prot · G40988 · 1980-12-31 00:00:00 — Då säger aft def var mycket goda möjligheter atf kommatill rätta med balansen i ekonomin och föra en effektiv sfabiliseringspolifikåren 1977-1978 men att def misslyckades. Detär inte hela sanningen. Påfrestningarna från denkostnadsexplosion som vi upplevde här i landetbl. 1975-1976 var extremtstora. såg det räft hyggligt ut med balansen, men då fick vi en nykostnadsexplosion, betingad av de nya oljeprishöjningarna. Jagtror atf man måste ta med alla komponenter i bilden om man vill driva ettsakligt resonemang och se till vad som verkligen hänt i vår ekonomi. Jag tyckerinte atf def finns anledning att glömma det utgångsläge som skapades medkostnadsexplosionen 1975-1976. Fårjag sedan säga beträffande virkesförsörjningen fill skogsindustrin att defpågår ett intensivt arbete i virkesförsörjningsutredningen. Det pågår också ettkonkret arbete i . Vi lägger fram förslag till skilda 10 protokoll 1980/81:87-88 åtgärdersom skall förbättra förutsättningarna för råvaruförsörjningen, och vi har ocksåfidigare lagt fram sådana förslag. Problemet har varit den låga lönsamheten i skogsbruket iframför allt den s. k, nollzonen. Det ledde till att jag vår försökteprovocera massaindusfrin atf frivilligt etablera ett transportstöd förnollzonen för de marginalkvantiteter- sannolikt någon eller några miljonerkubikmeter- som man där snabbt skulle kunna få ut av massaved och därmed tryggaråvaruförsörjningen i väsentlig omfattning. Men det ville infe skogsindustrin.Och det märkliga är att man från socialdemokratins sida dä var helt passiv. Jag har ännu infe hört något instämmande i atf deåtgärderna var befogade. Var det för att de var frivilliga somsocialdemokraterna infe ville stödja dem? Är man så fixerad vid att det skallvara tvångsåtgärder? Jag vet det inte. Men det finns faktiskt anledning försocialdemokratin till en viss självprövning. Varför ville man inte den gångenopinionsmässigt stödja ett förslag som uppenbarligen hade givit omedelbareffekt, infe minst på vår bytesbalans? Tredje vice talmannen anmälde att anhållit aft fill protokollet få antecknat atf han inte ägde rätt fillytterligare replik. 69ALF WENNERFORS (m): Det borde egentligen vara med en viss bävansom man lägger sig i denna debatt. Ekonomiministern blev inkompefenfförklaradfidigare . När ekonomiministern blir inkompetensförklarad, vad skall dåinte en vanlig riksdagsman i ledet bli? Den ganska stora del av såväl osspolifiker som svenska folket som känner stort förtroende för ekonomiministernmåste därmed också anses vara inkompetensförklarad. Vi kan med andra ord infeha kompetens att bedöma varandras kompetens. Men anser sigtveklöst vara kompetent att inkompetenfförklara sina kolleger. Det påminner miglitet om , som en gång lär ha sagt om en politiker att han var såenfaldig att t. o. m hans kolleger märkte det. Har niinte tänkt på att ert sätt att debattera kan få en helt annan effekt än vad nihar tänkt er? Jag försökte i eft inlägg i denallmänpolitiska debatten belysa hur väsentliglönebildningen är i ekonomin. Jag nämnde bl. a. att polifikerna somarbetsgivare för 1,3 miljoner anställda i stat, landsfing och kommuner i höggrad påverkar den ekonomiska utvecklingen och inte minst den statliga budgeten.Samtidigt som vi oroas över ett budgetunderskott miljarder vetvi exempelvis att om löntagarorganisationerna inom den statliga sektorn fårigenom sina aktuella lönekrav ökar budgetunderskottet med . En annan aspekt på den offentliga sektorn som vi politikerhar särskilt ansvar för är de stora arbetskraftskostnaderna, som utgör enmycket stor del av de totala offentliga utgifterna. Skulle vi betala alltdetta utan att låna pengar utomlands, skulle vi exempelvis tvingas höja momsentill . Inom parentes vill jag understryka atf mitt intresse förlönebildningen i svensk ekonomi, eller arbetskraftskostnaderna över huvudtaget, infe alls innebär att jag säger nej fill stora lönehöjningar förstatsanställda eller andra. Lönehöjningar är vi allaintresserade av. Nej, vad jag är ute efter är atf vi kan nonchalerakonsekvenserna. Vi löntagare och fackligt akfiva kan inte fortsätta aftdiskutera lönepolitiken isolerat ufan aft bry oss om konsekvenserna. Vi måstemer än tidigare ,diskutera inkomstpolitiken och exempelvisanställningstryggheten. I finansutskottets betänkande finns eft avsnitt omlöneutvecklingen som är intressant. Tydligen har utskottet velat göra eftambitiöst försök att balansera de senaste årens debatt omarbetskraftskostnadernas roll i den ogynnsamma utvecklingen av den svenskakonkurrenskraften. Man säger pä s. 13: "Vid en genomgång av de faktorersom förklarar marknadsutvecklingen tilldrar sig givetvis den svenska pris- ochkostnadsutvecklingen betydande intresse." När man sedan studerar tabell 2 på s. 14, därlönekostnaderna per producerad enhet inom tillverkningsindustrin belyses, ochdet övriga resonemanget i utskoftsbetänkandet kan man vid första anblickeninstämma i utskottets slutsats på s. 16, nämligen att det inte kan ges någotenkelt svar "på frågan varför 1950- och 1960-falens expansivaindustriutveckling i övergick i stagnation och tillbakagång under1970-falet". Med andra ord kan tabellen visserligen visa attarbetskraffskostnadsut-veckhngen försämrades drastiskt 1975, 1976 och 1977 menatt en avsevärd förbättring inträtt i jämförelse med de sjustörsta industriländerna inom . Indexet i tabellen ligger t. o. m. på 98 %för 1979 och på 97,. Talet anges emellertid varapreliminärt, och detta är vikfigt att hotera. I prognosen skulle juindustriproduktionen öka , Förmodligen inte det. Detta försämrarnaturligtvis produktivitet. Vidare vet vi atf lageruppbyggnaden blevpå tok för stor , Vi lyckades alltså inte sälja så mycket under 1980som vi hade hoppats. Således kan bara med defta resonemang siffran varaalltför optimistisk. Vidare måste jag ifrågasätta valet av jämförelseländer.Varför görs jämförelser enbart med de största ? Varför är inte denordiska länderna med i jämförelsen? Vårt handelsutbyte med dessa länder utgörju 30 ä av den totala handeln. Vidare kan man ifrågasätta omStorbritannien skall vara med. Detta land håller ju på att få allt störrebetydelse som oljestat. Det är möjligt att landet kan vara med den här gången,men frågan är om det kan vara med . Vidare tycker jag att man skall fa hänsyn till den storafelmarginal som finns i den här typen av beräkningar. Indextalen ser alltså bra ut. Men är defillräckligt bra för att öka konkurrenskraften? Nej, jag tror infe det.Tabellens konstruktion kan t, o, m. ge en missvisande informafion. Eller är detså aft indextalen gäller för företag som går bra och som under de senaste årenhaft skapliga vinstmarginaler? skall vi komma ihåg atf företag somhar haft bra vinstmarginaler och fortfarande har det ändå kan ha svårighetermed de länder somde konkurrerar med. De länderna, f, ex, , har en avsevärt bättre soliditetoch har haft avsevärt bättre vinstmarginaler, vilket innebär atf de ikonkurrensen kan erbjuda rabatter och avsevärt bättre krediter. Def kan ju inte vara så atf def här är en belysning avföretag som balanserat mellan vinst och förlust, företag som har haft ochfortfarande har allvarliga lönsamhetsproblem. Man måste komma ihåg att nästanhälften av gär med dålig lönsamhet. För deföretagen krävs det ju rejäla kostnadssänkningar av olika slag, om de skallkunna konkurrera på världsmarknaden i fortsättningen. Sammanfattningsvis vill jag säga aft det vore på tok omden här framställningen av finansutskottet skulle inge en alltför stortillförsikt. Kostnadsproblemen är fortfarande mycket stora. Visst var det gynnsamt att LO-SAF-avfalet kom snabbt ochatt det gäller , som utskottet säger på s. 18. Man bör också se litetframåt och undersöka vad det kan bli för indexfal . Det finns infe medi den här tabellen. Jag tycker atf man, mot bakgrund av resonemanget omkostnadsutvecklingen och de varningar för att slå sig till ro som kanförekomma, skall observera vad utskottet på s. 18 säger: "Avtalets nivåtorde vidare möjliggöra en viss förbättring av näringslivets konkurrenskraft,sett över hela avtalsperioden." Vad menar utskottet med "vissförbättring"? Är det en fillräcklig förbättring? Enligt LO innebär avtalet en tolvprocentig kostnadsökningför de här tvä åren. Är det "en viss förbättring", är det en tillräckligförbättring? Ja, kanske. Men antag aft Privattjänstemannakarfellen har räft. Dehävdar ju aft avtalet för de här två åren innebär en 17-procenfigkostnadsökning. Är det i så fall en tillräcklig förbättring eller är det"en viss förbättring"? Jag måste, herr talman, avsluta med att säga aft vipolitiker har all anledning att i fortsättningen intressera oss mera förlönebildningens roll i svensk ekonomi. 70BENGT WITTBOM (m): Egentligen hade jag inte för avsikt att gåupp i den här debatten, men de många anföranden som vi har hört under dagenslopp om vikten av atf vi i vårt land har en blomstrande och expanderandeinsatsvaruindustri föranlåter mig ändå att så här i debattens sista minutergöra några kommentarer. I debatten har dokumenterats vad det betyder för värtland, för sysselsättningen och för vår ekonomiska utveckling att vi har enstark legoindustri och insatsvaruindustri. Det har undersfrukits kraftigt frånsamfiiga parfier under dagens debatt. Industriminister nämnde också isamband med den allmänpolitiska debatten att man från industridepartementetssida avsåg att ta initiafiv för att få i gång eft arbete som skulle möjliggöraen förstärkning av de här branschernas och av den här industrins roll i svensktnäringsliv. Mot denbakgrunden har jag och min kollega väckt en motionfill årets , i vilken vi tagit upp de här problemen. Vi har där konstateratatt en negafiv utveckling inom insatsvaruindustrin får en del ganska allvarligaeffekter. Som exempel kan nämnas atf vi självfallet får en stagnerandeutveckling inom legoindustrin och insatsvaruindustrin. Innovationsverksamhetoch teknisk utveckling stagnerar i vårt land. Sysselsättningsutvecklingen ochmöjligheterna aft höja sysselsättningsgraden påverkas negativt.Industristrukturen tenderar att bli ensidig, och därmed försvagasmotståndskraften mot yttre och inre påverkan. Antalet nyetableringar ochutvidgningar av mindre och medelstora företag minskar. Nettoexporfvärdet ibefintlig och potentiell export minskar. Förutsättningarna för den ekonomiskapolifiken, valuta- och kredifpolitiken förändras mot minskad handlingsfrihet. Således är en svag utveckling inom den här branschen ochde här industrierna allvarlig för vårt land och för vår ekonomi. Vad kan man dågöra för att vända utvecklingen? Ja, def visar sig ju att man mer specifikt ochi detalj vet ganska litet om orsakerna till denna utveckling. Man har klart försig att kostnadsläget och den teknologiska utvecklingen inverkar, attproduktiviteten förändras till följd av en ganska ambitiös lagsfiftning påarbetsrättens område och att också detta inverkar. Det finns en mängd faktorer avdet slaget som påverkar utvecklingen. Den här okunskapen, om jag får uttrycka mig så, föranleddeoss atf i vår mofion begära en ordentlig kartläggning av utvecklingen ochorsakerna till denna . Vi har specificerat våra önskemål på följandesaft: 1, En kartläggning av importensfördelning på olika ändamål, främst som insats i olika näringslivsgrenar, 2, De subsfifufionsförhållanden somföreligger mellan import och svenskproducerad insats , 3, Insatsvaruproduktionens betydelsefrån särbarhetssynpunkt i händelse av konflikter i vår omvärld, 4, Insatsvaruprodukfionens betydelseför "den industriella dynamiken", dvs, innovationsförmåga, konkurrensoch externa effekter, 5, Faktorer som bidragit till dennautveckling. Min medmotionär och jag hälsar naturligtvis medfillfredsställelse aft industriministern nu har tagit eff initiafiv i den härfrågan, men efter dagens diskussion och industriministerns inlägg i denallmänpolitiska debatten vill jag ifrågasätta om man inte har börjat i felände. Man säger nämligen att den grupp från industridepartementet medföreträdare för de fackliga organisationerna som skall titta på de härfrågorna skall försöka inventera de stimulansåtgärder som är möjliga att vidtaför aft öka svensk industris inköp av insatsvaror i . Om erfarenhetensäger att man inte riktigt vet hur tungt de olika orsaker väger som harpåverkat den här negafiva utvecklingen, är det väl ganska svårt atf hitta demest effektiva stimulansåtgärderna och så att säga göra de rättaprioriteringarna, när man i den här gruppen skall ge förslag fillstimulansåtgärder. Därför vill jag som slutsats säga att det riktiga vore attriksdagen gav industriministern möjlighet att 11 protokoll 1980/81:87-88 bygga ut det här arbetetoch öka ambitionsnivån i def inifiativ som tagits från industridepartementetssida. Man borde i samarbete med industrin titta på Orsakerna fill utvecklingenoch på hur denna utveckling ser ut för att därefter kunna komma med förslag somblir effektiva, som ger verkliga sfimulanser och som då skulle kunna få rätt storbetydelse för den ekonomiska utvecklingen och utvecklingen inom näringslivet ivårt land. Mom. 1 (de allmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken) förberedande votering biträddes reservation 1 av m. fl. med 131röster mot 15 för mofion 1503 av m. fl. i motsvarande del. 146ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottefs hemställan med 148 röster mot 146 förreservation 1 av m. fl. Mom.2 (planmässig utbyggnad av den offentliga sektorn) Utskottetshemställan bifölls med 277 röster mof 15 för hemställan i mofionerna 368 avCarl-Henrik och 1503 av m. fl. i motsvarande delar. 1ledamot avstod från att rösta. Utskottetsmotivering godkändes med 146 röster mot 131 för godkännande av den ireservafion 2 av m. fl. 15 ledamöter avstodfrån atf rösta. Mom.3 (avsättningen till vinstfonder m.m.) Hemställan Utskottetshemsfällan bifölls med 278 röster mot 15 för hemsfällan i motion 1503 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Utskottetsmofivering godkändes med 147 röster mot 131 för godkännande av den ireservation 3 av m. fl. anförda motiveringen, 15 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom.4 (åtgärder för att bekämpa arbetslösheten) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 15för hemställan i motionerna 288 av m, fl., 1503 av . i motsvarande del och 1862 av m. fl. Utskottetsmotivering godkändes med 147 röster mot 131 för godkännande av den ireservafion 4 av m. fl. 15 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 5 (uttalande omriktlinjer för kampen mot inflationen) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 15 för hemställan i motion 1139 av LarsWerner m.fl. Utskottetsmofivering godkändes med 147 röster mot 131 för godkännande av den ireservation 5 av m. fl. 15 ledamöter avstodfrån aft rösta. Mom.6 (uttalande om sänkning av diskontot) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 15 för hemställan i motion 1503 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Utskottetsmofivering godkändes med 147 röster mot 132 för godkännande av den ireservation 6 av m, fl, anförda motiveringen, 14 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom.7 (avskaffande av kreditkorten) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 276 röster mot 16 för hemsfällan i mofion 195 av LarsWerner m. fl. Utskottetsmofivering godkändes med 147 röster mot 145 för godkännande av den ireservation 7 av m. fl. PunktB (de allmänna riktlinjerna för budgefregleringen) I en förberedande voteringbiträddes reservafion 8 av m. fl, med 139 röster mot 15 förmotion 1503 av m, fl, i motsvarande del, 137 ledamöter avstod från att rösta, Ihuvudvoteringen bifölls utskottefs hemställan med 147 röster mot 129 för reservafion8 av m, fl. 15 ledamöter avstod från att rösta. 1980/81:15 om anslag tillStöd till polifiska partier och Allmänna val (prop. 1980/81:100)1980/81:16 om fortsatt giltighet av lagen om skatteutjämning i läns landstingskommun(prop. 1980/81:75) Materielanskaff-ningför det militära försvaret 1980/81:20 om dubbelbeskattningsavtal mellanSverige samt och beträffande skatter påkvarlåfenskap, arv och gåva 1980/81:18 om anslag tillrättshjälp m. m. 1980/81:100) 1980/81:19 om anslag till jusfifiekanslern(prop. 1980/81:100) 1980/81:20 om anslag till brottsskadenämnden (prop.1980/81:100) 1980/81:22 om anslag till m.m, (prop,1980/ 81:100) Vadiutskotten hemställt bifölls. 3§ MaterielanskafTning för det militära försvaret Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1980/81:16om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /81 såvittavser försvarsdepartementets verksamhetsområde (prop, 1980/81:101), Anf.71 TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålles gemensamöverläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen fåryrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 72 (); Det är ganska anmärkningsvärt att det, fastän anslagen på tilläggsstat iår egentligen rör sig om förhållandevis begränsade summor -totalt 200 milj. kr.för samtliga huvudtitlar - där ändå ryms en mycket betydande förstärkning avmaterielanslagen till försvaret. Det rör sig faktiskt om ett belopp på över 1miljard kronor. Men detta kommer inte fill uttryck, på grund av den särskildateknik som vi har när det gäller redovisningen av försvarskostnaderna. Trotsatt materielanskaffningen under förra budgetåret var mycket omfattande ochförsvarsministern då kunde anmäla aft han även kunde lägga ut beställningar somegenfiigen skulle ha kommit senare i fiden - förhandsbeställningar -, och trotsaft det också i den budgetproposifion som gäller anvisadesbetydande belopp för materielanskaffningen kommer det nu ett förslag omtilläggsanslag. Dettahör samman med det speciella priskompensafionssystem som vi tillämpar för detmilitära försvaret och för civilförsvaret. Det är så konstruerat att ju merpriserna på olika förnödenheter stiger- det må vara på mat eller på brännolja -och ju lägre kompensation i löneökning som löntagarna får, desto mer pengarblir det till försvarsmateriel. Man skulle litet fillspetsat kunna säga på dethär sättet: Ju sämre medborgarna får det materiellt, desto mer materiel fårförsvaret. Jag skall medge att dethär är litet tillspetsat. Jag skall lägga till att det har funnits tider då lönernasteg kraftigt - mer än vad priskompensationen innebar - och att det föranledderationaliseringar och olika besparingsåtgärder. NaturHgtvis fick man i detsammanhanget också hålla igen i fräga om materielbesfällningar. Men jag vågarpåstå atf det priskompensafionssystem som vi tillämpar är konstruerat förnormala samhällsekonomiska förhållanden - om jag så får uttrycka mig - ochinte alls passar för den situation som vi nu har i landet. Denvåldsamma inflafionen leder, trots allt vackert tal och alla löften frånregeringen om att stoppa denna utveckling, ändå snabbt fill att försvaret, omden här utvecklingen fortsätter, kommer aft få en allt större del avsamhällsresurserna. Detta förefaller märkligt i eft läge när vi vet med oss attvi även för att täcka försvarskostnaderna lånar upp pengar som kanske motsvarar4 eller 5 miljarder. Det hade verkligen varit på sin plats atf de borgerhgapartierna hade velat erkänna att i det ansträngda läge som vi nu befinner oss iockså försvaret borde bidra till en sanering av samhällets ekonomi, särskiltsom man faktiskt kan göra det utan att eftersätta några för försvaretvitala intressen. Regeringensförslag att man när nästa budgetår är slut och det blir tal om att tillföraförsvaret mer pengar i form av kompensationsmedel skall spara in 300 milj. kr.är helt symboliskt. Jag vågar säga till kammaren att det belopp somförsvaret då tillförs sannolikt kommer att ligga någonsfans mellan 1 och 1,5miljarder kronor. Det innebär således atf den besparing som def har talats såmycket om framstår som synnerligen blygsam i detta sammanhang. Detre anslag som vi nu har aft behandla gäller utökade beställningar inom armén,marinen och flyget. Regeringens förslag innebär att försvarsministern har gåttlängre än vad cheferna för dessa olika försvarsgrenar har begärt. Självfalletkan försvarsministern ändå säga att han har varit en smula återhållsam, dåöverbefälhavaren framställde förslag om aft försvaret i detta läge skulle fålov aft lägga ut beställningar på ytterligare . Men det finnsinte - så har nog även försvarsministern resonerat - praktiska möjligheter attlägga ut materielbesfällningar av denna omfattning inom den tidsram som def härrör sig om. Jagvill för min del sätta i fråga om det över huvud taget är möjligt förförsvarsministern att under innevarande budgetår använda de pengar som det härär fråga om. Det återstår ju av detta budgetår. Innan riksdagensbeslut har expedierats och verkställts kommer tiden att ha blivit ännu merbegränsad. Är det då verkligen möjligt aft få utfört ett arbete som svarar motkanske bortåt , i varje fall kring 400 milj. Det kannog starkt sättas i fråga. Det finns en metod för att man skall kunna förbrukadessa medel, och det är att man gör förskottsbetalningar. Men fidpunkten föratt eftersträva att förbruka så mycket pengar som möjligt är verkligen illavald. Visocialdemokrater har, som framgår av våra reservationer, inte varit obenägnaatt ta igen en del av det som har brusfit i fråga om maferielanskaffning underden senaste femårsperioden. Vi har för vår del gått med på Materielanskaff-ningför det militära försvaret Materielanskaff-ningför det militära försvaret aft acceptera vadförsvarsgrenscheferna själva har föreslagit. För armén och marinen rör det sigom 176 milj. kr. När det gäller flyget har vi inte ansett det varanödvändigt att ge några speciella anvisningar, eftersom vi är beredda attbiträda försvarsministerns förslag aft flyget skall få lov att tillmaterielbesfällningar disponera 560 milj. kr. som har varit avsatta förforskning och utveckling. Ingenkan således anklaga oss för att ha bortsett från intresset att tillföraytterligare materiel till försvaret. Men man borde se på regeringens förslag ibelysning av den budgetproposition som skall behandlas . Dåfår vi nämligen ta ställning fill ett annat förslag som försvarsministern harpresenterat, nämligen att han skall få rätt att vid detta budgetårs slutöverflytta icke förbrukade medel - och det kan bli fråga om eft mycket stortbelopp - fill nästa budgetår. Vi har en viss möjlighet - def är 2 %av anslagen som kan flyttas över. vill försvarsministern föreslå en höjningfill , och den frågan skall vi diskutera , kanske inte i dag.Men om försvarsministern utnyttjar def förslaget har han faktiskt accepteratatt den ram som vi föreslagit för försvaret väl räcker till. Skillnaden ärnämligen inte större mellan socialdemokratins och regeringens förslag när detgäller ramarna. Vifår anledning att återkomma till diskussionen i övrigt . Fördagen vill jag endast yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 3 som är fogadetill detta betänkande. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av- kammarens förhandlingar. 73 (): Som här har sagt behandlar vi nupriskompensationspengarna för det pågående budgetåret. Försvaret är i densituationen att nettoprisindex ger utrymme för aft avhjälpa en del av debrister i fråga om maferielanskaffning som har uppståttpå grund av otillräckliga medel. Vihar inte varit nöjda med det system som vi tillämpar, och vi är inte heller nuglada åt det. har vi inte hört någon anmärkning mot systemet frånsocialdemokratiskt håll, men när det nu gått åt det posifiva hållet så att detblivit pengar över är man beredd att dra in de pengar som försvaret skall ha. Systemetär ryckigt, och det är svårt att förena med en långsiktig och kontinuerligplanering. Därför hoppas jag att vi inför nästa års försvarsbeslutkan få fram eft bättre system vad gäller priskompensafion. Försvarethar stort behov av de pengar som man nu får. efter att nugällande försvarsbeslut hade fattats, dvs, försvarsbeslut, måste storanedskärningar göras i fråga om materielbesfällningar just på grund av brist påbetalningsmedel. Därför är def enligt utskottets mening mycket angeläget atf demedel som kan ställas fill förfogande används delvisför aft genomföra materielbesfällningar som infe varit möjliga under den förstadelen av försvarsbeslutsperioden.