prot · G409102 · 1980-12-31 00:00:00 — Undantagstillståndhar gällt i landet tillvällade sig makten och råder alltjämt.Omkring en miljon människor har flytt från ,Hur många som har arresterats, försvunnit och mördats är det ingen som vet.Ingenting tyder på att förhållandena i landet skulle ha genomgått ensådan förändring att det skulle vara möjligt att utöva politiskt arbete iopposition mot juntan utan stora risker för repressalier. Undersenare tid har i en rad uppmärksammade fall chilenare som sökt politisk asylvägrats denna möjlighet. Det rör sig i flera fall om personer som uppenbarligenhar varit politiskt verksamma inom oppositionen i och till följd därav utsattsför förföljelse av olika slag eller löpt näraliggande och uppenbar risk attutsättas för sådan förföljelse, I flera fall har också deras uppgifterbestyrkts av personer eller motståndsorganisationer i exil. Medden kännedom jag har om förhållandena i och som jag inhämtat från dendemokratiska oppositionen förefaller det mig uppenbart att flera av de beslutsom fattats i dessa flyktingärenden strider mof utlänningslagens bestämmelserom politiskt flyktingskap. Jag vill därför ställaföljande frågor till statsrådet : 1, Har det inom den skett enomvärdering av militärjuntan i ? 2, Hur bedömer regeringen situationen för dendemokrafiska oppositionen i ? 3, Hur bedömer regeringen de chilenska flyktingarnassituation sett i relation till flyktinggrupper från andra länder som söker sigtill ? 4, Vilka särskilda instruktioner gäller för svenskamyndigheters handläggning av flyktingärenden från skilda länder? 1980/81:121 av Kjell-OlofFeldt (s) till utbildningsministern om Svenska filminstitutets verksamhet: En analys av den ekonomiska utvecklingen inomSvenska filminstitutet ger anledning tiH en betydande oro för filminstitutetsoch den svenska biograffilmens framtid. första , från t, o, m, den 30 juni 1978skapades en stor och såvitt kan bedömas effektiv kulturinstitution inom deekonomiska ramar som var givna av filmavtal. Inomfilminsfitutets s. k. E-fond, som svarar för alla filminsfifutetsverksamheter/örMfom dem som berör filmproduktion ackumulerades under denna tidett överskott på över 15 milj, kr. Det användes bl, a, för finansiering avfilmhuset på i , Ännu under /78 noteradesinom denna fond eft överskott. Filminstitutetssammanlagda produktionsfonder visade ett betydande överskott,även sedan utfärdade produkfionsgarantier från-räknats. Däremot förelåg ettsmärre underskott inom filminsfitutets s, k, G-fond, med vilken filminstitutetsegna produkfioner finansieras. /78 arbetade filminstitutetsdåvarande ledning med en översyn av beslutsprocesserna inom filminstitutetsproduktionsavdelning i syfte att åstadkomma en bättre kostnadskontroll. Somen följd av överskottet inom E-fonden och den stora Hkviditefen inomproduktionsfonderna kunde filminsfifufet dra nytta av ett positivträntesal-do. Mankan ha olika uppfattning om kvaliteten hos den svenska filmproduktionen framtill 1978, Men filmproduktionen berör bara en mindre del av arbetet inomfilminstitutet. Det fungerar som en kulturinstitution, vilken har ansvaret för en lång rad för den svenska filmkulturenomistliga aktiviteter, t, ex, räddningen av svensk film, ett stort filmarkiv,filmbibliofek, publicis-fisk verksamhet, distribution av barnfilm och annankvalitetsfilm, m, m. hade således blivit enstabil organisation med stora ekonomiska reserver, god Hkviditet ochvälavpassade produktionsresurser - trots obetydliga statsanslag. tvingade den dåvarande trepartiregeringenfram en förändring i filminstitutets ledning. Den dåvarande heltidsarbetandeordföranden för styrelsen fick gå för att bereda plats åt den tidigarearbetsmarknadsministern och folkpartiledaren. Eftersom denne inte hade någrakvalifikafioner aft leda det dagliga arbetet inom filminstitutet förutsatte dennalösning eff engagemang av en verkställande direktör samt påtryckning påfilminstitutets styrelse att engagera den nye ordföranden på halvtid, ufanspecificerade arbetsuppgifter. Regeringens agerande föranledde protester frånfilminstitutets personalorganisation. Den ansåg infe bara av personliga utanäven av sakliga skäl att denna dubbla ledning av filminstitutet var opåkalladoch atf den dessutom bäddade för framtida interna konflikter. Av pressuppgifterframgår att personalens farhågor visade sig vara välgrundade. Def står alltså klart att den dåvarandetrepartiregeringen, närmare bestämt den dåvarande och nuvarandeutbildningsministern, har det främsta ansvaret för utvecklingen inomfilminstitutet . Först kan då noteras att statsanslaget till filminstitutetkraftigt ökat, från 5 milj. kr. 1977/78 fill 14,5 milj. kr. 1979/80. Även den svenska filmproduktionen har ökat. Under detsenaste verksamhetsåret har 22 svenska biograffilmer haft premiär. Regeringen har naturligtvis inget ansvar för filmernaskonstnärliga kvalitet. Det bör dock noteras atf den jury som fördelarkvalifetsbidrag fill svenska filmer funnitanledning aft göra ett särskilt uttalande om den svenska filmproduktionen;"Trots en relativt omfattande produktion har vi inte funnit någon endaverkHgt personlig och konstnärlig kraftfull film". Trots den relativt omfattande produktionen är den svenskafilmens marknadsandel lägre än någonsin sedan filmreformen. Ca hälften avfilmerna noterade besökssiffror av 10 000 personer eller mindre - i genomsnitt5 000 personer. För dessa filmer torde biljeftintäkterna täcka avproduktionskostnaderna. Av allt aft döma torde antalet nya svenska filmer underinnevarande verksamhetsår bli minst lika stort som 1979/80. Det ekonomiska resultatet av denna utveckling kan avläsasi filminsfitutets senaste verksamhetsberättelse. Sammanlagt visar produktionsfonderna, med avdrag förbeviljade produktionsgarantier, mycket stora underskott - mot betydandeöverskott . Underskottet i fonderna för filminstitutets egnaproduktioner är katastrofalt stort. Enomedelbar effekt äv dessa underskott och den därav föranledda ansträngda likviditeten är atf det fidigare positivaräntesaldot nu förbytts i eft stort negativt saldo - vilket dessutom inuvarande ränteläge blir en besvärande tung börda. Under det senaste verksamhetsåret har E-fonden gått med enförlust på 2,1 milj. kr, trots att E-fondens intäkter genom biografavgifter pägrund av biljettprishöjningar och hygglig besöksfrekvens väl följtpenningvärdeförsämringen. Enligt tidningsuppgifter har filminstitutet beslutat omnedskärning av produktionsvolymen. Denna nedskärning måste bli drastisk ochmångårig för aft åstadkomma ekonomisk balans - såvida regeringen infe har föravsikt att starkt uppräkna anslaget till svensk filmproduktion.Produktionsminskningen utgör ett hot mof den svenska biograffilmen - och motsysselsättningen bland filmarbefare, Def finns anledning aft anta aft underskottet inomE-fonden kommer atf öka kraftigt. För det första medför en stor produktionsvolym att vissapå produktionskostnaderna procentuellt beräknade adminisfrafionspålägggottskrivs E-fonden, 1979/80 7,4 milj, kr, brutto och 5,6 milj, kr, netto, mof3,4 milj, kr, brutto och - 1,4 milj, kr, netto 1977/78, En drastisk nedskärningav filmproduktionen reducerar på motsvarande sätt E-fondens intäkter. För det andra har den allmänna ekonomiska åtstramningenlett till att biografernas besökssiffror börjat minska , och därmedminskar också E-fondens intäkter. För det tredje har filminsfifufet tvingats tainfeckningslån för atf klara sin likviditet. Dessa lån kommer att medföra ökning av räntekostnader- Ökningen av E-fondens underskott blir sannolikt så storatt fidpunkten då def tidigare ackumulerade överskottet förbrukats inte ter sigsärskilt avlägsen. Såvida regeringen inte har för avsikt att genom betydandeanslag förstärka filminsfitutets E-fond måste man alltså räkna med enutomordentligt stark bantning av filminsfitutets många för vår filmkultur centralaverksamheter. Även personalens anställningstrygghet är i uppenbar fara om intekraftfulla åtgärder sätts in. Att de stora underskotten inom E-fonden ochproduktionsfonderna uppstår i en situation, då det stafsfinansiella läget inomöverskådlig tid blir utomordentligt starkt ansträngt, bidrar till att lägetmäsfe bedömas som särskilt kritiskt, Def är obegripligt att en ekonomiskt sä stabilorganisation som på bara kunnat hamna i en sådramatisk kris. Styrelsen för filminstitutet och främst naturligtvis dessarbetande ordförande har det omedelbara ansvaret för denna utveckling. Genomdet ministerstyre som utövades på filminstitutets ledning harregeringen i sin tur huvudansvaret. Mot denna bakgrund hemställer jag om kammarens tillståndatt fill utbildningsministern rikta följande frågor: 1, Vadtänker regeringen göra för att säkersfälla anställningstryggheten förfilminstitutets personal och omfattningen av den verksamhet som finansieras avden s, k, E-fonden? 2, Vad avser regeringen att göra för atf säkerställaen rimlig produktionsvolym för svensk biograffilm? 3, Avser regeringen atf bevilja filminsfifutetsnuvarande styrelse ansvarsfrihet? 18§ Meddelande om frågor Meddelades aft följandefrågor framställts 1980/81:336av (vpk) fill industriministern om planerna på enhetvattenledning från kärnkraftverken i Forsmark; Arbetet på att knyta värmeförsörjningen i Stockholmoch till reaktorerna i Forsmark via en hetvatfenledning fortsätter. Deintressen som vill driva igenom denna utveckling, särskilt ledningen förSTOSEB, satsar nu det mesta av tillgängliga resurser på utredningar ochundersökningar kring denna ledning och försummar andra alternativ. Regeringenhar på eff helt oansvarigt sätt skjutit ifrån sig denna vikfiga fråga ochöverlämnat den fill resp, kommun. Men detta är ingen fråga utan enrikspolifisk. Det har sagts att svensk industri har stora möjligheter att fåbeställningar och arbetstillfällen om ledningen kommer till stånd. Motsattasynpunkter har också hävdats. Jag vill därför frågaindustriministern; Harsvensk industri kapacitet för att konkurrera med utländska bolag om dennastororder, och vilka undersökningar har gjorts av effekterna för svenskindustri om alternafiva energikällor byggs ut i stället? 1980/81:337 av () fill kommunikationsministern om bevarande av alléer i : Almarna i allé vid skall huggasner och enligt ersättas med lindar från vägkanten. allé är fridlyst; därför måste man nyplantera. Men enligt uppgiftvill helst fa bort alla alléer i , Motivet sägs varatrafiksäkerhet och underhållskostnader. Men alléerna är en del av kulturlandskapetoch har som sådana ett värde i sig. Jag vill frågakommunikationsministern: Villkommunikafionsministern medverka till att alléerna i bevaras och inteersätts med plastsfolpar? 1980/81:338 av Bertd avsättning fill skogskonto: (c)fill budgefministern om rätten fill Nr 102 Granbarkborrens härjningar, bl. a.i norra , blir ödesdigra för skogsägarna, därest fiden förskogskonton ej förlängs avsevärt. Risk finns för aft nödvändiga skogsåtgärderkan komma aft äventyras, varför kontona bör knytas till fastigheten. Då frågan aktualiserats vid ett flertal fillfällen ochöverlämnats fill virkesförsörjningsutredningen men ej är upptagen i åretsproposifionsför-teckning, vill jag fråga budgefministern; Tänker budgetministern lägga fram förslag i ovannämndafråga och i så god tid att den nya lagen kommer att gälla vid 1982 årstaxering? 1980/81:339 avKjell-Olof () till budgetministern omskaftereglerna vid vissa lån till anställda: () hari en promemoria föreslagit att skattelagstiftningen ändras så, att om räntefrialån eller lån med lägre än normal ränta beviljats anställd, skall den anställdesom skattepliktig intäkt ta upp motsvarande ränta. Promemorian överlämnades den2 . Avser budgetminisfern att vidta någon åtgärd med anledningav BRÅ:s förslag? 1980/81:340 av () fill statsrådetElisabet om vidareutbildningen inom pediatrik och gynekologi: 1979/80:116 om åtgärder föratt förbättra kontinuiteten i hälso- och sjukvården m. m. framhölls att det ärönskvärt att inom primärvården ha läkarresurser som ger ett kompetenstillskottframför allt inom barnsjukvård samt obstetrik och gynekologi. I sitt avpropositionen föranledda, av antagna, betänkande understrykersocialutskottet att viss specialistmedverkan krävs i primärvården och attdenna tanke måste realiseras i den fortsatta utbyggnaden av primärvården. Anser statsrådet att den planerade drastiska nedskärningenav antalet vidareutbildningsblock inom pediatrik och gynekologi rimmar med härangivna mål? Om inte, vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för attkorrigera blocktilldelningen? 19 § Kammaren åtskildes .