prot · G409138 · 1980-12-31 00:00:00 — betänkande 55. som vi nu har uppe fillavgörande, behandlar tvä motioner, en av m. fl. frånsocialdemokraterna och en av från . Motionärernatar upp frågan om rätt till avdrag för skadestånd som utgått enligtarbetsrättsliga lagar. Regeringsrätten har i plenum avgjort ettmål om eff skadestånd fill en arbetstagarorganisation enligt 55 §medbestämmandelagen på grund av brott mot 19 och 38 §§ samma lag. Dettaskadestånd skulle utgöra en avdragsgill kostnad vid bolagets inkomsttaxering. Detta tycker vi socialdemokrater i utskottet är myckethäpnadsväckande. Det kan inte vara så att när en arbetsgivare bryter motgällande lagar och döms till skadestånd, då skall delta skadestånd vara avdragsgilltvid deklarafionen. Under allmänna motionstiden har detta uppmärksammats avnågra socialdemokrater och glädjande nog av centerpartisten . har yttrat sig över motionerna. Avdragsrätt för s. k. allmänna skadestånd enligtarbetsrättsliga lagar understrykeratf huvudsyftet med allmänt skadestånd i det arbetsrättsliga sanktionssyslemetär att upprätthålla respekten för lagar och avtal. Det är dä väsentligt frånarbetsräftsliga synpunkter aft skadeståndet får en sådan utformning ochtillämpning att detta syfte kan tillgodoses. framhåller också attarbetsdomstolen vid sin bedömning av skadeståndets storlek naturligtvis harmöjlighet att väga in skattemässiga konsekvenser. Men det kan vara myckeltveksamt om så skall ske. Vi socialdemokrater kan inte ansluta oss till denborgerliga majoritetens uppfattning att ett skadestånd är ett normalt led iarbetsgivarnas verksamhet. Låt mig erinra kammaren om attarbetsmarknadsministern i proposition 1975/76:105 anförde att ett effektivtsamarbete mellan arbetsgivarna och arbetstagarna är bästa garantin för ett ökatmedbestämmande. Han sade vidare: "Detta hindrar emellertid inte aft det behövs etteffektivt system av rättsliga sanktioner för uppfyllandet av sådana nya ellerutvidgade skyldigheter för arbetsgivarna, som kommer atf följa av den nyalagstiftningen och av avtal på medbestämmanderäftsområdet. Sådana sanktionerbehövs för att markera den vikt som lagstiftaren fäster vid de nyahandlingsmönster som angefts i lagstiftningen. Och de behövs i all synnerhetför aft inskärpa det ansvar som följer av lagstiftningen hos dem som är mindreberedda än andra att medverka till de åsyftade resultaten." Vidare uttalades om det allmänna skadeståndefs uppgift atfdet måste "inskärpas atf det är det allmänna skadeståndets uppgift aft,där def är behövligt, effektivt avhålla från avsteg från vad lag och avtalinnehåller. En viktig princip bör vara att det inte skall i något fall te siglönsamt för en arbetsgivare att sätta arbetstagarnas rätt åt sidan till förmånför andra intressen. När det kan bedömas att en arbetsgivare uppsåtligen brutitmot sina förpliktelser, bör det därför kunna komma i fråga betydande skadeståndsbelopp." Inget av partier hade under riksdagsberedningennågra invändningar mot denna beskrivning av det allmänna skadeståndets funktion. Jag tycker alt det klart framgår attlagstiftarna inte avsett att skadeståndet skall utgöra en normal kostnad iarbetsgivarnas rörelse. Mot denna bakgrund föreslår vi socialdemokrater i vårreservation lagstiftning av innebörd atf allmänt skadestånd enligtarbetsräftslig lag infe skall utgöra avdragsgilla kostnader i förvärvskälla. Viföreslår atf förbudet mot avdrag för allmänt skadestånd skall gälla de lagarsom omnämns i arbetsmarknadsufskoftets yttrande. På s. 2 i skatteutskottetsbetänkande nr 55, som vi nu behandlar, sfär följande om gällande rättbeträffande avräkning för skadestånd: "Denna huvudregel kompletteras i andra stycket avsamma lagrum och i anvisningarna med bestämmelserom vilka kostnader som infe äravdragsgilla vid taxeringen. Till sådana kostnader räknas - förutom denskattskyldiges levnadskostnader och därtill hänförliga utgifter - bl. enligtlagen om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m.. enligt lagen omfelparkeringsavgift och enligt lagen om överlastavgift. skattetillägg, förseningsavgifter och indrivningsavgifter filldef allmänna. Infe heller böter och viten är avdragsgilla vid inkomstberäkningen." Med det anförda yrkar jag, herr talman, bifall fill densocialdemokratiska reservationen. är def min förhoppning att ElisAndersson, och , som möjligen kan varaLO-medlemmar, skall biträda vår reservafion, som ju i första hand fillgodoserkraven i , m. fl. A vdragsrätt för s. k. allmänna skadestånd enligtarbetsrättsliga lagar Anf.74 (): Enligt kommunalskattelagen är skadestånd på grund avavtalsbrott atf betrakta som driftkostnad om avtalet är ett led i förvärvsverksamheten.Det finns ett klart regeringsrättsutslag i den riktningen. Beslutet fattadesmed 20 röster mot 4. tycker aft deffa är häpnadsväckande.Det förefaller som om han anser att den stora majoriteten i regeringsrätten hartolkat lagen fel. Men en så stor majoritet som 20 mot 4 kan enligt minuppfattning knappast ha gjort sig skyldig fill en feltolkning av den nuvarandelagstiftningen. Men det står naturligtvis motionärerna fritt att försöka ändralagen. Motionärerna vill också ändra lagen så atf skadestånd,utdömt i en arbetsräftslig tvist, inte skall få utgöra avdragsgill kostnad iförvärvskällan. Den socialdemokratiska motionen kräver direkt lagstiftning,medan centermotionären begär atf hos regeringenhemställer om eff förslag i samma riktning. I det sammanhanget skulle det vara intressant aff få vetaom motionärerna också vill ha skattebefrielse för dem som tar emotskadeståndet. majoritet föreslår aft avslårde båda motionerna, och vi gör det av de två skäl som redovisas i det avskatteutskottet begärda yttrandet från arbetsmarknadsutskottet. En statlig utredning, arbetsrätfskommittén, arbetar f. n.med frågan om utformningen och tillämpningen av skadeståndsreglerna. Resultatetav kommitténs arbete väntas senare i är. Motionärernas yrkande pä avdragsförbud har nära sambandmed skade-slåndsfrågorna, och det finns enligt vår uppfattning ingen anledningalt nu genom ett riksdagsbeslut föregripa utredningen i fråga. Ett annat skäl för avslag på motionerna är attarbetsdomstolen vid sin bedömning självfallet har möjlighet att fastställaskadeståndets storlek också med hänsyn till de skattemässiga konsekvenserna.Det tycker infe , hörde jag , är ett godtagbart skäl, mendet har i alla fall utskoftsmajorifeten kommit fram till. Med defsagda, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemsfällan. A vdragsrätt för s. k. allmänna skadestånd enligtarbetsrättsliga lagar 75VALTER () replik; Jag skall naturligtvis inte kvälja dom. Harregeringsrätten avkunnat ett utslag - även om det var med 20 röster mot 4 - gårgivetvis den domen fri från . Men vad motionärerna har avsett är attinföra en ny lag som inte ger regeringsrätten möjlighet att döma på samma sättsom . Det skulle således inte bli ett prejudicerande utslag. säger aft utskottsmajoritefen haranslutit sig till en tankegång som finns i det särskilda yttrandet frånarbetsmarknadsutskottet, nämligen alt nya arbetsräftskommittén i sitt arbetekommer aff behandla denna fråga. Enligt uppgift från kommitténs sekretariat hardock kommittén icke för avsikt att i sitt arbete eller i sitt betänkandebehandla de skalterättsliga aspekterna. Jag vill ställa en fråga till , somföreträder och den övriga utskoftsmajorifeten. Ni moderater brukarga ut i valrörelserom ni vill kanske ni medverkar till att vi snart nog får ensådan - och tala om atf ni värnar lag, rätt och ordning. Skall då ett straff,om det utmäts i penningar, vara en avdragsgill kostnad för en arbetsgivare somblir dömd för aft han har brutit mot en arbetarskyddslag? Frågan är än merberättigad när det gäller en person som kanske har saft brottet i system, som leverpå att jämt och ständigt vara lagbrytare. vill väl ändå intepåstå att det är en normal verksamhet i företagen att bryta mot den svenskalagstiftningen? 76 () replik: påpekade attarbetsräftskommittén infe kommer att behandla de skattemässiga aspekterna avdenna fråga. Det är mycket möjligt att det är riktigt - det tror jag. Men detger infe mig anledning aft ändra uppfattning. Vi skall först fä klart för osshur arbetsräftskommittén vill ha det när det gäller de skadereglerandeaspekterna. Först när vi sett det utslaget finns det möjlighet för oss attangripa skatteproblematiken. Jag har således ingen orsak att ändra uppfattningmed anledning av vad sade i def fallet. frågade om jagsom moderat och i egenskap av företrädare för utskottsmajoritefen anser defvara en normal verksamhet i företagen att bryta mot denna lag. Men det är inte förrän arbetsdomstolen har behandlat ärendet som man vetom något brott har begåtts. Naturligtvis kan man infe sympatisera med någon somsätter detta brott i system, men det finns enligt min uppfattning ingenanledning att föregripa arbetsrätfskommitténs beslut i denna fråga. 77VALTER () replik: Jag vill säga fill atf jagvarken i anförandet eller i repliken nämnde aft vi behöver vänta med dennalagstiftning. Jag kan inte heller förstå majoritetens syftemål att vänta på nyaarbetsrättskommitténs betänkande. Kommittén kommer nämligen inte att behandlade skatterätfsliga frågorna. Vi kan alltså bortse från att den kommer medeff betänkande, och vi kan lagstifta . Det finns ett färdigtlagförslag i reservationen vid utskotfsbefänkandet, och därför behöver vi inteskriva fill regeringen och be om en lag. Def mofiv som finns i utskottsbetänkandel är myckelunderligt, nämligen aft ni värnar om def synsättet atf sådana här skadestånd ären del av företagens normala driftkostnader och därmed är avdragsgilla. Vianser infe aft det är så. 78 () replik: Vi värnar självfallet inte om någon brottsligverksamhet. Men vet lika bra som jag atf årligenfattar hundrafals, kanske tusentals, beslut i samma riktning. Vi föregriperalltså inte en pågående utredning, utan vi lugnar oss och ser tiden an. Jag kaninte förstå att inte begriper att def är av största intresseför den skattemässiga behandlingen av skadeståndsfragorna att man förstklarlägger hur skadeståndsfragorna blir efter aff denna kommitté har slutförtsitt arbete. A vdragsrätt för s. k. allmänna skadestånd enligtarbetsrättsliga lagar 79 (): I diskussionen om denna fråga vill jag först säga atf jaginfe kan finna att def står någonting i skatteutskottets betänkande som gerbelägg för atf vi skulle ha tagit ställning i sakfrågan. Tvärtom hänvisar vitill def arbete som pågår inom arbetsräftskommittén. Vi har skrivit ibetänkandet atf skadeståndsreglernas utformning och tillämpning är föremål föruppmärksamhet inom arbefsrätfskommiffén. Enligt vad det har sagts mig frånledamöter i denna kommitté, har man just tittat pådessa frågor. Def skulle vara förvånansvärt om vi här i skulle gå inoch lagstifta när en kommitté ser över bestämmelserna och förväntas komma medförslag redan under innevarande år. Om vi följer den praxis som har tillämpatshär och som har hävdats mycket ofta från socialdemokratiskt håll, skall viavvakta ett sådant här utredningsarbete. Det kan ibland vara delade meningar omdetta, om man förväntar sig alt det dröjer innan utredningsförslagetkommer. Men här har del med bestämdhet sagts att ett förslag kommer attframläggas underdefta år. Med det som utgångspunkt har vi ansett atf vi böravvakta vad arbetsräftskommittén kommer med. Jag skall inte diskutera sakfrågan. Det skall vi göra närarbefsrättskom-mitfén har lagt fram sina synpunkter. Den har lagt ner arbeteför att utreda denna fråga och komma fram till ett förslag, enligt det sätt somvi brukar arbeta på i . Jaganser atf vi även på denna punkt bör följade gängse reglerna i övrigt när vi fattar beslut. Med detta ber jag aftfå yrka bifall till skatteutskottets hemställan. Anf.80 (); Jag vill säga till att han inte görutskottefs sak ett enda dugg bättre genom att upprepa motivering Anslag till polisväsendet m. m. för aft ni vill vänta och se vad nya arbetsräftskommitténkommer aft föreslå i sin utredning. Jag har ju talat om för er - och defvet ni -att nya arbetsräftskommittén icke kommer aft behandla deskatterätfsliga frågorna. Om den gjorde det hade jag mer än gärna varit med påer linje. Def är ju principen här i att man skall vänta till dess enutredning i en fråga är klar och ett betänkande föreligger. Men just i dennadetalj kommer denna kommitté infe att föreslå ett enda dugg, och ni kan alltsåvara med oss och lagstifta . 81 (): går här ifrån en vedertagen princip. Hanvill alt man skall börja.med aft stifta lagar om skatterna, och sedan utformaarbetsrättslagen efter del. Det måste vara ett felaktigt sätt. Man skall förstutforma de vanliga lagarna och sedan rätta skattelagstiftningen efter delagarna. Utskottets hemställan bifölls med154 röster mot 153 för reservationen av m. fl. 1980/81:56om enhetliga skatteregler för barnpension m. m. Utskottets hemsfällan bifölls. 16 § Anslag till polisväsendet m. m. Föredrogs justitieutskottetsbetänkande /81:33 om anslag till polisväsendet m. m. 1980/81:100). 82 TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hållesgemensam överläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningenfår yrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. Anf.83 (): sedan svensk polis förstatligades harregeringen presenterat ett budgetförslag för polisväsendet som inteinnebär en enda ny polismansfjänst. Det här hände . då alltjämthade en borgerlig regeringoch en moderat justitieminister. Jag vill jämföra dethär med hur det var den tid då , folkpartisterna och centerpartisternavar i minoritet här i landet. hade den socialdemokratiskaregeringen i budgetpropositionen föreslagit 400 nya polismanstjänster ochytterligare 100 nya tjänster för annan personal inom polisen. moderaternahögljutt här i kammaren. Minst 100 ytterligare poliser krävde Nr 138 man, och så gjorde man i början på 1970-talef-detta trots affsvensk den polis de åren tillfördes ett mycket stort antal nya tjänster. 1 200 nyapoliser 13 jgj ]| fick vi . När vi 1976 fick en borgerlig regering väntade många attpolisen skulle bli Anslae till nolis ett prioriterat område. ansågsvara en garant för delta, och väsendet m m t. o. m. dåvarande folkpartiledarenAhlmark hade i valrörelsen antytt atf skulle det bli borgerlig regeringhär i landet, då skulle han se till aft polisens personalresurser förstärktes.I regeringsdeklarationen för den första svenska borgerliga regeringen i senarefid kunde man läsa: "Polisen ges ökade personella resurser." Den målsättningen har 1981 övergivits, och vadregeringen föreslår är endast en viss omfördelning av redan befintligapolistjänster: några ytterligare poliser till rotlarna som handhar organiseradoch ekonomisk brottslighet och några fler till kampen mot narkotika. Men en sak har regeringen glömt att meddela , ochdet är var man avser att ta de nya tjänster som man skall omplacera. Blir detfrån bedrägerirotlarna, blir det från ordningspolisen, eller var har man tänktfa dem? Aft regeringen inte lämnat klara besked på den punkten har föranlettjustitieutskottet att göra en skrivning i ärendet, som jag hoppas all kommanderegering observerar. Om man gör inskränkningar, då bör man också i gebesked om var de inskränkningarna skall göras. När det så gäller antalet polistjänster har visocialdemokrater föreslagit att ytterligare 30 tjänster som kvarterspoliserskall inrättas i storstadsregionerna. Det är en utveckling avkvarterspolisverksamhefen som är helt i linje med den uppbyggnad som påbörjadesunder socialdemokraternas regeringstid. Det är också en insats som vi harbedömt som nödvändig, framför allt i storstadsområden. Och inträffar detintressanta; t. o. m. , som tycktes omäftliga i sinakrav på nya polistjänster, går emot värt blygsamma förslag. Vi socialdemokrater anser aft de motiv som vi anfört förde nya kvarterspolistjänsferna bör vara övertygande. Vi anser attkvarterspoliserna kan vara en resurs och göra en insats, framför allt istorstadsområdena, i arbetet emot den sociala utslagningen, särskilt blandungdomar som befinner sig i brotfsbenägna miljöer och andra som befinner sig iriskzonen när det gäller kriminalitet. Där har def visat sig affkvarterspoliserna kan göra en värdefull insats. Utskottets betänkande är i stort sett en produkt ienighet. Detta är knappast överraskande, då frågan om polisens framtidaverksamhet har behandlats här i och anslagsfrågorna ärobetydligt kontroversiella. Till den tillsatta polisberedningen harockså hänskjutits en rad frågor där uppfattningarna kan vara delade mellansocialdemokrater och borgerliga. I eff avseende har vi också valt att till polisberedningenhänskjuta en fråga som kunnat leda fill delade meningar. Det är kravet isocialdemokraternas motion 888 om en översyn av handläggningsordningen föranmälningar emot 7 i>rotokoll 1980/81:136-139 Anslag till polisväsendet m. m. Regeringen har presenterat en begränsadreform av nuvarande starkt kritiserade ordning. Man har kort och gott tagitfasta på aft riksåklagaren och har tagit positiva initiativpå det här området . Enligt har manföreslagit aft frågan, huruvida förundersökning i mål mot polisman skallinledas eller inte, skall prövas av åklagare i ledande ställning. Sådanåklagare skall också normalt leda förundersökning. planerar regeringen,enligt besked som lämnades i budgetproposifionen, aft fa in dessa anvisningar iregeringsför-fatfningen. Departementschefen har också sagt aft ett obligatoriumbör bli att, utom i de fre största polisdistrikten, som har egnautredningsenheter, förhör med polisman bör hållas av någon som tjänstgör iannat polisdistrikt än den misstänkte. I regeringens förslag öppnas också enmöjlighet för polisstyrelserna att i efterhand informeras om beslut varigenomett ärende av aktuellt slag har avskrivits. Utskottet har enhälligt sagt att det är utomordentligtangeläget att ha en ordning för handläggning av anmälningar mot polispersonalsom innebär att allmänhetens förtroende för polisväsendet upprätthållssamfidigt som kraven på rättssäkerhet och objektivitet tillgodoses. Vi har dåenats om aft notera de vidtagna åtgärderna som positiva. Men harutskottet ansett att det kan vara motiverat att gå längre på den inslagnavägen. En prövning med den målsättningen, som också var kravet i vår mofion,anser ufskoffet att polisberedningen bör kunna göra. Till detta kan sägas att det naturligtvis är bra atfriksdagen i betydande enighet har lyckats lägga fast målsättningarna förpolisverksamheten . Def är ett viktigt arbete som nuanförtros åt polisberedningen: att mera i detalj formulera polisverksamhetenframöver. Men def är också viktigt atf def arbete som skall utföras drivs medstor skyndsamhef. Def finns oroande redovisningar från polisfronten, som börerinra oss om aft det är angeläget aft så snabbt som möjligt komma ifrånutvecklingsfas till praktisk polifisk verksamhet på polisområdef. Ett bevis på problemen är de starkt ökade avgångar frånStockholmspolisen som jag har fått fa del av. Avgångarna var dubbelt såmånga som 1978. Fram fill 1978 hade antalet avgångar i stort sett legat stillaunder . Oroande är också atf den intensifierade rekrytering fillStockholmspolisen som vi från polisutredningen uttalade önskemål om tydligeninfe lett till atf Sfockholmsungdomar sökt till sitt hemdistrikf i denutsträckning som utredningen hade hoppats. Detta är tillsammans exempel på att polisberedningen börvara beredd på aft problem som man trodde att polisutredningen hade funnitlösningar på och som man endast i fråga om detaljer hade i uppdrag att hanteramåhända visar sig inte vara lösta på det sätt som vi hoppades när vi för en tidsedan behandlade regeringsförslaget med anledning av polisutredningens betänkande. Def krävs nu en mycket skyndsam aktivitet frånpolisberedningens sida och i den fortsatta hanteringen för att de målsättningarsom vi lagt fast för polisenskall kunna omsättas i praktiskt arbete. Med detta, herr talman, ber jag aft få yrka bifall tillreservationerna 1 och 2 den i .jusfitieufskoffets betänkande 33. ], |98i Under detta anförande överfog andre vice talmannenledningen av Anslae till polis kammarens förhandlingar. 84MARIE-ANN (vpk): I det här betänkandet behandlas anslagen fillsärskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot riketssäkerhet m. m. och motioner i anslutning härtill. Från vpk har vi i mofion 891 upprepat våra krav vad gällersäkerhetspolisens verksamhet. Def är vid def här laget välbekanta krav, sommotiverats i motioner och i flera tidigare riksdagsdebatter. Jag skall därför fatta mig kort. Vi kräver först och främst aff det tillsätts enparlamentarisk utredning med alla fem riksdagspartier för att granskasäkerhetspolisens verksamhet. Vi pekar i vår mofion på en rad affärer därsäkerhetspolisen varit inblandad. Det skulle utan tvivel vara väl befogat meden sådan utredning som vi föreslår i motionen. tillbakavisar visserligen allaanklagelser gentemot säkerhetspolisen, men det är ju enbart vad som ankommer pårikspolisstyrelsen att göra som part i målet. Utskottet pekar i sitt yttrande på de förändringar som harvidtagits inom säkerhetspolisen och på den ökade insynen från lekmannahåll. Manhänvisar också till den förutsättningslösa utvärdering av omorganisationen, somjuristkommissionen i fallet har föreslagit och som också nämndes iförra årets debatt i denna fråga. Enligt utskottets ordförande, som talade idebatten , skulle denna översyn ske . hardef gått , så det borde alltså snart vara dags för denna översyn. Def kandärför vara skäl atf ställa frågan om vad för slags översyn det kommer atf bli.Blir def en utredning, där alla fem partier är företrädda, såsom vi kräveri vårmotion? Jag tvivlar på def, eftersom utskottet i så fall borde ha behandlat vårmofion på ett helt annat sätt. För även om det har skett endel förbättringar vad def gäller lekmannainsynen, så saknas ändå den totalaöversyn som vi kräver i vår motion. Del skulle också gå utmärkt atf i en sådantotal översyn också inrymma den utvärdering som föreslagits avjuristkommissionen och som enligt utskottets betänkande skall äga rum inom denärmaste åren. Vi föreslår i vår motion också, bl. a. med utgångspunkt ihändelserna i med de utvisade palestinierna, att en sådan utredning fåri uppdrag aft se över och omarbeta terroristparagraferna i utlänningslagen. Närdet gäller detta krav skriver utskottet att def kan bli anledning för riksdagenaft återkomma i ämnet i samband med atf förslag föreläggs på grundvalav utlänningslagskommitténs slutbetänkande, som väntas bli framlagt senareunder våren. Ja, detåferstår ju att se vilka förslag regeringen Anslag till polisväsendet m. m. - om vi nu får någon regering i vår - kommer att läggafram och om dessa förslag kommer aff innebära några förändringar i dessaparagrafer. Statsrådet ansåg ju för sin del iinterpellationsdebatlen aft Uppsalahändelserna inte behövde föranleda någralagändringar. Def är en uppfattning som vi från vpk infe delar, och vi ämnarnaturligtvis återkomma, om vår motion på den punkten inte vinner kammarensbifall . Slutligen har vi i motionen, nu , krävtatt den del av säkerhetspolisens verksamhet som innebär registrering ochrapportering av politisk verksamhet upplöses. I konsekvens därmed har vi ocksåföreslagit en nedskärning av anslaget till säkerhetspolisen. Utskottet avstyrker och hänvisar till tidigare riksdagsbeslut,som fattats med stor majoritet. Visserligen är det än så länge beklagligtvisbara vpk som anser att registrering och rapportering av poiidsk verksamhet inteskall få förekomma inom säkerhetspolisens verksamhet - men alt hänvisa tilldetta förhållande som skäl för avslag på vår motion är inte någon övertygandeåtgärd. Vi vidhåller vår uppfattning i denna fråga. Jag ber att få hemställa om bifall till följande särskildayrkande, vilket delats ut på ledamöternas bänkar och i vilket vi preciserarvårt anslagsäskande; a) bifaller motion1980/81:891 yrkandena 1 och 2 samt b) med anledningav motion 1980/81:891 yrkande 3 beslutar att till Särskild polisverksamhet förhindrande och uppdagande av brott mot rikels säkerhet m. m. för budgetåret1981/82 anvisa ett förslagsanslag av , innebärande en minskningmed .