prot · G4099 · 1980-12-31 00:00:00 — Så länge vi har arbetslöshet och köparensmarknad kommer emellertid många industriarbeten att vara för dåligt betalda ochatt vara utformade så att många människor faktiskt slås ut från dem. Men det ärinte arbetarna som anser att industriarbetena är mindervärdiga, det är^arbetskö^parna som sållar bort de svaga och sedan skriker om människorsovilja att ta erbjudna jobb. Det måste vara så att passar inte arbetena förmänniskorna skall arbetena förändras, och det ^gär. Man kan ju intevälja nytt folk, om det gamla inte passar. Enligt vår mening bordeman i stället för att banta den offentliga sektorn i syfte att ge arbetskrafttill industrin - den arbetskraften finns alltså ändå -använda den för att gefler människor arbete. En offensiv satsning på de behov som är eftersatta i dethär samhället skulle ge fler jobb både inom industrin och direkt i denoffentliga sektorn. Vpk har också ställt sådana krav här i , och vikommer att fortsätta att ställa dem. Vi kommer att fortsättaatt kräva en utbyggnad av barnomsorgen. Vi kommer att kräva att den kollektivatrafiken byggs ut, att vården förbättras och att det byggs flera bostäder. Vikommer att göra detta i övertygelsen om att det är en riktig offensiv satsningsom ger fler jobb och som möter de eftersatta behov som faktiskt fortfarandefinns i det här samhället. Herr talman!Statsministern sade också i sitt anförande i går att med den regionalpolitiksom vi nu utsätts för drabbas kvinnorna speciellt hårt. Det är ett riktigtkonstaterande, att med den nuvarande regionala obalansen pä tillgången tillarbete liksom ^f.ö. med den arbetslöshet vi har, så är det kvinnorna somalldeles särskilt kommer i kläm. Vi hörde det i det tidigare replikskiftetockså. Jag kan tillägga att med den neddragning av den offentliga sektorn somman föreslår från regeringens sida liksom den ovilja man har att komma medkonkreta förslag när det gäller jämställdheten, sä kommer kvinnorna nu liksomtidigare att gå arbetslösa - antingen på grund av bristen på jobb eller pågrund av bristande barnomsorg, eller också av båda skälen. Det är ju så att ärden här regeringen bra pä jämställdhet - men i gärningar innebär den kritik mani praktiken för att man faktiskt försvårar arbetet för jämställdhet mellankönen. Exempelvis talade sig statsministern i sitt anförande i går varm för hurman skulle klara vården på ett billigare sätt. Han sade att inte behöver allvård ske på dyra nybyggda institutioner, utan mera vård skulle kunna ske ihemmet. Jag frågar: Vem skall i så fall svara för den vården? Och hur skall denbetalas? Jag blir orolig när jag hör sådana tankegångar, och man blir fundersamom det här är en enig inställning hos regeringen. Det är ju så, som tidigarenämnts, att kvinnorna drabbas särskilt av nedskärningarna i den offentligasektorn, både direkt genom att de jobb som är typiska kvinnojobb blir alltfärre och indirekt genom alt förutsättningarna för att kunna ta ett jobb,nämligen en god offentlig service, minskar. Det har vi ju redan fått bevis föri de rapporter som talaromen ökad arbetslöshet just bland de unga kvinnorna. Jämställdheten ärförstås nämnd i regeringsförklaringen-annarsskulle väl folkpartisterna haprotesterat. Det står: "Ett nytt handlingsprogram kommer att utarbetas förjämställdhetsarbetet inom statsförvaltningen." Det är ord igen - ord istället för handling i regeringsförslag. Det är inte flera program vi behöver.Börja i stället med att förverkliga de förslag som finns ijämställdhetskommitténs handlingsplan för fortsatt jämställdhet mellan kvinnoroch män och i regeringens skrivelse i samma ärende! konstruktiva förslag, ochsådana saknas alltså inte. Det ärbara att läsa i de Nr 9 Det gäller bara attgenomföra förslagen. kommunisterna har i den härdebatten, ^j^^^g^ oktober liksomvi har gjort, både genom mig och andra visat på alternativa vägarut ur krisen. Vi accepterar inte att slöseriet med mänskliga resurser ^Allmänpohtisk fortsätter. Vi kräver att regeringen tar problemen medarbetslösheten på debatt allvar. 47 ^(s); Kravet på nyval reses allt starkare i . Det finns ettmycket klart uttalat missnöje med regeringens politik. Jag citerar vad en avkvällstidningarna skrev i förrgår: "Människorna är djupt oroliga försysselsättningen och att ungdomsarbetslösheten inte löses. Glesbygdsinvånarnai norr är väldigt oroliga över höjningen av bensin- och oljepriserna. Defruktar att de inte skall orka med de ökade boendekostnaderna längre. "Citatet visar vad människorna i känner. Kravet på nyval har såledessin grund i människornas bekymmersamma vardagssituation. Bördan av en borgerlig regering blir inte lättare att bära genom attmänniskorna i ^TV:s Pejling får se en småleende industriminister som slår sigför bröstet och säger: "Det var i allafall jag som stoppade 80 och hindrade^15-miljardersinvesteringen." Det är ingen som ^bestriderdetta, men deflesta beklagar att industriministern stoppade 80 och pöser avbelåtenhet över det. Det är också många som beklagar alt regeringen inte hademycket annat än arbetslöshet, beredskapsarbeten och utflyttning från länet somersättning. ^Eliasson, i bedömer vi faktiskt regeringenefter dess gärningar! Under de år som gåtthar vi från socialdemokratiskt håll vid upprepade tillfällen återkommit medkrav på planmässiga insatser för långsiktig tryggad sysselsättning iNorrbotten. Våra förslag har ^avslagits av den borgerliga riksdagsmajoriteten. Utgångspunkterna förvåra förslag har varit att en positiv närings- och sysselsättningsutveckling iNorrbotten förutsätter konkurrenskraftiga basindustrier. Produktindustrinmåste successivt utvecklas mot mer ^vidareföräd-^lade produkter. Med en stark basindustri som grund är detmöjligt att mildra känsligheten för ^efterfrågesvängningar när det gällerråvarorna malm, stål, trä och massa genom att man bygger ut ett kompletterandenäringsliv. Genom en aktiv politikför offentliga investeringar inom 1. ex. vård- och omsorgssektorn kan^konjunkturella störningar av den totala sysselsättningen mildras och en grundför en långsiktig positiv utveckling läggas. Vi har inte fått gehör för våra förslag,som jag sade. Vi befinner oss i ett mycket besvärligt läge. Vi ser inteheller någon ljusning vid horisonten, och enligt vår bedömning har regeringeninte haft någon samlad strategi för att lösa sysselsättningsfrågorna. bedömer länsarbetsnämndenatt fler människor än tidigare blir arbetslösa. Den bedömningen gjorde ^rnaninnan regeringen lade fram sitt ^sparpaket och innan momshöjningen fåttgenomslagskraft. Anmärkningsvärt ärockså att av de arbetslösa är en större del kassamedlemmar, ca 52 ^%. Denhögsta arbetslösheten har kommunalarbetarnas arbetslöshetskassa^,^ med nästan 1000 arbetslösa^.^ Det är en ökning jämfört med december i fjol.Åtstramningspaketet kommer att innebära att kommunerna kommer att få ändåsvårare att fullfölja sin planerade personalpolitik. Likaså kommer den nyligenbeslutade momshöjningen att innebära svårigheter att klara sysselsättningen inombåde kommuner och landsting. Kvinnorna, som har den största arbetslöshetenredan i dag, kommer att drabbas ytterligare av regeringens åtstramningspolitik.Jag skulle vilja ställa en fråga till ^Eliasson; Vilken beredskap harregeringen att möta ökad arbetslöshet på den offentliga sektorn och på denprivata servicesektorn? Jag har sagtatt basindustrierna är grunden för våra möjligheter att klara sysselsättningen.Våra basindustrier har minskat antalet sysselsatta. Exempelvis har minskatmed 1 400 personer september ^1976-september 1980. Dagenssituation är mycket bekymmersam för , som kommer att stoppa produktionen.Hela kollektivsidan ^permitteras. och man vädjar till tjänstemännen att stannahemma från jobbet med lägre lön. Man räknar med ungefär 4 500 ^permitteringar.Dessa ^permitteringar drabbar hårt personalen, inte minst med hänsyn till attNorrbotten har en låg sysselsättningsgrad bland kvinnorna och att mannen mångagånger är ^ensamförsörjare. Familjeekonomin är dålig och tål inga extrapåfrestningar. Situationen iKiruna kommun är mycket besvärlig. Därför är det angeläget att exempelvisbrytningen av kopparmalm i ^Viscaria kommer till stånd. Det skulle ge ca 100nya jobb. Igångsättandet är helt ^avhängigt av finansieringen. Här harregeringen bollen. kommun har dessutom begärt ^tidigareläggande avbarnomsorgsplanen, utbyggnad av Rymdbolaget och industrihus i . Detär viktigt att kommun får besked om hur det blir med dessa projekt. Denstagnationspolitik som regeringen bedrivit har drabbat allting och alla. Ett annat exempel är att mellan 1200 och 1400byggnadsarbetare beräknas bli arbetslösa . Den borgerliga regeringen harlyckats grusa de flesta förväntningar. Vem hade t. ex. kunnat ana utvecklingeninom jordbruket i vårt län? Jordbruket är en ursysselsättningssynpunkt viktig näringsgren i . Jag återger vad enlokaltidning skrev i samband med jordbruksministerns besök i länet: Detstundar bistra tider för jordbruket. kommer mänga jordbrukareatt gå i konkurs. Orsakerna till detta ärinflationen, prisstegringar på energi och kraftfoder och de höga räntekostnaderna.Vem hade kunnat ana det, med propagandan om en leende landsbygd i minnet? Regeringens politik harinneburit att vårt län har varit i behov av defensiva arbetsmarknadspolitiskainsatser. har länet ca 14 000 personer utanför den ordinariearbetsmarknaden. Vi har ca 8 000 arbetslösa. till beredskapsarbeten innebär ^f. att färre kansysselsättas i beredskapsarbeten. Jag vill fråga statsrådet ^Eliasson; Kommerbehovet av arbetsmarknadspolitiska insatser att vara avgörande förmedelstilldelningen till beredskapsarbeten? är det inte så. Vi har 8 000arbetslösa och brist på beredskapsmedel, enligt länsarbetsnämnden. För att klara statens finanser ochmänniskors sysselsättning och trygghet krävs enligt socialdemokraterna en ökadinvesterings- och utvecklingstakt i svensk industri. Det behövs också ökadeinvesteringar inom den sta^diga företagssektorn, som framför allt finns iNorrbotten. Vi har krävt ett investerings- och utvecklingsprogram för denärmaste tre åren. Med hänvisning till det som statsrådet ^Eliasson anfördevill jag fråga; Hur skall regeringen konkret bekämpa arbetslösheten och^utslagningen i vårt län? Det räcker inte med enbart defensiva arbetsmarknadspolitiskainsatser. Under densenaste tiden har jag mött många människor -socialdemokrater, men ocksåfolkpartister och centerpartister - som varit trötta på "dagenshögerpolitik", som någon uttryckte det. Människorna säger; får det varanog! Jag instämmer i det, och jag instämmer också i yrkandet ommisstroendeförklaring mot regeringen. 48 Arbetsmarknadsministern ^ELIASSON; Låt migförst gå in på frågan om de "defensiva ^arbetsmark-^nadspolifiskainsatserna", som uttryckte det. Vi är helt överens om attdet inte räcker med sådana, men jag tycker att borde ha hafttillfälle att på nära håll studera förhållandena i och att hon bordeha kunnat konstatera att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna där ingalunda ärdefensiva. sägeratt regeringen kommer att bli dömd efter sina gärningar i . Det serjag fram emot. Jag vill inför den domen påminna om några av de åtgärder somregeringen har vidtagit bl. a. med arbetsmarknadspolitiska medel. Under de senaste årenhar vi räddat stålhanteringen i genom bildandet av ^SSAB och genom^mångmiljontillskottet till den hanteringen. Vi har räddat undan totalkollaps. ^ASSI har fått hundratals miljoner för investeringar i ny teknologi.^Planja får genom ^arbetsmarknadspohtiska åtgärder chans att utveckla nyaprodukter och ta hand om nya marknader. För de mångabyggnadsarbetare som varit arbetslösa har fler sysselsättningstillfällenkunnat skapas inom byggsektorn med ^arbetsmarknadspolifis-^ka insatser än vadsom skapats på den reguljära byggarbetsmarknaden. Också i områden där nyaarbetstillfällen inte har ^fillkommit skapas nu sådana.Jag tänker bl. a. på de projekt i , dvs. i ren glesbygd, som har^fillkommit. Samma förhållande gäller, , inom jordbruket.Investeringar i vägar, turism etc. har vidare gjort bättre rustatatt se framtiden an. Men problemen iNorrbotten är exceptionellt stora. Just därför har också fåttexceptionellt stor del av de arbetsmarknadspolitiska 4Riksdagens protokoll 1980/81:9-10 Regeringen ångrar inte en enda krona somsatsats. De pengarna har varit väl värda att satsas just i . Mångamänniskor har fått sysselsättning. Det är på den nu inslagna vägen somregeringen kan fortsätta att hjälpa . ställde många frågor, ochjag hinner inte besvara alla. Låt mig bara svara på frågan om vilkenberedskap regeringen har för att möta arbetslösheten både inom den offentligaoch inom den privata sektorn. Vi vidtog en lång rad nya åtgärder under slutetav : vi styrde in beredskapsarbeten på den offentliga sektorn,utvecklade arbetsmarknadsutbildningen i företagen - någonting somsocialdemokratin länge var emot ^-, införde nyrekryteringsbidrag, etc. Totalt har, trots svårigheterna,ytterligare 4 000 människor fått sysselsättning i under det senasteåret. 400 nya jobb kommer till i ren glesbygd. Trots alt svårigheterna som sagt ärmycket stora finns också ljusglimtar till följd av den arbetsmarknadspolitiksom regeringen har fört. Det är därför som jag kan se det här domslutet an medviss tillförsikt. 49 ^(s) replik: Jag sade imitt inlägg att då det inte har gjorts några offensiva insatser pånäringspolitikens område och några industriinvesteringar som långsiktigt löservåra problem, har vi varit i behov av beredskapsmedel. Vi tycker att det är braatt sådana har stått till buds, men beredskapsarbetena löser inte vårasysselsättningsproblem . Jag har tidigare i denna kammare sagt att varjearbetstillfälle är positivt för . Ökningen med 4 000 arbeten gällerden offentliga sektorn. Här har de socialdemokratiskt styrda kommunerna ochdet socialdemokratiskt styrda vänt nästan ut och in på sig för attkunna anställa folk, för att på något sätt kunna mildra bristen på t. ex.industrijobb. Jag sade att vi har förlorat ungefär 1 400 arbeten i , och^SSAB har ju också dragit ner sin verksamhet. Allt detta har medfört att detuppstått en mycket stor arbetslöshet, varför man gjort de här insatserna pä denoffentliga sidan. Det mest oroande är att vi har den största arbetslöshetenbland kommunalarbetarna. Det finns också ett åtstramningspaket som innebär attdet blir svårare att klara eller öka sysselsättningen på den offentligasidan^.^ ^Eliasson har själv sagt att vi inte kan räkna med storaökningar. Dessutom har vi settatt beredskapsmedlen har reducerats, och det är också någonting som vi harvarit oroade för. Trots att vi säger att beredskapsmedlen är defensiva är debättre än ingenting alls. Vi har 8 000 öppet arbetslösa, varav en stor delär kvinnor och unga människor. Våra basindustrier måste utvecklas, så att vifår en lösning av problemen . Vi är medvetna om att det tar ,innan vi kan undvara beredskapsarbeten och arbetsmarknadspolitiska insatser,men om vi skall kunna klara målet sysselsättning åt alla i Norrbotten^,^ måstevi basera det hela på annat än enbart beredskapsarbeten. 50 ^(s): Arbetsmarknadsministern talade om densvenska modellen och om hur värdefullt det är att ha fria organisationer somkan förhandla på arbetsmarknaden. Det är inte utan att jag tycker litetsynd om arbetsmarknadsministern som har hamnat i så dåligt sällskap ^-^ manlyssnar ju litet på andra som samarbetar med i regeringsställning.Jag tror naturligtvis att arbetsmarknadsministern menar allvar med uttalandetatt det är viktigt med den svenska modellen med fria parter på arbetsmarknadensom kan förhandla. Lyssnar man på moderater - företrädare för de krafter somförespråkar helt andra metoder än dem som arbetsmarknadsministern talat för -blir man litet bekymrad. Det rör sig om tongångar från den tid då människorna fickstå med mössan i hand och bocka och buga för att få någonting genomfört. Vad ärdet egentligen de här säger när de går upp i den allmänpolitiskadebatten? Låt mig som exempel bara ta vad talade om. Han räknadeupp en mängd olika ledigheter, uppgifter som han hade fått från sin husbondeSvenska arbetsgivareföreningen i brev . Där stod att läsa om en mängdolika ledigheter som man kämpat sig till genom lagstiftningsarbete ochfacklig-politisk samverkan. Han säger att han inte lägger några värderingar idetta. Men helt klart menar och reaktionärerna på högerkanten attdet är helt felaktigt att vi har de här förmånerna som vi har kämpat oss till lagstiftningsvägen. Vad är det då man egentligen vill slopa?Jo, i stort sett alltihop. Det är ju det man är ute efter. Verkstadsföreningentalar om att arbetstiden måste ökas. hade en ledare i går,där det anfördes att man inom tekoindustrin skulle överge den solidariskalönepolitiken och övergå till lokala förhandlingar, där löntagarna skall fåvälja mellan sänkt lön och arbetslöshet. Den här inställningen blir alltmerdominerande bland de krafter som arbetsmarknadsministern regerar tillsammansmed. tog ett exempel. Det är i och för sig bra att tala iklartext - då vet man var man har varandra. Han sade att vi börinföra . Visserligen skulle de fackliga organisationerna få varamed och utreda den frågan, men lagstiftarna bör inte tveka, sade han, när detgäller att införa de här karensdagarna. Och vad menar han egentligen med detta?Jo, naturligtvis att vi skall lagstifta över de resultat som redan haruppnåtts. Och vad är det då fråga om? Jo, ett ingrepp i den fria förhandlingsrättsom arbetsmarknadsministern har sagt skall finnas i den svenska modellen. -Den här utvecklingen är skrämmande, och de moderata krafterna är starka inomregeringen. Därför är det angeläget att få klarlagt om arbetsmarknadsministerndelar de värderingar och uppfattningar som har kommit till uttryck i bl. a.Svenska Dagbladets ledare och i en hel del anföranden av moderater i denallmänpolitiska debatten. Man skulle alltså lagstifta över avtal.Hur skall man då göra med parterna på den offentliga sidan, som redan genomavtal har klarat ut frågan om sjukersättningar. Kan man lagstifta över avtaloch införa - vilket alltså leder till försämringar, som naturligtvisframför allt drabbar de svaga människorna i samhället? Det blir en utsorteringav stort format, mer omfattande än vi kanske har upplevt tidigare. Då skallmänniskor fungera till 110 ^%, annars tar inte arbetsgivarna emot dem. Det är alltså såmoderaterna vill ha det här samhället. Och det är alltså de krafterna somarbetsmarknadsministern regerar tillsammans med. Det är litet synd attfolkpartisterna har hamnat i detta dåliga sällskap. Och jag hoppas attarbetsmarknadsministern under den här debatten tar avstånd från den linje sommoderaterna förespråkar. Helt klar innebär deras tankegångar att man steg försteg skall försämra för de människor som i olika sammanhang har kämpat sig tillförmåner. Vi har alltså fått enlista från på olika slag av ledigheter. , som jag har sagt, nämnt karensdagarna som ett exempel på hur man skall kunnaförsämra. Sedan kan man naturligtvis försämra i övriga sammanhang också. Vi harrätt till ledighet för vård av barn^,^ vi har rätt till ledighet i en hel delandra sammanhang - och det är helt klart att inställningen hos de ^reakfionärakrafter som har det största inflytandet i regeringen är; måste vi se tillatt trycka till arbetare och tjänstemän som finns ute på arbetsmarknaden därföratt de måste veta sin plats. Det var ungefär den diskussionen som fördes i dethär landet . Människorna trodde inte attett borgerligt maktövertagande skulle innebära försämringar. Men det regeringenär på väg att göra nu är just att steg för steg försämra för vanligt folk ochföra över pengarna till dem som inte behöver dem. Det är inte så egendomligt dåatt människor inte ställer upp för den här politiken. Regeringen talar omsparande och drar åt ^svångremmen. Jag är helt övertygad om attmänniskor i allmänhet ställer upp på att spara och göra uppoffringar, om deuppfattar saker och ting som rättvisa. Men så är det inte . Den politik som de borgerligahar bedrivit under de år de har regerat, med en inflation på som slårigenom i höjningar av matpriser, hyror osv., drabbar människor i vanligainkomstlägen. gynnar den spekulanter, nolltaxerare ochhöginkomsttagare. som människor upplever dessa orättvisor, pratar deborgerliga om att man måste arbeta sig ur krisen och att löntagarna har förmycket betalt. Vad det egentligen handlar omär - vilket man gav uttryck för i Svenska Dagbladets ledare i går - att mananser att löntagarnas löner bör sänkas. Man kommer att bedrivaklappjakt pä korttidssjuka därför att man utgår ifrån att de sjukskriver sigutan att vara sjuka. Men vad är det det egentligen handlar om? De korttidssjukai vårt land svarar för av den totala kostnaden försjukersättningar. Problemet är att arbetsgivarna sparkar ut människor så att dekanske blir förtidspensionärer osv. Det är naturligtvis där vi skall sätta inåtgärderna, så att människor kan få sådan sysselsättning att de kan känna sittvärde ute på arbetsplatserna. Vi måste sätta in åtgärder för att förändraarbetsmiljön osv. Det som ^f. pågår i vårt land är slöseri med människoroch pengar. Det skapar otrygghet. rulla, klyftorna ökar ^m. I det läget går många moderater ut ochpratar om det höga skattetrycket. Det ledsamma i denna situation är attmänniskor som hör och läser om detta, upplever det som orättvist. Många av demsom går ut och pratar om det höga skattetrycket betalar ingen skatt. De kan medlagliga metoder få ned sin beskattningsbara inkomst så att de inte behöverbetala ett enda öre i skatt. Det enda de möjligen betalar är det kommunala garantibeloppetpå de fastigheter som de har köpt. Vad är det då människorna egentligenupplever? De ser hur ^lyxbåtarna åker omkring. De läser om miljonärer som intebetalar någon skatt. De ser hur orättvisorna ökar. kan man konstatera ett fenomeni vårt samhälle, nämligen att skatter, avgifter och böter ökar alltmer. Deborgerliga talar om sparplaner och nämner siffran drygt 6 miljarder. Samtidigtvet vi att enbart oindrivna skatter, avgifter och böter rör sig om 7,5miljarder , som statskassan alltså inte får in. är det möjligt att detfinns människor som råkat illa ut -det handlar inte enbart om människor somspekulerar. Men vad som är oroande är ökningen av de här beloppen. Under senareår har de oindrivna medlen ökat med drygt 1 miljard . Det man fick in1979 var 1,9 miljarder. Det fattas alltså nära 5 miljarder som statskassanegentligen borde få in från människor som kommit i obalans och inte betalat inskatt. Låt mig bara nämna att om staten lyckas få in en enda procent av deoindrivna medlen, så handlar det om 70 milj. kr. Det är detta som är bekymretoch det är det som människor upplever som så orättvist . Jag är heltövertygad om att om man kan komma till rätta med de här orättvisorna sommänniskor upplever, så är de beredda att ställa upp. Det är de inte i dagdärför att den borgerliga regeringen bedriver en orättfärdig politik. Det ärnaturligtvis därför som vi från socialdemokratins sida, med allt flermänniskors stöd, yrkar misstroendevotum mot den borgerliga regeringen. 1 detta anförandeinstämde ^(s). 51 ^(m) replik: Det är naturligtvis en öm tåjag har trampat på. Det förstår jag av anförande. Men jagkonstaterar att inte på någon enda punkt kundeifrågasätta faktaredovisningen i mitt anförande. De undersökningar som jagrefererade till - både de som gjorts inom landet och de utländska som omfattatäven - pekar faktiskt entydigt på att vi utnyttjar vårproduktionskapacitet sämre än den omvärld med vilken vi konkurrerar. De svenskaproduktionskostnaderna blir därför större än motsvarande kostnader för vårakonkurrentländer. Problemet är inte attvi saknar en effektiv produktionsapparat eller effektiv utrustning - problemetär att vi utnyttjar den än vad våra konkurrenter gör.Samtidigt som vi har ett faktiskt utnyttjande av arbetstiden på lägsta nivå harvi ett löneläge som ligger i topp. Varför måste det vara på det sättet, ,att skillnaden i den faktiska arbetstiden mellantoppnoteringen i och den svenske verkstadsarbetaren är nästa tioarbetsveckor?