prot · G40939 · 1980-12-31 00:00:00 — Jagrekommenderar industriministern att göra ett studiebesök på Blombacka bruk, mötamänniskorna, möta opinionen. Det är ingen låtsasdebatt eller låtsaslek vi möterdär, utan det är en konkret debatt med krav på åtgärder, och de åtgärderna villvi skall vidtas från regeringens sida som MBL-förhandlingar pågår medde anställda vid berörda företag och arbetsplatser. 9 §Svar på fråga 1980/81:127 om verksamheten vid har frågat mig om jag harnågon information att ge om hur rekonstruktionen av Varv och VerkstadsAB;s (Varvs) ekonomi har skett och om varvet - det enda norr om har några möjHgheter till statliga beställningar. Diskussioner har förts mellan företrädare förLunde Varv och industridepartementet rörande bolagets finansiella situation ochförutsättningarna för bolaget att nå fram fill en lönsamverksamhet. Ett rekonstruktionsförslag lades fram under november månad.Förslaget förutsatte insatser från både ägarna och staten. Syftet har varit att ge varvetmöjlighet att fullfölja det tidigare inledda arbetet med att omstruktureraverksamheten mot produkter med bättre lönsamhetsförutsättningar än de enkonventionell varvsrörelse ger. Förslaget, som antagits av den 27november 1980, innefattar beställningar från statens sida av ytterligare ettpar fartyg. Härigenom kompletteras bolagets beläggning på ett sådant sätt attfullt kapacitetsutnyttjande nås . Som villkor för beställningarnahar förutsatts att ägarna tar över lån på drygt 6 milj. kr. och tillskjutermedel för den löpande driften. 63NILS-OLOF (): Jag ber att få tacka industriministern fördet här svaret. Det materiella innehållet är helt i enlighet med det svar somjag hade kunnat förvänta mig när jag ställde frågan. Men jag är besviken och kritisk ändå. Det gäller det sättpå vilket ärendet har handlagts av statsrådet. behandlade ärendet här ikammaren. I näringsutskottets betänkande 1979/80:69 står på s. 25; "mening är det nödvändigt att staten medverkar vid en sanering avföretagets finanser. Härvid bör även frågan om en renovering av dockportarnabehandlas. Det är emellertid vikfigt att insatser från samhällets sidakombineras med åtaganden från företagets ägare. Utskottet föreslår ettriksdagsuttalande av denna innebörd." Detta blevockså beslut. Jag skulle emellertid vilja kritisera statsrådet. Var detnödvändigt att förhala ärendets handläggning i departementet så länge att styrelsenför Varv tvingades att kalla fill extra bolagsstämma för att ta ställningtill konkursansökan? Kvällen före bolagsstämman - det var efter det att jaghade ställt den här frågan till statsrådet - fattade statsrådet det avgörandebeslutet när det gällde saneringen av företagets finanser. Jag tycker - men jag ber om ursäkt, om jag på något sättsårar statsrådet -att det här är ett ganska cyniskt sätt att ge sitt beslutfill känna och att behandla de anställda. Uppenbart är att de har blivit oroadeöver att deras egen framtid skulle bli vansklig när företaget tvingades attflagga med en konkurs, trots att hade fattat beslut om att statenskulle medverka i saneringen. Jag har intrycket att handläggningen i detavseendet har gått i slow mofion. Jag tror inte att detta har berott pådepartementets handläggare, utan jag tror att det har berott på statsrådetsegen benägenhet att förhala ärendet. Nåväl, nu är det som beslutade effektuerat, ochjag vill än en gång säga att jag är glad och tacksam över att den härrekonstruktionen av företagets ekonomi har kommit till stånd. Men jag vill även ta upp den andra delen i vad kammarensade vid samma tillfälle, nämligen att beslutet också skulle innehålla fråganom renovering av dockportarna. När avser statsrådet att förverkhga beslutet idet avseendet? Jag är minst sagt förvånad över dekommentarer som gör här. Jag förutsatte faktiskt attNils-Olof såsom verksam i orten var bättre informerad. Från industridepartementets sida - och i det avseendettror jag inte att man bör göra någon åtskillnad mellan handläggare ochdepartementsledning; i varje fall inte om man vill vara rättvis - har vifaktiskt drivit på det här ärendet. Problemet har varit att få ägarna att tasitt ansvar och att med ägarna få en uppgörelse som skulle hålla. Vi har varit tvungna att vidta, som jag skulle viljapåstå, extraordinära insatser från statens sida för att över huvud taget räddavarvets fortsatta existens. Så pass välinformerad trodde jag verkligenNils-Olof var att han visste vad som låg bakom detta i och för sigrätt formella svar. Våra ansträngningar har först och främst fått inriktas påatt rädda varvets fortsatta existens. Eventuellt fortsatta investeringar får vita ställning till i ett senare sammanhang. 65 (): ställde jag den här frågantill statsrådet, och hade man kallat till bolagsstämma. Om jagär riktigt underrättad har styrelsen fått ett besked från departementet attärendet blev klart timmarna innan styrelsen och bolagsstämman skullesammanträda. Jag tror för min del inte att ärendet hade kunnat lösas så snabbti slutändan om man inte på departementet hade varit orolig för att ettpolitiskt initiativ måhända kunde tas här i . Jag vill därmed intepåstå att min fråga påtagligt har påverkat snabbheten i beslutet. Men vi låterdet grälet vara förbi, herr statsråd. Jag är som sagt nöjd med att man fått enpositiv lösning. Min andrafråga i mitt tidigare anförande gällde dockportarna. 10 § Föredrogs men bordlades åter Finansutskottetsbetänkande /81:11 11 § Omflyttning på föredragningslistan 66 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppföres lagutskottets betänkanden 4, 6 och 7 främst bland två gångerbordlagda ärenden. 12 § Anmäldes och bordlades 1980/81:172av m. fl. 1980/81:173 av LarsWerner m. fl. med anledning av proposition 1980/81:73 om ettutbyggt skydd mot höga sjukvårds- och läkemedelskostnader 1980/81:174 av LarsWerner m. fl. med anledning av proposifion 1980/81:62 om ändring (1973:289) 13§ Anmäldes och bordlades betänkanden 1980/81:8 om vissa frågorrörande den statliga förvaltningen m. m. 1980/81:10 om följdlagsfiftning fillden nya sekretesslagen i fråga om hälso-och sjukvården samt den allmännaförsäkringen (prop. 1980/81:28) 1980/81:10om lagstiftning mot multinationella företag 1980/81:3 om vissa frågorangående den statlig lönegarantin vid konkurs 1980/81:8 om återbetalningav lokaliseringsstöd (förs. 1980/81:6) 1980/81:9 omjämställdhetsfrågor (skr. 1979/80:168) 1980/81:10 om granskningav den årliga redogörelsen för fillämpningen av terroristlagstiftningen(skr. 1980/81:53) 1980/81:11 om besparingar i statsverksamheten (prop.1980/81:20) 1980/81:12 om anslag på tilläggsbudget I för täckande av underskotthos 14§ Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits fill kammarkansliet 1980/81:62 av MatsHellström (s) till utrikesministern om inställning till de poHtiskaförhållandena i : Vid årets generalförsamling i FN ändrade densvenska regeringen sin röstning i fråga om den resolution som behandlar rättenfill självbestämmande för folket på och behovet av humanitär hjälptill de nödlidande människorna där. Efter att tidigare ha röstat förmotsvarande resolutioner avstod nu den . Årets resolutioninnehöll i huvudsak samma element som . Därutöver välkomnar man attden tidigare kolonialmakten nu tagit initiativ till att erbjudaförhandlingar med om Östra Timors politiska och legala status. 4Riksdagens protokoll 1980/81:38-0 PåÖstra synes ingen förändring ha inträffat som skulle kunna motivera enförändring av inställning. Röda korsets begränsade närvaro på ön harytterligare understrukit det stora behovet av humanitär hjälp. Alla rapporterom stridsaktivitet på ön - som behandlats i FN och i internafionellanyhetsmedia - visar att gerillaaktiviteten ligger på samma eller möjligen pånågot högre nivå än . Oklarhethar därför rått om motiven för förändrade hållning i fråga om. Uttalanden från i den svenska pressen synes t. ex.inte överensstämma med innehållet i den röstförklaring som avgivits från svensksida. Utrikesdepartementethar i ett uttalande sagt att den humanitära sidan av problemet "i åretsresolution tunnats ut till den grad att det från svenska utgångspunkter numåste vara en konsekvent linje att avstå på årets resolufion". De krav somberör det humanitära hjälpbehovet är emellertid i stort desamma som i förraårets resolution. Därutöver understryker man att förutom Förentanationernas barnfond och FN:s flyktingkommissarie även Program börge hjälp till . I detta avseende har de humanitära kraven sålunda isjälva verket förstärkts. Utrikesdepartementethar också sagt att - till skillnad - de polifiska aspekternadominerar i årets resolution. Formuleringarna om självbestämmande är emellertididentiska med föregående års resolution, som stödde. har ocksåi olika röstförklaringar uttalat stöd för dessa principer. Det som fillkommit iårets resolution är att tar sitt ansvarsom tidigare kolonialmakt och vill bidra till avkoloniseringsprocessen. Vilka förändringar i läget på har sedanhösten 1979 medverkat till att ändra den syn påTimorfrågans behandling i FN? På vilket sätt har det humanitära elementet iresolufionen "förtunnats"? Betyder uttalande omresolutionens politiska karaktär att markerar ett avståndstagande fråndet portugisiska förhandlingsinitiativet, som många andra länder välkomnat? 15§ Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 1december 1980/81:153 av (vpk) till utbildningsministern om en ny tjänsteorganisation förmusikutbildningen: Ett viktigt inslag i reformen av musikutbildningenvar en ny tjänsteorganisation. OMUS (organisationskommittén för högremusikutbildning) angav någraprinciper på vilka en sådan borde byggas upp. Enligt regeringens propositionoch beslut skulle i avvaktan på lärartjänstutredningens förslagvissa provisoriska anordningar få företas för musiklärarnas del. Regeringen hardärvidlag ännu inte genomfört enhälliga beslut, till allvarligt förfångför musikutbildningen i landet. Motbakgrund härav vill jag till utbildningsministern ställa följande fråga: Näravser regeringen att genomföra beslut så att musikutbildningenäntligen kan närma sig de mål OMUS en gång satt upp? 1980/81:154av () fill kommunikafionsministern om vissa taxifrågor; handläggning av riksdagsbeslutet omvissa taxifrågor har medfört stor oro i vissa län, både bland taxiägare och hosallmänheten. Anledningen till detta är dels det hot om indragning avtrafiktillståndet som skymtar, om anslutning inte sker tillbeställningscentralen, dels att man inte vet vad beslut om kommenderingsplanoch uppställningsplatser kommer att innebära. Medanledning därav ställer jag följande frågor till kommunikationsministern: Vilkaåtgärder är statsrådet beredd att vidtaga för att den enskilde taxiägaren,innan han avgör sin anslutning till den nya organisafionen, skall få veta hurden framtida organisationen skall utformas? Anser statsrådet det tillfredsställande attindragning av trafiktillstånd och ändring av uppställningsplats sker under dentid planering och förhandlingar pågår? 1980/81:155 av () till statsrådet om tillsättningen av skolledartjänster: För att främja jämställdhet mellan kvinnor och mäni arbetslivet och mellan infödda svenskar och invandrare har bl. a.understrukits behovet av att tillsätta kvinnor och invandrare påskolledartjänster. Därvid kan s. k. positiv särbehandling vägas in som sakliggrund vid sidan av förtjänst och skicklighet. Av beslut inom regeringen i vissabesvärsärenden framgår att det av allt att döma har funnits en strävan attbeakta jämställdhetsaspekten i flera fall där meriterna varit hkvärdiga ellerdet aktuella yrkesområdet varit underrepresenterat när det gällt kvinnligasökande till ledande tjänster. Det är däremot ovisst i vilken utsträckning manbeaktat jämställdhetsaspekten när det gäller motsvarande utnämningar i fall dåinvandrare sökt sådan befattning. Motdenna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet : redovisa vilka åtgärder regeringen vidtagit för att i ökadutsträckning filisätta invandrare på skolledartjänster? 1980/81:156 av () till arbetsmarknadsministernom åtgärder för att främja sysselsättningen i : har underåtskilliga år dragits med två stora problem; lägre sysselsättningsgrad än riketi dess helhet och betydligt lägre vägstan-dard än riksmedeltalet. Inför kommande år är sysselsättningsprognosen ytterstoroande. En ökad satsning på beredskapsarbeten skulle därför skapa lättnadernär det gäller sysselsättningsproblemet och bidra till en bättrevägstandard i länet. Medhänvisning fill det anförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Är arbetsmarknadsministern beredd vidtaga åtgärder för attfiliföra ökade medel för beredskapsarbeten på vägområdet? 1980/81:157av (vpk) till kommunikationsministern om tågförbindelserna iNorrlands inland: SJ förbereder stora ändringar avfjärrtågen till och från fr. o. m. Enligt preliminäraplaner innebär ändringarna betydande nackdelar för inland. De delarav vårt land som har sämsta utbudet av kollektivaresemöjligheter - det må gälla såväl tåg, buss som flyg - får i så fallytterligare försämringar. Är kommunikationsministern beredd att motverka ytterligareförsämringar av tågförbindelserna för befolkningen i inland? 1980/81:158 av Per () till justifieministernom den andliga vården vid kriminalvårdsanstalterna: Andlig vård har, alltsedanstat-kyrka-beredningen framlade sitt betänkande SOU 1972:36 , varit föremål för förslag och åtgärder inom berörda departement.Andlig vård vid sjukhus har börjat fungera efter nya rikthnjer som drogs upp iDs Kn 1979:2. Försvarsministern har bemyndigats tillsätta en utredare förandlig vård inom försvaret. Denne utredare har påbörjat sitt arbete. Enligt uppgift har frågan om andlig vård vidkriminalvårdens anstalter överlämnats till jusfitieministern och i KrU1979/80:29 har utskottet förutsatt att förslag läggs fram för efterberedning inom vederbörande departement. Motbakgrund av det anförda önskar jag fråga jusfitieministern: Vilka åtgärder avser justifieministern att vidtaga för denandliga vården vid kriminalvårdens anstalter? När och ivilka former kommer åtgärderna att vidtagas? 1980/81:159 av Marie-AnnJohansson (vpk) till budgetministern om skatte- Nr 39 lättnader vid övertidsarbete; den I ett interpellafionssvar, lämnat den den 28november 1980, anförde arbetsmarknadsministern bl. "Närdet gäller frågan om eventuella lättnader i beskattningen av inkomst Meddelande om från övertidsarbete vill jag omtala att frågan granskas inomregeringskansliet frågor men att några sådana förslag f. n. inte äraktuella." Motbakgrund av denna information vill jag ställa följande fråga tillbudgetministern: Avserregeringen att lägga fram förslag om skattelättnader för övertidsarbete? 16§ Kammaren åtskildes .