Sedanvill jag kraftigt understryka det sade angående tullmännensmöjligheter att avvisitera misstänkta knarksmugglare. Jag tror att vi har gåttlitet för långt i sekretesslagen. Med denna skyddar vi i första hand - om jagfår lov att använda uttrycket - tjuvar och banditer. De ges här möjligheter attgöra kap som man egenfiigen inte hade avsett. kommer det ettinterpellationssvar om detta , och jag skall med intresse ta del avdet. 82 (): Låt mig bara, med anledning av senaste inlägg omutsjöbevakningsfartyget , konstatera att alla är eniga om att ärbäst som stationeringsort. T. o. m. generaltullstyrelsen säger klart ifrån påden punkten. Trots detta säger man nej till som stationeringsort. Detär ju, som handelsministern i ett inlägg tidigare sade, angeläget att visparar, men här bäddar man för ökade kostnader. Det är som sagt inte tänkbartatt det finns 15-20 personer med den utbildning som här krävs vilka går ochväntar på de här jobben på . Det är fullt naturligt att man måste sökadem på flera andra orter och försöka få en här och en där. Detser emellertid ljust ut, att döma av den redovisning som gjorts avlänsarbetsnämnden i och den förteckning jag tidigare nämnde. Detfinns dock ett stort antal sökande, och då faller alla andra argument, tyckerjag. Men här är det tydligen en princip som får råda över förnuftet. förberedande votering biträddes reservationen av i m.fl. med 136 röster mot 16 för motion 1176 av m. fl. 148 ledamöteravstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 150 röster mot 149 förreservationen av i m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottetshemställan, som ställdes mot motionerna 675 av och samt 678 av och , bifölls med acklamation. PunkternaG 2 och G 3 betänkande 1980/81:39 om kvarskatteavgiften (prop.1980/81:110). 83 (): I vår mofion 1980/81:85 med anledning av regeringens förstasparproposition föreslog vi socialdemokrater att vissa avgifter i samband med uppbörden av skatt skullehöjas. Den borgerliga utskottsmajoriteten avslog våra förslag. Nuhar regeringen kommit med proposition 110 som innehåller förslag om en höjningav kvarskatteavgiften och möjligheter för skattskyldiga som fått anstånd medavgivande av deklaration att tillgodoräkna sig fyllnadsinbetalning som görsviss tid efter . sistnämnda frågan anser budgetministern att utgångspunkten bör vara att densom fått anstånd alltid skall ha möjlighet att göra erforderHgfyllnadsinbetalning, när deklarationen är klar, och få inbetalningen beaktadvid avgiftsberäkningen. Förutsättningen skall vara att inbetalningen görssenast under taxeringsåret. Vi finner att starka skäl talar för att vi på nytt aktualiserar våratidigare förslag och att dessa bör genomföras . Vårtnuvarande system för uppbörd av skatt gör det möjligt att i viss utsträckninguppskjuta inbetalningen av skatt med ibland upp till ett till . Härigenomerhåller vissa skattskyldiga en av statsmakterna icke avsedd räntefri kredit,som i en del fall kan uppgå till betydande belopp. I vissa fall tasförseningsavgifter ut, men dessa är tämligen låga. Riksdagenhar beslutat att den särskilda avgiften vid uppbörden av kvarståendearbetsgivaravgifter skall höjas. Visocialdemokrater anser att även kvarskatteavgiften skall höjas. Vi föreslår attdessa regler skärps på samma sätt som beslutat i fråga om kvarståendearbetsgivaravgifter, dvs. att kvarskatteavgiften skall utgå påkvarstående skatt , om skatten är . och i övriga fall . När det gäller restavgiften vid försenad inbetalning av preliminärskattföreslår vi socialdemokrater en 2-procentig avgiftshöjning, dock till högst . Utskottsmajoritetenmedger att det är angeläget att reglerna inte missgynnar uppbörden av vissamedel och anser att frågan bör prövas vid den aviserade reformen i fråga om denpreliminära uppbörden av arbetsgivaravgifter. Enligtvår mening är det självklart att arbetsgivaravgiften och preliminärskattenskall belastas med likvärdiga avgifter vid försenad inbetalning. Den tredje fråga som vi socialdemokrater i skatteutskottet tar upp ivår motion gäller förseningsavgift vid fyllnadsinbetalningen. Utskottsmajoritetenavvisar även detta förslag. Man hänvisar till rörelse-idkarnas svårighet attföre årsbokslutet överblicka resultatet av sin verksamhet. Det bör emellertidenligt vår mening inte vara omöjligt att särskilja de olika formerna avinkomster, eftersom en uppdelning till förmån för rörelseidkarna redan skergenom regler om anstånd med avgivande av deklarationerna. Jagvill göra kammarens ledamöter uppmärksamma på att de förslag som visocialdemokrater lägger fram i vår motion 1563 tillförstatskassan 350 milj. kr. Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservationen. 84 (): Den socialdemokratiska reservationen, som är baserad på motion 1563,innehåller, som just angav, tre yrkanden. Förutom attsocialdemokraterna vill höja kvarskatteavgiften upp till samma nivå somavgiften för kvarstående'arbetsgivaravgifter samt höja restavgiften vidförsenad inbetalning av preliminärskatt vill de tydHgen inte heller accepteraregeringens förslag att de som gör fyllnadsinbetalning alltför sent, nämligen imaj och juni månader, skall komma undan med blott i kvarskatteavgift. Nuär det inte så värst länge sedan vi debatterade de här frågorna i riksdagen.Det var närmare bestämt och då i anslutning till propositionen,om besparingar i statsverksamheten. Socialdemokraternaförde då fram ungefär samma förslag som , men avslog denreservation som var fogad till skatteutskottets betänkande nr 9. Dagens tvåförsta yrkanden, att höja kvarskatteavgiften och restavgiften, harskatteutskottets majoritet avvisat, av följande skäl. Vi anser i Hkhet medregeringen att avgiften på kvarstående arbetsgivaravgift bör vara högre därföratt den vänder sig mot vissa arbetsgivare som utnyttjat situationen till en likviditetsförstärkningoch att eftersläpningen med , inbetalningarna av arbetsgivaravgifterna harförekommit i viss omfattning. Avgiftenhöjdes ganska kraftigt, upp till maximalt , och i framtidenbHr det möjligt att också knyta den preliminära uppbörden avarbetsgivaravgifterna till den lönesumma som redovisas i samband medkällskatteinbetalningen. Även den åtgärden kommer att medföra en minskning aveftersläpningen. Denändring i uppbördssystemet som väntas gör att man enligt utskottsmajoritetensuppfattning inte nu har anledning att bifalla yrkandet om en 2-procentighöjning av restavgiften vid för sen inbetalning av preliminärskatt. Närdet slutligen gäller socialdemokraternas yrkande om avslag på regeringensförslag beträffande den fyllnadsinbetalning som görs ligger detlitet annorlunda till. Våren1980 behandlade skatteutskottet en moderatmotion med förslag att senareläggafyllnadsinbetalningen för dem som fått uppskov med avlämnandet avdeklarationen. Sådant uppskov kan numera ges ända t. o. m. . enhälliga uppfattning borde regeringen och riksskatteverketskyndsamt undersöka om det går att finna acceptabla vägar för att lösa deproblem som utskottet medgav hade uppstått i och med att möjligheten att fåuppskov med avlämnandet av deklaration förlängts fill , som jag nyssangav. Det var alltså ett enigt skatteutskott, och efter kammarbehandlingenockså en enig riksdag, som hos regeringen beställde ett förslag. Det förslagetligger nu på bord och är enligt min uppfattning väl avvägt. Det är ihögsta grad inkonsekvent av socialdemokraterna att efter att ha haftfull förståelse för en senareläggning av fyllnadsinbetalningen nu ifrågasättaen tidigareläggning. På precis samma sätt agerade man , och jag bad dåAnita om en förklaring fill att man handlade så ologiskt. Jag fickinget svar trots att jag upprepade frågan, och jag tar mig nu friheten attfråga en tredje gång: Varför talar man ena gången för en tidigareläggning avfyllnadsinbetalningen och skriver att man har förståelse för ensenareläggning? Har ni bytt åsikt, eller vet helt enkelt inte den ena handenvad den andra gör? Jag avvaktar med intresse ett svar. Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall tillhemställan i skatteutskottets betänkande nr 39. 85 (): Först och främst vill jag konstatera, herrWachtmeister, att så fort vi socialdemokrater framlägger ett förslag omkonkreta åtgärder att förstärka statskassan är det alltså ett blankt nej. Eftersom en höjning av arbetsgivaravgiften redan gäller,tycker vi att motsvarande revision bör göras på kvarskatteavgiften. Jag tyckeratt det saknas skäl för att en löntagare som dessutom är aktieägare och somerhåller icke obetydlig utdelning på aktierna t. ex. , skallfå dröja med inbetalningen av skatten på aktierna, medan han pålönen skall dra skatt samma månad. Det är därför som vi anser att enförseningsavgift också bör tas ut. Jag förstår mig inte på utskottsmajoriteten. Varför skallinte arbetsgivaravgiften och preliminärskatten ha likvärdiga avgifter vid enförsenad inbetalning? Jag vill åter göra kammaren uppmärksam på att det förslagsom vi har framlagt ger statskassan 350 milj. kr. 86 (): säger att allt somsocialdemokraterna föreslår avslås av en borgerlig majoritet. Man föreslog enhöjning av kvarskatteavgiften , och har regeringen i sin propositionföreslagit en 2-procentig höjning av kvarskatteavgiften. Jag tycker att det ärfullt motiverat med tanke på att diskontot har gått upp . Frågan har ställts: Varför vill vi nu inte ha samma högaskattesats när det gäller kvarskatteavgift som när det gäller avgiften påkvarstående arbetsgivaravgifter? Vi tycker att en avgift på som inte äravdragsgill är mer än nog. En avgift på som maximalt gäller i fråga omarbetsgivaravgiften tycker vi är ett mycket högt belopp, men det är motiveratdärför att en del arbetsgivare har utnyttjat möjligheten till enlikviditetsförstärkning. Jag konstaterar ånyo att jag ickehar fått något svar från på frågan varför man ena gången talarom en senareläggning och om en tidigareläggning. Jag frågar nu förfjärde gången. 87ANITA (): Vi kan åter konstatera att de förslag som vii dag framlägger inte biträds av de borgerliga ledamöterna. Att borgarna integår med på förslagen beror på att degynnar höginkomsttagarna - det är alltså inte de vanliga löntagarna som harförsening av skatteinbetalning. Anf.88 (): Jag frågar , herr talman, för femte och sista gången - jag lovar attinte återkomma för att bli tjatig: Varför har socialdemokraterna i vårasuttalat sin förståelse för att fyllnadsinbetalningen skall kunna senareläggasmen två gånger, och , mofionerat om att inbetalningarna skalltidigareläggas? Anf.89 (): Vi är väl inte sämre än att vi kan ändra oss i vissa fall. Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot148 för reservationen av i m. fl. 1 ledamot avstod frånatt rösta. 1980/81:41 om skattefrihet för viss personal vidsvenskt handelskontor (prop. 1980/81:100) 22§ Beteckningsreformen vid fastighetsregistrering betänkande 1980/81:25 om beteckningsreformen vidfastighetsregistrering. 90 (): och jag har mofionerat om en översyn avregisteruppläggningskungörelsen. Vi vill att regeringen skyndsamt överser denav 1974 beslutade fastighetsbeteckningsreformen, som regleras iregisteruppläggningskungörelsen. Det är främst två skäl somligger bakom vår mofion. Fördet första skulle det ha kunnat innebära stora besparingar för samhället, omutskottet hade följt vårt förslag. För det andra finns det starka principiellaoch praktiska invändningar mot beteckningsreformen. Många tusen fastigheterkommer att få sina namn ändrade, vilket förorsakar fastighetsägare, brukare,hyresgäster, inteckningshavare, kommunala och statliga myndigheter, banker ochandra inrättningar såväl besvär som merarbete. De nya beteckningarna bHr oftalånga, klumpiga och ologiska och kom.mer att få svårt att slå igenom ibygderna. Erfarenheternaär mycket negativa av de långa, krångliga och ibland löjeväckande dubbelnamnsom redan bildats i län och som kommer att bildas i ,och . 5 protokoll 1980/81:110-111 beslutet1974 innebär att kommunen i stället för socknen skulle utgöra registerområdeframtvingas nu på grund av namnkollisioner dubbelnamn inom kommuner med flerasocknar. Men det ursprungliga motivet att det skulle föreliggadatatekniska skäl för att införa enhetliga fastighetsbeteckningar finns intelängre. Användning av modern datateknik förutsätter inte alls numera ettenhetligt beteckningssystem, och ett sådant framstår därför till stora delarsom onödigt. Vi pekar på en åtgärd som medför förenklingar och därmedkostnadsminskningar. Den åtgärden är att vid uppläggning av det nyafasfighetsregistret använda samma indelning i registerområden - socken istället för kommun - som i det gamla registret. Fastighetsdatareformen skulle då i princip kunnainskränkas till ändringar inom tätortsområden och till sådana speciella falldär beteckningsändringar är nödvändiga för genomförandet av reformen. Ävenandra förenklingar bör övervägas. De förenklingar jag pekat på skulle kunna ge storabesparingar för samhället dels i form av pengar, dels i form av mindre besväroch irritafion över i många fall helt onödiga namnförändringar. Framför alltskulle jag vilja peka på de stora ekonomiska besparingarna. De totalakostnaderna för hela fastighetsdatareformen, som den nu är planerad, kanuppskattas till . Med nuvarande genomförandetakttar arbetet , innan det är färdigt. Förenklingar i arbetet skulle kunnaavsevärt förkorta fiden och ge besparingar. uppskattadede 1976 återstående kostnaderna för beteckningsreformen till 12,5 niilj. kr., ochlantmäteriverket framhöll att kostnaderna torde bli ännu högre. I proposition 1978/79:114 uppräknades kostnaderna till15,3 milj. kr. Dessa uppskattningar avser endast de direkta kostnaderna. Någonberäkning av de totala kostnaderna har aldrig redovisats. Men det finns enligtmin uppfattning goda grunder för bedömningen, att de kan bli mångdubbelt störreän de belopp jag just nämnde. Vi mofionärer har pekat på de stora kostnaderna förbeteckningsreformen och på de besparingar som automatiskt skulle bli följden,om beteckningsreformen förenklades enligt vår önskan. Utskottet tycksemellertid ha missuppfattat frågan och talar bl. a. om "de direkta ochindirekta förluster i form av uteblivna rationaliseringsvinster ochtillkommande kostnader som skulle drabba stat, kommun och andra, omreformgenomförandet avbryts och dess inriktning ändras". Vad menar utskottet egentligen med detta? Tror man att enförenkling kommer att få de här effekterna? Det är ju i stället precis tvärtom,vilket vi mofionärer har försökt visa. 91TORSTEN (): Jag vill börja mitt anförande med att heltinstämma i det anförande som här har hållit. Vi har gemensamt väcktmotion 628, där vi anhåller om en översyn av registeruppläggningskungörelsen isyfte att uppnå besparingar och förenklingar. Därmed aktualiseras en gammal bekant. Den härfrågan debatterades utomordentligt kraftfullt från alla möjliga håll under1970-talet. gällde emellertid debatten mest synpunkter som anförtsfrån kulturminnes-och hembygdsvårdande håll. Det väckte stortuppseende när det visade sig att den här beteckningsreformen hotade att utplånaen stor del av våra gårdsnamn. För del skulle reformen, såsomförslaget då var utformat, resultera i att av fastigheterna fått bytanamn och att allmänt brukade gårdsnamn med traditioner från vikingatiden,ålderdomligt väl-klingande namn, därmed skulle försvinna ur köpehandlingar,lagfartsbevis, fastighetstaxeringslängder och övriga offentliga handlingar. Trotsde ändringar som uppnåddes i en kompromiss här i 1974 kvarstårfortfarande många av de principiella och viktiga invändningarna mot beteckningsreformen.Därtill kommer , som har anförts av , att ju längre arbetet medbeteckningsreformen framskrider, desto mer står det klart att reformen kommeratt förorsaka stora kostnader. Vore det alldeles nödvändigt förfastighetsdatareformens genomförande att också beteckningsreformen genomförs,då skulle givetvis inte invändningarna mot reformen ha samma styrka. Alltmertalar emellertid för att så inte är fallet: Användning av ADB-teknik inomfastighetsregistreringen förutsätter inte numera eft enhetligtbeteckningssystem. Beteckningssystemet är inte heller enhetligt enligtnu gällande bestäm-melser. Beteckningsreformen medför inte heller att de förereformen gällande beteckningarna helt kan avvaras inom fastighetsdatasystemet. Beteckningsreformens genomförande kan t. o. m.komma att fördröja genomförandet av fastighetsdatareformen. Jagkommer alltså fram till att beteckningsreformen till stora delar framstår somonödig i dagens läge. Imotionen 628 pekar vi på att en möjlig åtgärd, som skulle medföra förenklingaroch även kostnadsminskningar, vore att vid uppläggningen av det nyafastighetsregistret använda samma indelning i registerområden som i det gamlaregistret, dvs. socknen i stället för kommunen. Därigenom skulle reformen iprincip inskränkas till tätortsområden och till sådana specialfall därbeteckningsförändringar är nödvändiga för genomförandet av fastighetsdatareformen. Somframgår av utskottsbetänkandet har man inhämtat yttranden över motionerna frånlantmäteriverket och . avstyrkermotionen - inte helt oväntat - och anser att några förändringar inte skallvidtas. däremot uttalar sitt oreserverade stöd förmotionen. Man går t. o. m. längre än motionärerna. Jag ber aft fåcitera: "Kommunförbundetkonstaterar därför - med skärpning av motionärernas slutsats - attbeteckningsreformen i princip är onödig inte bara inom landsbygdsområdena utanäven i tätorterna." Utskottet avstyrker motionenmen hänvisar nu också till att det inom regeringens kansliövervägs lämpligheten av att utreda om det finns ytterligare budgetmässigabesparingsmöjligheter, bl. a. beträffande fastighetsregisterreformen, och attmotionärernas intressen därmed kan förutses bli beaktade. -1 denna utskottetsskrivning vill jag livligt instämma. I övrigt, herr talman, har jag ingetyrkande. Idetta anförande instämde (). Anf.92 (): Det är alldeles riktigt som de två föregående talarna har sagt att dethär är en mycket lång följetong, som civilutskottet och har sysslatmed praktiskt taget . Det har lett fram tillolika kompromisser, där olika intressen med olika tyngd har fått göra siggällande. Och i varje fall inom civilutskottet har vi haft uppfattningen att vinu hade nått fram till en uppläggning vad gäller den här reformen som skullebestå för framtiden. Men det är tydligt att det än så länge finns en visskvardröjande aversion mot den beteckningsreform som ingår som en del ifastighetsdatareformen. Deskäl som anförs mot reformen är emellerfid nu något andra . Mananför nu i första hand ekonomiska skäl. I tidigare överläggningar, somresulterade i kompromisser, anförde man i första hand kulturskäl. Vidutskottsbehandlingen har vi funnit att det inte finns tillräckligt starktunderlag för att bedöma den ekonomiska effekten av ett avbrytande avbeteckningsreformen. Först och främst är de ekonomiska kostnaderna osäkra. Mendet är även osäkert hur de positiva ekonomiska effekterna gestaltar sig. Därförhar utskottet stannat för att uttala att det inte finns underlag för att gåmotionärerna till mötes, i varje fall inte med motiveringen om ekonomin. Motionärernaställer ett förslag som jag skulle vilja dra fram Htet mer än man oftast gör idebatten, nämligen att socknen skall vara registerområde. Här föreslår man detav ekonomiska skäl. För att få en enhetlig struktur på indelningen i landetgjorde man från början följande indelning: län, kommun och trakt. Detta skulleha brutits om man hade behållit socknen som registerområde. Ettannat skäl mot det förslaget är att socknen inte är unik i landet: Vi harsocknar som har samma namn. Hade man följt det förslaget hade man fått göranamnändringar även där. Även om man från början gått in för socknen somregisterområde hade man alltså inte kunnat undvika namnändringar, då påsocknen. Utskottetanser alltså sammanfattningsvis att beräkningarna av kostnaderna inte ärtiUräckligt underbyggda för att man skall kunna föreslå en förändring, särskiltvägt mot de effekter som ett avbrytande av reformen skulle få. Vidare anserutskottet att indelningsenhetHgheten väger så tungt att den bör tillmätasmycket stor betydelse. Med detta vill jag yrkabifall till utskottets hemställan. 93TORSTEN (): Nr 110 Det kan naturligtvisvara ganska svårt att tränga in i och den bedöma kostnadsbilden,vilket också sade i sitt anförande. De 2 aoril 1981 direktakostnaderna kan man uppskatta, men de indirekta, de som drabbar kommuner,andra samfälHgheter och staten, är svåra att bedöma. Vi motionärer menar att när vi går ut och letar möjlighetertill besparingar nästan med dammsugare, så bör vi inte låta det här området gåfritt från det arbetet. Vi menar att man bör granska denna fråga ingående. Mankan därmed vinna två ting; dels kan man måhända slippa den irritation som denhär beteckningsreformen väckt ute i bygderna, dels kan man göra ekonomiskabesparingar. Det är vår övertygelse. har civilutskottet i denna fråga uppträtt som denståndaktige tennsoldaten. Därför har vi inte så stora förhoppningar attutskottet skall ändra uppfattning. Våra förhoppningar ställer vi nu tillregeringen med tanke på det besparingsarbete som där pågår. 94 (): Ett avbrytande av genomförandet avbeteckningsreformen skulle medföra indirekta kostnader, nämligen de kostnadersom avnämarna av datasystemet skulle få om man rev upp systemet i de redanbeteckningsändrade länen och kommunerna. har hela län och sexkommuner i beteckningsändrat, och i 15 andra kommuner i landethåller man på och beteckningsändrar. I varje fall i de kommuner och län där manhar ändrat beteckningarna och kör med Driftsystem 1 kommer banker,inskrivningsmyndigheter och andra som använder systemet att få vidkännaskostnader. Det är ett exempel på indirekta kostnader som är svåra att beräkna. En sak är vi i alla fall eniga om, och det gällerkostnadsbesparingen. I sista stycket i betänkandet säger ju utskottet att viöverlåter till regeringen att titta på om man kan göra besparingar även på denhär sektorn, så den är ingen helig ko. Utskottets hemställan bifölls. 23 § Vissa hyresfrågor Föredrogs civilutskottetsbetänkande /81:26 om vissa hyresfrågor m. m. 95 (vpk): Utskottsbetänkandet behandlar flera olikafrågor och motioner som i och för sig har ganska litet med varandra att göra,även om de kan inordnas under rubriken "Vissa hyresfrågor m. Jag vill först uppehålla mig vid vpk-motionen 1458 omändring av jämförelsereglerna i hyreslagen, gällande bruksvärdesreglerna.Huvudprin- cipen idessa regler är att den hyra som hyresvärden fordrar skall godtas om den inteär oskälig och att en hyra skall anses som oskälig om den är påtagligt högre änhyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Det uttalade syftet med denna regel, att stärkabesittningsskyddet och få en spärr mot oskäliga hyreshöjningar, har inteuppfyllts, utan det har visat sig att bruksvärdesmetoden har medverkat tillständiga hyreshöjningar och till att hyresnivån skruvats upp.Hyreshöjningarna har kunnat ske med hänvisning till de högsta hyrorna i ettjämförelsematerial, och dessa har även kunnat överskridas, bara hyran inte blivit"påtagligt" högre. Frågan om en solidarisk hyrespoHtik, ombruksvärdesystemets vara eller inte vara, har varit föremål för mångadiskussioner, inte minst . Det har då bl. a. hävdats attbruksvärderingen utgör ett hinder för rörlighet på hyresmarknaden, att denhindrar hyrorna att stiga till en realistisk nivå i exempelvis Stockholmsinnerstad och att man därför bör slopa bruksvärderingen - dvs. i klartext: slopa bruksvärderingen eller ändra bestämmelserna så att man får en frihyresmarknad, där tillgång och efterfrågan skall bestämma hyrorna. kommunisterna har alltsedan 48 § ihyreslagen i dess nuvarande form tillkom kritiserat brister i lagen och bl. a.hävdat att gällande bestämmelser vid prövning och bestämmande av hyra skalländras så att den hyra som prövas inte får vara högre än hyran för likvärdigalägenheter.