prot · G409110 · 1980-12-31 00:00:00 — Man säger att sparsamhet är bra, men just här går det inte att ket m m spara. Bara på område finnsett antal exempel på Omdet vore på det viset att man med ytterhgare ett par miljoner fortsättningsvisverkligen kunde hindra knarket från att välla in över landet, då skulle mannaturligtvis noga tänka sig för innan man föreslog en sådan besparing. Men ävenom tullen gör étt förtjänstfullt arbete - och det gör den -kan man tyvärr intemed ytterligare något anslag uppnå detta i sig önskvärda mål. Jaggör det påpekandet därför att det leder mig fram till ett mycket kort svar påden fråga som har riktats till mig, nämligen hur man skall betrakta tullmännensbefogenheter i arbetet. Man har frågat om de skall få vidgade befogenheter attgöra olika ingrepp - kroppsvisitation och kroppsbesiktning. Jagskall besvara ett antal interpellafioner i den frågan. Av artighet motinterpellanterna kanske jag kan vänta med att presentera min syn på detta. Jagvill dock - eftersom frågan har väckts - säga att jag är angelägen att finnaformer för att kunna öka tullmännens befogenheter, med iakttagande av de hänsynsom måste tas till den integritet som enskilda människor har rätt till - detfår vi inte tappa ur sikte i dessa sammanhang. Detär en besvärlig balansgång, men i det balanserandet är jag intresserad av attförsöka finna lösningar som gör det möjligt för tullmännen att arbeta såeffektivt som möjligt. Endast då ger de olika anslag vi bestämmer oss för ikammaren möjlighet att uppnå goda resultat. Anf.75 () replik: Både och handelsministern talar om sedvanligoppositionspoHtik, överbud osv. Låt mig då erinra om att vår oppositionspolifikhitintills har inneburit dels att vi har haft full täckning för våra förslag,dels att våra alternativa budgetar inte har haft så stora underskott somregeringens. kr., frågar handelsministern, och hur har man kommit fram filldenna siffra? Jo, vårt parti har kontakter med väldigt många människor,självklart också med de personalgrupper det här är fråga om. Utifrån deraspraktiska vardag står det klart - och det har generaltullstyrelsen instämt i -att 20 tjänster, placerade i och vid storflygplatserna iStockholm och , skulle vara ett mycket värdefullt fillskott och getullverket bättre förutsättningar att klara sin uppgift. Jaghoppas att vi alla är överens om att drogmissbruket är ett väldigt stort 52 samhällsproblem som måste bekämpas med kraft. Är viöverens om det, bordevi också vara överens om att den första förutsättningen för att vi skall kunnavara någorlunda framgångsrika i det arbetet är att vi kan minska införseln avnarkotika fill landet. De som har huvuduppgiften när det gäller att klara dettaär just tullpersonalen. Avslutningsvisvill jag säga att jag accepterar handelsministerns resonemang att arfighetenkanske kräver att vi inväntar morgondagens interpellationssvar. Jag hoppasbara att svaren går i den riktning som jag har försökt antyda. Anslagtill , m. m. Anf.76 HANS i (vpk) replik: Handelsministern berörde visserligen inte vår motion i sitt anförande,men eftersom han nämnde ordet oppositionspolitik har jag möjlighet att gå isvaromål. Jaganser inte vårt förslag vara överbudspolitik, även om det rör sig om 19miljoner, för jag hävdar att man måste ställa det beloppet i relation till deenorma kostnader som narkotikamissbruket förorsakar samhället. För att visa hurden borgerliga politiken fungerar skall jag göra en liten utvikning tilldebatten . Vi föreslog då bl. a. moms på aktier, en inkomstkällaså god som någon. Den skulle ge 1,7 miljarder i ett svep, dvs. 100 gånger såmycket i inkomst som det skulle kosta att göra den satsning på somvi nu föreslår. Mendet förslaget till inkomstförstärkning avslås naturligtvis av de borgerligapartierna. Pratet om att kassakistan är tom måste ställas i relation till detman verkligen gör för att försöka fylla den. Den är inte tom alldeles utanorsak. Jag tycker inte att man skall försöka dölja ensådan här underlig politik från den borgerliga regeringens sida bakom tal omatt vi inte får rubba balansen i de generella nedskärningarna, att det kanskeinte går att mäta exakt hur stora effekter det får på knarket om man förstärkertullens resurser, osv. har ju rest omkring i "gyllenetriangeln" tillsammans med ambassadörer och speciellt utvaldaknarkspanare. Jag misstänker att handelsministern kan få en rapport av henne omsituationen där och om hur viktigt det är att vidta alla möjliga åtgärder föratt begränsa införseln till landet. Jag hävdar att vårt förslag är högstrimligt mot bakgrunden av vad som håller på att hända, för nu intensifierasansträngningarna att få avsättning för de ökade skördar som kommer i den"gyllene triangeln". Det borde handelsministern också veta. 77 (): behandlar i sitt betänkande 1980/81:38 bl. a.stationeringen av ett utsjöbevakningsfartyg på . Utskottets ställningstagandeblir att man avstyrker två motionsyrkanden där det begärs att dettautsjöbevakningsfartyg. Tv 172, skall stationeras i gotländsk hamn. De avkammarens ledamöter .som inte närmare har läst motionerna ochutskottsbetänkandet i det här avsnittet - och tyvärr lär det vara de flesta,eftersom det här kan bedömas som en liten, lokal fråga - drar givetvis den Nr 110 slutsatsen att det här är några lokala poHtiker som försöker idkabypolitik. Torsdagenden Slutsatsen ligger nära till hands - men så är det inte. Tvärtom är dethär en 2 aoril 1981 principfrågaom hur skall ställa sig till statliga verks handläggning av enfråga som kommer att påverka kostnaderna för och det praktiska Anslagtill tullver- utförandet av en statlig verksamhet. ket m m Egentligen skulle det vara onödigt att argumentera vidare i den härfrågan. Såväl generaltullstyrelsen- som har den formella uppgiften att stationera utsjöbevafcningsfartyget Tv 172- som handelsministern och skatteutskottet är överens om att allt talar förGotland. Såväl den fackliga organisationen som ochkommunstyrelsen på har, framför allt med hänvisning tillregionalpolitiska och samhällsekonomiska skäl, framfört starka önskemål om attTv 172 skall stationeras på . Jagsade att såväl generaltullstyrelsen som handelsministern och utskottet äröverens om att allt talar för . Ja, herr talman, allt så när som på enenda fråga. Låt mig citera ur handelsministerns svar på min fråga i detta ämneden här i kammaren; "Ävenom såväl operativa och driftsekonomiska som regionalpolitiska skäl talar föratt stationera det nya fartyget på synes detta, enligt vad jaginhämtat, f. n. tyvärr inte möjligt på grund av de rekryteringssvårigheter somgeneraltullstyrelsen har redovisat. Jag anser det utomor-dentiigt beklagligt omdet inte ens skulle visa sig möjHgt att stationera det nya fartyget påGotland. Jag hoppas att det skall gå att finna lösningar som kan göra det möjligtatt i en inte alltför avlägsen framtid ompröva beslutet." Tyvärrmåste jag återge ett ganska långt avsnitt ur handelsministerns svar, men jaghar velat ta med det, eftersom det speglar en så omfattande argumentation fören placering av utsjöbevakningsfartyget på . Det går inte för ettstatsråd att uttrycka sig klarare. Jo, han kunde givetvis ha sagt rent ut attdet är självklart att fartyget skall stationeras på , ty på så sättsparar vi ca 1 milj. kr. åt statskassan och dessutom kan vi utnyttjafartyget optimalt just i de farvatten där det skall ha sitt operationsområde.Fartyget skaU nämligen ha sin verksamhet förlagd till norra ochfarvattnen utanför för att bevaka den svenska fiskezonen och där utanförliggande s. k. vita zoner i . Men så långt kunde givetvishandelsministern inte gå; då hade han måhända gjort sig skyldig till vad vikallar ministerstyre. Hurkan man då spara ca 1 milj. kr. Och vad är det somsäger att man inte kan rekrytera besättning till fartyget som är villig attacceptera som stationeringsort? Dessa frågeställningar är intressanta. Såväli den debatt som jag hade med handelsministern här i kammaren den 9 decemberförra året som i vår motion 1980/81:678 har jag utvecklat argumenten förkostnadsökningarna. För att spara tid åt kammaren skulle jag vilja rekommenderakammarens ledamöter att ta fram trycket och läsa vad som står där. '' Observeras bör dock att de . somdär nämnts endast är bränslekostnaderför fartygets pendHng mellan fastlandet och . Med enstationering i exempelvis uppstår dessa kostnader. Jag vet attgeneraltullstyrelsen har en något modifierad syn på dessa beräkningar. Därtillkommer att tidsåtgången för dessa resor är bortkastad tid - tid som regelbundetförsvinner från de egentUga arbetsuppgifterna i operationsområdet.Fiskefartyget får, som vi säger i motionen, så att säga obevakade tider, somkan utnyttjas av de befälhavare som så önskar. Menrekrytering av besättningar då - vad har man gjort för att lösa det problemet?I ett personalmeddelande från generaltullstyrelsens personal-och driftbyrå1980-09-24 efterlyste man kustbevakningstjänstemän som var villiga atttjänstgöra på fartyget om det placerades på . Självfallet blevresultatet magert - man hade ju inte ledigförklarat några tjänster som formelltkunde sökas. ser bilden ljusare ut. i har tillskatteutskottet översänt en förteckning över personer som sökt eller anmältsitt intresse för tjänstgöring på utsjöbevakningsfartyget medstafio-nering på . Isitt brev säger man: "Trots att tjänsterna fill Tv 172 inte ledigförklaratsi vanlig ordning, har enligt bifogade förteckning många sökande med sjö- ochmaskinkunskaper men som saknar erforderlig tullutbildning anmält intresse tillsjömansförmedlingen." Jag kan avslöja att förteckningen upptar hela 19namn. Länsarbetsnämndendelar också min uppfattning att man i ett initialskede skulle kunna flyga enbesättning till från fastlandet tills besättningsfrågan slutgiltigtlösts på . Man påtalar också att kryssaren 104 från undervintern stationeras i gotländsk hamn med sin ordinarie besättning somtransporteras därifrån när den inte tjänstgör. Detta är en nödvändighet närisförhållandena blir svåra. Den mest realistiska lösningen, både med tanke påutsjöbevakningsfartygets operationsområde och med tanke på de kostnader enfastlandsplacering i längden innebär, är att man redan nu beslutar sig för attstationera fartyget på . Trotsett enigt utskott vill jag med ett bifallsyrkande till motionerna 675 och 678markera den vikt och betydelse jag lägger vid denna fråga. trots allt väljer att stationera Tv 172 i fastlandshamn,kommer jag att noga följa utvecklingen, inte minst med tanke på kostnaderna. Jag yrkaralltså bifall till motionerna 675 och 678. Anslagtill , m. m. 78 (): I skatteutskottets betänkande 1980/81:38 behandlas två för Gotlandbetydelsefulla motioner, nämligen nr 675 och 678. I båda dessa motionerhemställs att måtte uttala att utsjöbevakningsfartyget Tv 172placeras på . på Gotlandhar såväl i sitt förslag till näringspolitiskt Nr 110 program, som överlämnades till regeringen , som i sittyttrande den 'betänkande SOU 1979:43-45 framhållit betydelsen av att detta "yplaceras på Gotiand. General tullstyrelsen har själv både muntligen och skriftligen framfört att Anslåstill tullver- ' ° operativ synpunkt lämpligt att placera Tv 172 på . ket m m ' detta talar bl. a. bevaknirigsområdetssträckning, som inte enbart omfattar fiskezonen nord,väst och ost om , utan även den s. k. vita zonen ost om frånsvenska gränsen till mittlinjen mellan och Balticum. Motdenna bakgrund anser vi motionärer att en stationering av utsjöbevakningsfartygetTv 172 på är självklar. Generaltullstyrelsenhar - det skall inte förnekas - uttalat sig positivt. Men har manframhållit att man inte kan få kompetent personal på . Mankan fråga sig om generaltullstyrelsen och utskottet tror att det finns ett20-tal personer med den utbildning som krävs som går arbetslösa på Gotland.Frågan är om denna personal finns ledig på någon plats över huvud taget ilandet. Vadsöker man för personal? Enligt ett informationsblad som tullverketskustbevakning ger ut sker rekrytering av personal till sådana här fartyg frånsjöfolk av olika kategorier. Som exempel nämns fiskare eller befäl frånhandels- och örlogsflottan. Kraven vid anställning är skepparexamen ochfartygsmekanikerexamen. Dessutom fordras sjöpraktik, körkort, svensktmedborgarskap samt god syn och hörsel. Trotsatt tjänsterna till Tv 172 enligt uppgift från länsarbetsnämnden på Gotlandinte har ledigförklarats i vanlig ordning har sökande med skeppar-, styrmans-eller maskinexamen redan anmält sitt intresse till sjömansförmed-Ungen. Ja, detfinns även, vilket framgår av de uppgifter som har översänts till utskottet,yrkesfiskare som är intresserade av tjänstgöring på Tv 172. Enligtuppgift har åtta kustbevakare på också anmält sitt intresse för det nyafartyget, men dem är man inte intresserad av eftersom det skulle medföravakanser på andra fartyg på . Det är en personalpolitiksom jag inte förstår mig på. Närman läser generaltullstyrelsens yttrande över motionerna får man känslan attstyrelsen inte önskar bemanna detta fartyg med på Gotland tjänstgörandekustbevakare. Även om styrelsen i viss utsträckning ger avkall påkompetensvillkoren, kan den inte acceptera fler än maximalt fem av de sökande,skriver den. Motivet för denna nedklassning skulle vara att man inte kanbemanna ett fartyg av den här typen med personer som saknar kompetens ocherfarenhet i fråga om fartygets skötsel och arbetsuppgifter. Jagfrågar mig om en person med skepparexamen eller maskinbefälsutbildning ochdärfill tjänstetid som kustbevakare inte skulle vara så bildbar att han inteskulle vara kvalificerad för en sådan här tjänst. Idetta sammanhang kan man fråga varför det läggs så stor vikt vid 56 tullutbildning. Fartyget skall ju i huvudsakanvändas för fiskeövervakning och fiskekontroll bl. Anslag till , m. m. i den svenska fiskezonen i . Det innebär Nr 110 kontrollav att inga oanmälda eller icke licensierade utländska fiskefartyg bedriverfiske inom fiskezonen, uppföljningav anmälda utländska fiskefartygs position och förflyttningar inom fiskezonen, kontrollav fiskefartygens identitet, kontroll av pågående fiske samt härvid använda ochombord medförda fiskeredskap, kontroll av att gällandebestämmelser om minimimått på fisk efterlevs, tillsynav fiskeloggböcker (för kontroll av fångstens omfattning och slag samtfastställande av fångstplatsen). Utsjöbevakningsfartygetskall också utöva kontroll av fiskeverksamheten enligt gällande konventioner ide utanför fiskezonen belägna s. k. vita zonerna. Härutöverskall fartyget vid behov tjänstgöra som ledningsfartyg vid störrebekämpningsoperationer av miljöfarliga utsläpp till sjöss och i mån av tid ochmöjlighet användas för övriga övervakningsuppgifter inom kustbevakningensansvarsområde. Fartyget skall dock i största möjliga utsträckning uppehålla sigi fiskezonen. Vimotionärer och många gotlänningar är besvikna över skatteutskottets behandlingav dessa motioner. Man skriver i betänkandet att frågan rörande stationering avett sådant här bevakningsfartyg inte bör behandlas av . Nugäller det inte vilket fartyg som helst utan ett bevakningsfartyg som skallbevaka de gotländska farvattnen. Man kan fråga hur utskottet hade reagerat omdet hade gällt bevakningen av någon annan del av den svenska kusten. Skulle manäven då ha stationerat fartyget i ett helt annat område för att eventuellt iett senare skede göra en omstationering? Utskottet talar ju inte om något annatän om att man hoppas att det skall bli möjligt med en omstationering tillGotland. Detär inte någon omstationering vi har hemställt om, utan vad vi vill är attriksdagen uttalar sig för att utsjöbevakningsfartyget från det skall itjänst skall få som placeringsort. Jagvill i detta sammanhang erinra om vad försvarsutskottet i sitt betänkande1980/81:12 uttalade angående kompensation till för förloradearbetstillfällen vid omorganisationen inom försvaret. Utskottet skrev följande: "Imotionen framhålls att arbetsmarknadsläget på har försämrats starktunder . Motionärerna förutsätter att regeringen, som har attnärmare reglera det antal värnpliktiga som skall grundutbildas på Gotiand, vidsina ställningstaganden beaktar detta. De föreslår dessutom attdecentraliseringsdelegationen får regeringens uppdrag att utreda och inkommamed förslag till annan statlig eller privat verksamhet som kan lokaliseras tillGotland i den mån propositionens förslag kommer att medföra minskadearbetstillfällen. Nr 110 anser det vara angeläget med statliga insatser för att söka Tnrsriaoen den kompenseraGotland för de arbetstillfällen som förloras genom omorgani- 2 anril 1981 sationen.Utskottet förutsätter därför att regeringen uppmärksamt följer sysselsättningsutvecklingenpå och vidtar effektiva åtgärder för att Anslåstill tullver- "öta problem som uppkommer i samband medorganisationsändringarna. iat yy, KU Dettabör som sin mening ge regeringen till känna." Detta blev ocksåriksdagens beslut. Detär för mycket betydelsefullt att ett sådant här fartyg blir förlagttill ön, både med tanke på den ökning av arbetstillfällen som kan tillkomma ochmed tanke på den stimulans för övrigt näringsliv som det är att något händerockså på den statliga sidan. Detär beklagHgt att utskottet avstår från någon viljeyttring. Vi motionärer anseratt det är , innan det avgörande beslutet om stationeringsort fattas, somriksdagen kan påverka ärendet genom att som sin mening uttala attutsjöbevakningsfartyget bör placeras på . Med vad jag nu anfört yrkar jag bifall fill motionerna 675 och 678, sombehandlas i skatteutskottets betänkande nr 38. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Ianförandet instämde (). Anf.79 () replik: I skatteutskottet beklagade vi när vi behandlade de båda motioner somhär har tagits upp att vi inte ansåg oss kunna tillstyrka dem. Mankan i betänkandet konstatera att såväl ett enigt utskott somgeneraltullstyrelsen har uttalat sig för att fartyget borde vara placerat påGotland. Men upplysningar och uppgifter som utskottet under ärendets behandlinghar införskaffat har visat att - på grund av personalproblemen -mycket storasvårigheter skulle vara förknippade med en sådan stationering. Därför kan inteutskottet tillstyrka mofionerna. Jaghar velat lämna denna förklaring, då ett enigt utskott i stort sett har instämtmed motionärerna men av skäl som jag här har redovisat inte har kunnattillstyrka motionerna. Anf.80 (): betänkande nr 38, som vi nu har att fatta beslut om,handlar till stora delar om , och då bl. a. om narkotikabekämpningen.Ett antal folkpartister har i en motion till detta , motion nr 292,yrkat på dels en prioritering av narkotikabekämpningen inom ramen förtullverkets resurser, dels en översyn i rationaliseringssyfte av vissa avtullverkets nuvarande arbetsuppgifter. Detär självklart att just narkotikabekämpningen är oerhört viktig inom arbetsområde. Det gäller att komma åtsjälva konsumtionen som sådan,vilket vi troligen alla är överens om. Det gäller då framför allt att komma åtsmugglingen, och det kan man göra vid gränskontrollerna. Det är där som justtullen kommer in som en utomordentligt vikfig del för att kunna bekämpanarkotikakonsumtionen. Problemetär att vi har långa gränser och många gränsövergångar. Därför krävs det ocksåkontrollresurser, såväl när det gäller gränsövergångar till sjöss och tilllands som på flygplatserna. Jaghade en diskussion om det här med handelsministern , då jaghävdade att det fanns ett betydande behov av att komma fill rätta mednarkofikaproblematiken på våra många flygplatser utöver . Handelsministernsade att det allra viktigaste var att prioritera . Och det ärgivet att en betydande del av narkotikainförseln sker den vägen. Därför var detalltså en riktig bedömning att det är viktigt att vi kan komma till rätta medsmuggHngen i , men detta gäller också på flygplatserna. Idet läget är det också självklart att generaltullstyrelsen först och främstvill ha högre anslag för att kunna klara den här delen. I den motion som jaghänvisade till gick vi just in på detta att det skulle ske en omorganisationoch rationaliseringar inom den ram man har att arbeta med för tullensvidkommande. Med tanke på att totalbeloppet är i den storleksordningen att detbör vara möjligt med ytterligare rationaliseringar - det rör sig om 586miljoner - måste man väl säga att någon miljon mera snarare ärfelräkningspengar än något som betyder avgörande förändringar när det gälleratt komma till rätta med narkotikasmugglingen. Men det är självklart att tullenskall vara så effektiv som möjligt i detta sammanhang. Jagtycker att utskottet på den här punkten har noterat detta. Jag skall citerafrån s. 4 i betänkandet: "Även om starka skäl kan redovisas föranslagsökningar till måste utskottet ställa frågan om man trots alltinte genom ytterligare ansträngningar har möjligheter att inom en så personal-och kostnadskrävande organisation som göra vissa besparingar genomrationaliseringar och omdispositioner utan att sänka ambitionsnivån för deprioriterade verksamhetsområdena." Jaginstämmer helt med utskottet på den punkten. Däremot blir man något merfrågande när utskottet litet längre fram i samma betänkande säger att"angående prioritering av narkotikabekämpningen finner utskottet attsyftet härmed i huvudsak redan är tillgodosett genom de uttalanden som görs ipropositionen". Detvar av just den anledningen som vi tog upp detta i motionen. I proposifionenjämställer man nämligen narkofikabekämpningen med en rad andra, visserligenmycket angelägna, arbetsuppgifter. Det är uppgifter för att komma åt illegalinvandring, bevakning inom den utvidgade territorialhavs-gränsen,havsfiskeövervakning, olje- och kemikaliebekämpning till sjöss, skydds- ochkontrollåtgärder från miljöskyddssynpunkt och åtgärder mot ekonomisk brottslighet.Men vad vi här har varit och bör vara överens om är behovet av att särställajust narkotikabekämpningen och att den skall prioriteras inom . Anslagtill , m. m. Nr 110 Men utskottet har i de två sista meningarna av det här avsnittet ändåslagit Torsdagenden ~ '' ' detta jag som motionär tar fasta på - att denna 2 aoril 1981 organisationsöversyninom skall ske för att man skall kunna få resurserfill prioriteringar av narkotikabekämpningen och att utskottet Anslås till tullver- förutsätter att prioriteringen av kampen mot narkotikasmugglingen verkli- ket m m S" genomförs inom . Jag har, herr talman,inget särskilt yrkande, utan förväntar mig att detta utskottsuttalande kommer att ge resultat. I annat fall lovar jag att Anf.81 HANS i (s): Jag skall inte ta kammarens fid i anspråk med att redogöra för drogmissbruk.Det har debatterats ingående här i går, och i utskottets betänkande har manockså pekat på många av de här problemen. Menvi blev litet oroliga när man så där generellt skar ner möjligheterna förtullen att sköta sitt värv. Vi tänkte då naturligtvis mest på knarksmugglingen,särskilt i de områden där och jag verkar, nämligenÖresundsregionen. Om man skulle göra på det sätt som föreslås hade det betyttatt man väsentligt hade skurit ner tullens möjligheter att sköta sitt jobb. Vivet - jag är säker på att handelsministern också vet det - att många avde färjeanlöp som görs i t. ex. är obevakade av tull, medan man harpasskontrollanter som står och spanar efter invandrare som eventuellt inte harrätt att vistas i landet. Kontrollanterna har emellertid ingen rätt att göratullvisitation. Därförskrev och jag en motion, nr 677, där vi begärde enomdisponering av de statliga medlen så att vi kunde få en bättre bevakning påbåda håll, så att säga. Tullen har nämligen också möjlighet att utföra dennainvandringskontroll, som man kan göra visitationer. Nuhar utskottet fillstyrkt denna mofion och sagt att man skyndsamt skall göra enöversyn av dessa problem. Jag, och säkerligen många med mig, skulle sätta stortvärde på om man verkligen gjorde en skyndsam utredning här. Jag skulle gärnavilja ge ett råd när det gäller att verkställa denna översyn. Det är ju så attTullmannaförbundets avdelning i har varit mycket verksam och kan dessafrågor väldigt bra. Det råd jag vill ge är därför: Ta någon därifrån, somverkligen förstår sig på dessa frågor! Det skulle säkerligen vara bra.