prot · G40952 · 1980-12-31 00:00:00 — Brobygget vid Bjursund har, som vi hört, efterfrågats frånflera håll i ungefär . Under nästan hela hade vi ensocialdemokratisk regering här i landet. Nog borde det ha varit möjligt attnågon gäng tidigare driva denna fråga effektivt och framgångsrikt. Vi hadeockså mycket bättre ekonomiska förutsättningar än vihar . Väljarna i har också läget fullt klart för sig - nu som då. När sedan under valrörelsen en framståendesocialdemokratisk partiföreträdare utlovade en bro, om partiet skulle kommafillbaka i regeringsställning, uppfattades det precis för vad det var; som ettskickligt agnat valfläsk. Nej, herrar och , tåget - eller jagbör kanske säga färjan - har den här gången gått ifrån er . Jag beratt få yrka bifall till utskottets hemställan. 132 i (s) replik; Jag måste tyvärr helt kort upprepa migbeträffande bättre förutsättningar. På grund av lokalapolitiska trätor kunde man inte föra fram projektet . Detvar två borgerliga grupperingar som grälade om vilket alternativ man skulleföra fram. Hade man varit överens, skulle det ha funnits en bro , men attså inte är fallet beror faktiskt på borgerliga politikers svårigheter att kommaöverens - och de svårigheterna tycks finnas kvar , att döma av dagenssituation. Sedan vill jag också påstå att vi försöker, även om viinte har regeringsansvaret och de möjligheter det ger, att arbeta för de löftensom vi framförde i valrörelsen . Det behövs ju bara att oss - med en röst ytterligare kan vi genomföra värt löfte, så attinvånarna i och i norra län i övrigt blir helt nöjda, inkl.Elisabeth . 133 () replik: i säger att problemetvar att borgerliga partier inte kunde enas. Ja, men har vi under enborgerlig regering fått fram ett förslag till byggande av en bro, med byggstart1982. Man vet också i att det är tack vare en borgerlig regeringsom frågan har kommit så långt. Anf.134 i (s) replik: Herr talman! Det förslag som nuföreligger är sammansvetsat i läns länsstyrelse. 135TORE (): Jag brukar lyssna på debatterna även när jaginte befinner mig i min bänk. Jag hade inte sett min bänkkamrats namn påtalarlistan, men jag hade kanske en liten föraning om att han skulle komma attyttra sig i denna debatt. hörde jag att han vände sig till ossvästerbottningar på den borgerliga sidan och sade till oss vad vi borde göraoch inte göra . Dessutom menade han att jag skulle ha givit ett löfte omstöd i något Vad jag närmast kan erinra mig är ett par konferenser omstatens järnvägar, som ju har en verksamhet i , där jag bor. Vi har variteniga om att stödja anslag till SJ, och vi anser fortfarande att detta ärriktigt. Men däremot kan jag inte erinra mig att jag skulle ha avgivit någotlöfte att stödja en socialdemokratisk motion i det här sammanhanget, och jaghar också svårt att uppfatta att det här skulle vara fråga om attuppfylla ett sådant löfte. När det sedan gäller vägstationerna vet nog jag sedan mänga år har arbetat i sådana frågor. Jag fick för länge sedankännedom om planerna på indragning av vägstafionen i , och det framgårav kammarens protokoll att jag väckt motioner samt interpellationer och frågorom vägstationerna i mitt hemlän. Jag är fortfarande övertygad om att det iprincip är galet att dra in vägstationer. Det är bl. a. en fråga om att ge enbra service, och det blir kanske inte billigare i det länga loppet församhället att dra in dem. skrivning i betänkandet 7, som baragäller huvuddragen, tycker jag är relativt bra. Vägstationernas öde avgörs intehär , . Det är helt klart. Jag har själv talat med UlfAdelsohn i saken och tänker, när det blir nyår och motionstid igen - om vifortfarande är kvar i kammaren - göra någonting för den saken. Trots allt harjag större tilltro till den borgerliga regeringen om det gäller att fånäringslivet och vägarna att fungera hemma i mitt län. Men vi debatterar inteenskilda objekt . Vi kan inte anslå pengar. Jag har mycket svårt attförstå att de färjor nämnde på något sätt skulle få sin existensavgjord av hur vi röstar . Det måste bli andra ställningstaganden somkommer i fråga. Jag kunde vara stygg - det vill jag inte gärna vara, förjag trivs bra som bänkkamrat till - och fråga; Om vi skulle leva när det blir fråga om och vi följer reservationerna 1 och 2 tilldet betänkandet, vad är det fråga om om inte 1,5 eller 2 miljarder till enjärnväg till ? Jag undrar om SJ i och , där vi hör hemma, harstörre utsikter att få anslag dä. Jag undrar om inte statens budget betungasmer av järnvägen till och svårigheterna för oss i blir större.Det är att föregripa ett ärende, men allt detta hänger ihop. Det gäller att fåpengarna att räcka. Därför kan jag med gott samvete rösta med utskottet. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 136ARNE () replik: Jag tycker vi skall spara Brommadebatten till . har aldrig lovat att stödja ensocialdemokrafisk motion, det är riktigt. lovade att stödja varje aktion som innebar ökade investeringsmedel fill SJ. Så stod det i SJ-fackens uppmaning. Det överensstämmer, , helt med den socialdemokratiska reservationen, och möjligheten att infria löftet från kommer om . ' säger att indragningen av vägstafioner är galen i det långa Besparingar i statsverksamheten, m. m. loppet.Det rör sig om indragning av ett 60-tal vägstationer, däribland ,och Vikenäs i . har möjlighet att stoppadetta redan i lindan genom att rösta på socialdemokraternas avslagsyrkande omen stund. 137 () replik: Detta är en tolkningsfråga. talarom för mig vad jag gör om jag röstar si eller så. Han har erkänt att jag intelovat att stödja den här motionen. Jag måste själv få göra en bedömning av vadsom sker om jag röstar si eller så den här gången. Jag betraktar det som heltorimligt att en röst för reservationen skulle vara posifiv för SJ i . Detär min bedömning. När det gäller vägstationerna vet jag att det rör sig om 2eller 3 i - kanske någon mer- och 60 i hela . Men detta ärinte en borgerlig politik som håller på att förverkligas, utan det är en gammaluppfattning hos att man genom denna indragning rationaliserar ochsparar pengar. Jag har tillåtit mig förut att uttrycka tvivel på att detta ärriktigt, och jag gör det fortfarande. När förslaget om vägstationerna kommeroch jag får läsa det är jag beredd att ta ställning till den frågan. Jag tyckerinte heller att den ingår tydligt i det vi röstar om . 138 (); Jag vill helt kort säga till iGävle att man tyvärr inte behåller några färjeförbindelser med positivaskrivningar i ett utskottsbetänkande. Jag tror inte att harlyssnat på den här debatten. I realiteten är det regeringen som gett vägverketi uppdrag att utreda möjligheterna att minska statens utgifter för den statligafärjeverksamheten med 50 miljoner. I det förslag som har avgett ingåren indragning av färjeförbindelsen Sundet-Hasselön. Utskottsmajoriteten, GunnarBjörk i , har accepterat propositionens förslag i denna del. Det innebär irealiteten att man ger klartecken till kommunikationsministern att framlägga ettsådant här förslag. Det kommer med allra största sannohkhet att innebära enindragning av färjeförbindelsen Sundet-Hasselön utan att färjan ersätts med enbro. Om stöderutskottsmajoritetens förslag i detta avseende betyder det att accepterar en indragning av denna färjeförbindelse. En sådanindragning har inte vi från socialdemokratiskt håll kunnat acceptera. Viaccepterar nämligen inte sådana försämringar för människorna i glesbygden. Detär mot den bakgrunden, , som vi yrkar avslag på propositionensförslag i denna del. 139GUNNAR i (c); Jag tycker det var värdefullt att Ing-MarieHansson fick denna draghjälp av , som suttit i ochunder alla är inte föreslagit någon bro. Jag ser fram emot att ,nästa gäng förslaget om en broförbindelse kommer upp i ,verkligen engagerarsig för det. Jag önskar honom lycka till. Det är alldeles riktigt att det krävs pengar för attfullfölja ett broprojekt. Det är just det som är problemet, attsocialdemokraterna inte kan anvisa några pengar. De har ju ingetbesparingsprogram som svarar mot kraven på besparingar i statsutgifterna. Dethar regeringspartierna däremot - och det står vi för. Det är avsaknaden avbesparingsplaner tillsammans med en konsekvent överbuds- och missnöjespolitiksom är socialdemokraternas kännetecken just . Det finns ingenting som säger att just den härfärjeförbindelsen är hotad genom utskottets skrivning, eftersom frågan omförbindelsen aktualiserades långt innan besparingspropositionen såg dagensljus. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 140OLLE ÖSTRAND (s): Om utskottets förslag blir beslutär färjeförbindelsen i allra högsta grad hotad. Den motion som iGävle har väckt här tidigare i om att färjeförbindelsen skallersättas med en bro är ju en typisk lokal centermotion, en sådan som man väckerför att få litet gehör i hemmapressen. Mig veterligt har inte ett öre för att bygga denna bro. Sedan är det i stort sett ointressant vilken uppfattninglänsstyrelsen har i denna fråga. Fattar beslut i enlighet medutskottets förslag ger man klartecken till kommunikationsministern att arbetavidare på förslaget. Det förhåller sig så i denna planeringsprocess att om vägverketoch har olika uppfattningar är det regeringen som träffar detslutliga avgörandet. Har då regeringen fått klartecken för att genomförabesparingar på 15 milj. kr. a. indragning av denna färjeförbindelse,fattar regeringen naturligtvis ett beslut om att dra in bl. a. den härfärjeförbindelsen. 141 i (c): menar att det inte spelar någonroll vad säger. Får jag då läsa högt ur en artikel som OlleÖstrand tillsammans med moderaten har skrivit; "med en åsnas envishet år inlämnat sin motion, som han varitmedveten om att skulle avslå." ansåg att det varlänsstyrelsen som skulle avgöra denna fråga. Jag tycker att skall läsa igenom sina gamlainsändare i Gävlepressen. 142 (): Man kan motionera hur mycket som helst. Menskall man motionera om utgifter bör man anvisa pengar också. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Mom. 1(statens vägverks organisation) I en förberedande votering biträddes reservation 1 avBertil m. fl. med 158 röster mot 17 för motion 105 av m.fl. i motsvarande del. 145 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 161röster mot 160 för reservation 1 av m. fl. Mom. 2 a (allmänt om den statliga färjeverksamheten) I en förberedande votering biträddes reservation 2 avBertil m. fl. i motsvarande del med 148 röster mot 17 för motion 105av m. fl. i motsvarande del. 156 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 161röster mot 159 för reservation 2 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 b (bro vid Bjursundsström) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 159 förreservation 2 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 c (bro över Liljedalssundet) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 159 förreservation 2 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 d (bro över Brosundet) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 159 förreservafion 2 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 e (broar mellan Bockholmenoch samt mellan och Hamburgö) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 159 förreservation 2 av m. fl. i motsvarande del. 2/(färjeleden mellan och Björsund)Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 159 för reservation 2 avBertil m. fl. i motsvarande del. Mom. (broar vid Pitsundet m. Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 159 förreservation 2 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3(vägbyggnadsverksamheten) Nr 52 Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 159 förreservation 3 av Tisdaeen den m. fl. ""'' Besparingar i Mom. 1(strukturplan för SJ m. I enförberedande votering biträddes reservation 4 av (TU) m. fl. imotsvarande del med 148 röster mot 17 för motion 105 av m. fl. i motsvarande del. 154ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottetshemställan med 161 röster mot 159 för reservation4 av Berfil m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 (medelsanvisning på tilläggsbudget för SJ:sinvesteringar) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 159 förreservation 4 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 3 (samordning mellan de statliga affärsverken, m. )Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 159 för reservation 5 avBerfil m. fl. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(isbrytarverksamheten) Utskottets hemställan bifölls med 304 röster mot 16 förmotion 105 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 (uppdrag till ) Utskottets hemställan bifölls med 304 röster mot 16 förmotion 105 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 3 (bidrag fill sjöfolkets fria resor) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 159 förreservation 6 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(avvecklad tjänstebrevsrätt för icke statliga organ) I enförberedande votering biträddes reservation 7 av m. fl. med153 röster mot 16 för motion 105 av m. fl. 150 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 161 röster mot 143 för Besparingar i statsverksamheten, m. m. reservation7 av m. fl. 16 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 159 förreservationen av m. fl. Punkterna 3 och 4 Utskottets hemställan bifölls. 2 § Besparingar i statsverksamheten, m. m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1980/81:17 ombesparingar i statsverksamheten, m. m. (industripolitik m. (prop.1980/81:20). 143INGVAR (): Vi har i diskuterat regeringenss. k. besparingsproposition, som ju har kommit till för att klara av den krisvi har i vår ekonomi. Regeringen anger att man genom besparingspropositionenvill minska vår obalans i utrikeshandeln, komma till rätta med budgetunderskottetoch skapa bättre förhållanden för framtiden. Men är det så att en bättre ekonomisk balans inteuppnäs bara genom neddragningar, prutningar och snål medelstilldelning.Självfallet betyder ökade inkomster lika mycket som minskade utgifter. Detborde därför vara självklart att besparingarna kompletteras med att man sökeröka inkomsterna, öka våra reala tillgångar. Detta borde vara självklart närdet gäller industripolitiken. Regeringen tycks emellertid vara sä fången i sinabesparingsrutiner att besparingarna drabbar alla poster urskillningslöst. Alltskall dras ner, även sådana poster som gäller åtgärder för framtida tillväxt.Och den borgerliga riksdagsmajoriteten tycks också acceptera allt vadregeringen föreslår, även fastän den själv ibland måste inse fördärvet i vissaåtgärder. När det gäller industripolitiken bör man ställa frågan: Påvad sätt kan vi snabbt öka produktionen? Hur får vi fart påindustriinvesteringarna och hur ökar vi sysselsättningen? Vilka åtgärder, vilkasatsningar är nödvändiga för att öka våra resurser? Men den borgerligaregeringen och den industriminister som startade sin bana med att i snabb taktösa ut flera tiotal miljarder till i många fall ytterst tveksamma industristödhar nu endast ordet nej i sin vardagsvokabulär. Vissa uppmärksammade undantagändrar ju inte helhetsintrycket. Naturligtvisfinns det utgifter inom industripolitiken som kan ifrågasättas Så har vi i utskottet varit överens om att göra en nedprutning med 2miljoner genom avveckling av det s. k. DIS-systemet, även om visocialdemokrater starkt vill poängtera att detta inte får innebära attinformationsutbytet mellan näringsliv och samhälle försvinner, utan att viförväntar att nya vägar skapas och att befintliga system på SCB ochlänsstyrelserna underhålls i väntan på detta. Vi är inom utskottet likaså överens om att 125 miljonertill de regionala utvecklingsfonderna under nuvarande ekonomiska förhållandenkan ersättas med en utökning av garantiutrymmet. Beträffande en rad åtgärder som är avsedda att presenterasi kommande budgetproposition säger vi socialdemokrater att vi får ta ställningtill dessa när de presenterats och motiverats, men de borgerligautskottsledamöterna är beredda att ge regeringen en in blanko-fullmakt när detgäller ytterligare nedprutningar, utan att så noga veta vad följderna av dettablir. De är beredda att fortsätta på samma väg osv., troligen filldess att det mesta av en genomtänkt och målinriktad näringspolitik avskaffats.Detta kan vi socialdemokrater inte medverka till. Skall de sparåtgärder inom industripolitiken som nugenomförs få någon som helst effekt, så måste de kompletteras med aktivaåtgärder, med betydande satsningar för att utveckla näringslivet, skapa nyajobb och öka våra resurser. Vi socialdemokrater lägger därför fram en lång radförslag till aktiva åtgärder för att snabbt förbättra näringslivet och geförutsättningar för svenska folket att arbeta sig ur krisen, inte svälta sig urden. Flera förslag har framförts tidigare och avslagits av denborgerliga majoriteten, men de blev inte sämre för det. Vi hoppas att förnuftettill slut ändå skall segra över partitaktiken på borgerligt håll. Vi har i vår motion och våra reservafioner tagit upp alladessa förslag, och jag kommer att presentera några. Jag finner vid denna senafimme inte anledning att ta upp allesammans. Vi säger att det borde vara en självklar uppgift för enregering i en krisfid som denna att söka samla nationen omkring en politik somkan accepteras och vara vettig för en expansion av våra resurser. Vi föreslårdärför att regeringen tar kontakt med näringslivet, sätter sig ner ochförhandlar med dess företrädare bl. a. för att söka få till stånd en störreexpansion vad gäller det nordiska industrisamarbetet. Vi säger också att mankan försöka undersöka den svenska industrins möjligheter att i störreutsträckning köpa sina insatsvaror hemma i stället för att gå utomlands. Förramånaden framhölls det av en av våra stora industriledare att det fanns fleratusen jobb att vinna på det sättet. Detta visar också på att man bör se övertänkbara investeringsprojekt som finns hos näringslivet och fråga; Varför hardessa inte kommit till utförande? Är det på grund av brist på kapital eller ärdet någon annan orsak? I nära samverkan bör man här försöka få fill stånd enutveckling inom industrin. Vi återkommer också med förslag till en struktur- ochutvecklingsfond. Förslaget har presenterats , och jag finner därförinte anledning att närmare redovisa det, men jag vill poängtera att det härgäller en 11 protokoll 1980/81:51-52 Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingari statsverksamheten, m. m. utvecklingsfond - en fondför utveckling av det svenska näringslivet och för att ta till vara nyauppfinningar, nya projekt som förs fram och som bör leda till praktiskindustriell verksamhet. Vi anser att det är mycket betydelsefullt att man inära samverkan med forskningsinstitutionerna försöker få till stånd nyproduktion och nya industrier. Vitar också upp vårt gamla förslag om att anvisa ytterligare 1 miljard kronortill den för aktieköp, och föreslär vi heltnaturligt att den mera teologiskt än praktiskt betingade inskränkning somgjorts från borgerligt håll om att man inte får köpa av aktierna iett företag bör försvinna. Det bör vara att de borgerliga kan erkännaatt detta är någonting som inte har någon praktisk betydelse - det bordetvärtom gå att komma överens på den punkten, men så tycks det inte vara . Redanvåren 1979 beslöt att tre s. k. samhällsägda utvecklingsbolag skulleinrättas. De skulle inriktas på områdena energi, miljövård och transportsystem.Ännu har regeringen inte gjort någonting för att verkställa riksdagensbeslut. Vi finner detta ytterst uppseendeväckande. Vi föreslår också att manskall inrätta två nya utöver dessa tre - som enligt vad vi starkt villunderstryka nu bör komma till förverkligande. Det gäller hjälpmedel inomutbildningsområdet och medicinsk teknik. Det är ju så att den offentligasektorn genom sin teknikupphandling kan vara mycket betydelsefull förindustriproduktionen. Vi kan peka på vad det t. ex. har betytt för svensk industri,för t. ex. ASEA, att har varit beställare av derasturbiner. Företaget har kunnat ha referensanläggningar där. Samma sak gällert. Viföreställer oss att man på hälso- och sjukvårdsområdet skulle kunna åstadkommaen mycket dynamisk utveckhng, om staten här gick in och på samma sätttillsammans med landstingen var upphandlare pä detta område. Trepartiregeringentillsatte en utredning, en delegation, som avlämnade ett betänkande mednamnet Vägar till ökad välfärd. Där föreslås särskilt att man bör göra storainsatser inom informationsteknik, mikroelektronik och bioteknik. Man talarockså om att särskilda insatser bör göras när det gäller kemisk produktion fråninhemska råvaror och materialforskning. Härhar inte något väsentligt skett, och vi finner att en delegation bör inrättasför att försöka få fart på just dessa områden. Detta är projekt som i regeltorde bli sä stora att industrifonden inte klarar av dem. Det bör därförinrättas en särskild delegation som arbetar med detta. Industrifonden harsäkerligen användning för sina pengar ändå, även om den inte rår med det härjättestora området. Sammasak gäller stöd till teknisk upphandling från privata beställare, där vi visarpå att den svenska utrustningsindustrin haft mycket svårt att fånågra beställningar här hemma. De stora basindustrierna placerar sina orderutomlands. Den svenska utrustningsindustrin får därmed inte tillfälle attskaffa sig referensanläggningar, och på det sättet slås den ut. att det är nödvändigt attändra pä detta. Vipekar sedan också på att verktygsmaskinbranschen är just en sådan bransch avutrustningsindustrin som bör gås igenom ordentligt. Vi menar att man börstudera och analysera den här industrin och se vad man kan göra för attutveckla den. Vi föreslår därför att beslutar om bifall till enmotion väckt under allmänna motionstiden, motion 391 från vpk. Viföreslår också att man gör en särskild inventering när det gäller statligaföretag. Är det fråga om att i krisfid mycket snabbt skapa nya jobb, få framökad sysselsättning osv., borde det vara självklart att staten använder sinaegna företag i första hand för dessa ändamål. Vi pekar på att det är möjligtbara om dessa statliga företag i förväg planerat sin utveckling. Vi föreslårdärför att det skall upprättas en treärsplan för hur de statliga företagenskall utvecklas, kunna ta upp ny produktion osv. Och här går de borgerliga emotoss. Mendet förunderliga är att de borgerliga gör samma sak när det gällerhandlingsprogram för underleverantörsföretagen, som i regel är småföretag. Därhar vi framfört mofionsledes att man bör se fill att samhället gårin och hjälper underleverantörsföretagen, eftersom de i regel är i underlägegentemot sina beställare, som oftast tillhör storindustrin. Underleverantörsföretagenbehöver få hjälp från samhället, bl. a. genom bildandet av factoringbolag ochgenom att man försöker stärka såväl deras ekonomiska som deras juridiskaställning gentemot storföretagen. Meddetta får det räcka. Men på alla de punkter som jag räknat upp ställer sig denborgerliga utskottsmajoriteten avvisande. Förslagen i motionen avvisas med torftigastemöjliga motivering. anges som skäl för avstyrkandet att en liknandemotion avslagits tidigare. Det är ett den obotfärdiges förhinder. Iblandhänvisas till att regeringen överväger åtgärder inom samma område, och iblandnöjer man sig utan egentlig motivering. Det är beklämmande. SkallSverige komma ur sin nuvarande förlamning när det gäller ekonomi ochnäringspolitik, då fordras det en helt annan politik än angrepp på denoffentliga sektorn och generella nedprutningar överallt i budgeten. Då fordrassnabba och kraftfulla åtgärder för att ta till vara näringslivetsutvecklingsmöjligheter. Men den borgerliga utskottsmajoriteten tycks nöja sigmed att pruta ned allt från pensioner till insatser för industriutveckling, iden fåfänga tron att medborgarna uppfattar det som krafttag mot krisen. Det äri sanning ett bedrövligt skådespel. Jag yrkarbifall till reservationerna 1-13 i betänkandet. Besparingari statsverksamheten, m. m. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 144 (vpk): Det här ärendet består av tvä helt olika delar. Dels handlar det ombesparingar i budgeten, dels gäller det sidor av den allmännaindustripolitiken. Det är naturligtvis litet märkligt att debattera två såskilda