prot · G409155 · 1980-12-31 00:00:00 — Vad är det som hindrar att vi går ut med helapaket och skaffar oss marknader? Vi har goda förutsättningar att klara densituationen med yrkeskunnighet och god administration som vi besitter. Men detkrävs initiativ och handlingskraft, och det saknar vi från den borgeriigaregeringen. Vi har i alla fall anvisat vägar. 28 () replik: räknar upp mycket som vi äröverens om, och det kan finnas anledning att stryka under det. Men jag skulleändå vilja ställa några frågor. säger att man vill ha de härpengarna uppbundna med villkor. Vilka villkor har socialdemokratin ställt sominte har kunnat uppfyllas? Jag skulle vilja peka på en villkorad åtgärd som nuvidtas, nämligen införandet av anställningsbidraget. Det haren rad positivaegenskaper jämfört med en isolerad anställningsgafanti, som socialdemokraternaförespråkar. Låt mig nämna ett par saker. För det första: Omställningsbidragets konstruktion gör detmöjligt att stimulera rörligheten genom att den anställde, utöver den nya lönennär han fått ett nytt arbete, kan få av sin gamla lön under de återståendemånaderna fram till sexmånadersgränsen. För det andra: Bidraget gäller - och detta är viktigt -över hela landet. Vi slipper alltså den berättigade irritation överanställningsgarantin i varvsorterna som kommit till uttryck i främstskogslänen. Lät mig påminna om att partikamratlandshövding i det krisdrabbade sedanskrev till de svenska partiledarna om det här problemet. Hur skall vi i längdenkunna motiveraanställningsgarantier på vissa häll. när det på andra häll, trotsatt en hel bygd lamslås av industrinedläggning, inte talas om några garantier?Jag kan nämna i och orter i , där exempelvis sågverkoch massaindustri läggs ned. Jag kan gå till min egen hembygd. Sjuhärads-bygdeni , där kriserna inom teko varit förödande inte minst förkvinnornas möjligheter till arbete. Låt mig också säga att omställningsbidraget inte är ettuttryck för sänkta ambitioner frän regeringens sida. Kostnaderna för ett sådantbidrag kan bli mycket betydande. Lek med tanken.,, att det är1500 personer som blir övertaliga vid och utnyttjar bidraget maximalt. Då kanstödet innebära en kostnad för statsmakten på kanske 40-50 milj. kr. Det är alltså inte fråga om några småpengar. Det är intefråga om en passiv x' H H insats, vilket har gjorts gällandepå en del håll nere i , utan om en . . mycketaktiv insats som görs för att bemästra svårigheterna. problem som vi i utskottet och är överens omskall lindras. Här har ... . . . Vissa varvsfragor, ändåregeringen aktivt bidragit till att underlätta en omställning, som också kan leda till en rörlighet, så att vi får arbetskraft iexpansiva näringar. 29 () replik: Ett kort svar. När vi inom arbetarrörelsen skapade och förde fram denarbetsmarknadspolitik som vi senare utvecklade och i vilken en rad åtgärderingick, bl. a. investeringsfonder, lokaliseringslån o. d., hade vi somhuvudtema att göra en sanibedömning mellan de geografiska, ekonomiska ochnäringspolitiska aspekterna och den marknadsbas vi hade att tillgå. Ständigtoch jämt, undan för undan utvecklade och bevakade vi detta och nådde utantvivel fram till resultat. Där fanns också forskningen och utvecklingen med.Men där menar jag, herr talman, att den borgerliga regeringen inte hängt med påsamma sätt som tidigare den socialdemokratiska regeringen. När det gäller P 80 - utskottets ordförande hänvisade bl.a. till de belopp som anvisats för omställningsbidrag - anser visocialdemokrater inte åtgärderna vara tillräckliga. Vi saknar också en utvärderingav P 80, något som skulle vara en värdefull tillgång i det här arbetettillsammans med vad som har utarbetats och föreslagits när det gäller KockumResurs. Det är där skiljelinjen går mellan oss och de borgerliga. Vi trornämligen att en samverkan mellan företag och myndigheter och de fackligaorganisationerna är den väg man skulle beträda för att komma ur krisen. När detgäller Kockum Resurs håller vi samman den kunnighet och den organisation somhar vuxit fram inom varvsproduktionen men som håller på att försvinna. Därvi förväntar oss att en ny industri skall tillkomma. 30 () replik: säger att de villkoradeåtgärder han tidigare efterlyst handlade om den arbetsmarknadspolitik som växtefram under tidigare är - under den socialdemokratiska regeringsperioden. Jagtycker egentligen inte att det är svar pä frågan. Men låt mig ända säga attjust den arbetsmarknadspolitiken var ju inte någon särskilt stor stötesten häri kammaren, för den backades upp av betydligt fler partier än det socialdemokratiskapartiet. Där har vi alltså inte stridit särskilt mycket, och det kan väl sägasatt det för sakens skull varit positivt. Här har alltså rått en betydandeenighet, och på den arbetsmarknadspolitiken har senare regeringar byggtvidare. Den skiljelinje som talar om existerar inte- den är i hög grad konstruerad. påstående att passivitet har varit utmärkande för regeringens arbetsmarknadspolitik har inte kunnat styrlaas genom inlägg. I utskottets betänkande hänvisas till konkreta 53 Vissa varvsfrågor, m. m. saker ochfrämst till omställningsbidraget, som är en utomordentlig tillgång i en svårsituation nere i och på varvsorter i andra delar av landet. Och bidragethar den principiella finessen att det kommer att gälla över landet, oavsettvåren kris inträffar. Därför kan vi tillmötesgå rättvisekravet, och det är inteoviktigt när det gäller arbetsmarknadspolitiska insatser. Vi har påpekat attanställningsgarantin i nuvarande form har svagheter. Det erkänner ocksåsocialdemokraterna både i sin motion och i reservation 1, när de säger att mankan tänka sig att bygga vidare på P 80 men att vi förmodligen inte bör göradetta utan tvärtom skall välja något annat. Det innebär att man påsocialdemokratiskt håll ifrågasätter en hej del av det som P 80 innehåller. Tredje vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fa antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 31STEN (): Vad som är företagsekonomiskt fel kan aldrigpå sikt vara samhällsekonomiskt riktigt. Förutsättningarnaför att kunna beredaarbete ät alla måste bygga på ett konkurrenskraftigt näringsliv. Sverigesekonomiska framtid beror på möjligheten för att göra sig gällande påvärldsmarknaden. Innovationer och produktutveckling är av avgörande betydelseför det svenska näringslivets förmåga att hävda sig i den internationellakonkurrensen. Statsmakternas finansiella engagemang i den svenskavarvsindustrin har varit unikt både genom sin omfattning och genom sinutformning. Dessa satsningar har av såväl ekonoiniska som andra skäl på godagrunder ifrågasatts. Den nu föreslagna reduktionen av utgående stöd och däravföljande nedskärning av varvskapaciteten är både nödvändig och rimlig. I betänkandet nr 17 behandlar arbetsmarknadsutskottet desysselsättningspolitiska delarna av den nu aktuella propositionen.Utgångspunkter för utskottets ställningstagande har varit att varven iLandskrona och skall läggas ned. varvid 2 600 resp, 200 anställdaberörs. Vidare skall personalstyrkan vid Varv i reduceras med 1500 anställda och vid med 500 anställda. Nedskärningar av detta slag medför självfalletpåfrestningar på de berörda regionernas arbetsmarknader. I samband med tidigareneddragningsbeslut har oro uttryckts för att man inte skulle kunna lösaarbetskraftsfrågorna pä ett socialt acceptabelt sätt. Arbetsmarknaden iMalmöhus län har. som utskottet påpekar i betänkandet, fåttvidkännas svåra påfrestningar till följd av konjunktur- och strukturprobleminom för länet viktiga näringar som teko-, gummivaru-, byggnads- ochvarvsindustrierna liksom inom trädgårdsnäringen. Expansionen i andra branscheroch inom den offentliga sektorn har inte varit tillräcklig för att kompenserabortfallet av arbetstillfällen. Men å andra sidan har noterats andra problemställningar pävarvsorternas arbetsmarknader. Som vi kunde påvisa föregående år. debatterades , har ett antal utredningar visatatt expansiva och lönsamma företag - företrädesvis inom verkstadsindustrin -har haft betydande svårigheter att rekrytera arbetskraft. Mycket talar för attanställningsgarantin - som den övertaliga personalen fick genom riksdagsbesluteti - har inneburit att många anställda fortsatt sin anställningvid varven i stället för att övergå till de arbetsgivare som kunnat erbjudaanställning. utgår från de bedömningar av ochramar för verksamheten som ges i regeringens proposition. Det innebär bl. a.att Öresundsvarvet i skall avvecklas och att i får enbegränsad tid på sig att uppnå lönsamhet. Det bör inte komma i fråga att utövernu föreslagna anslag ställa ytterligare medel till förfogande . Enligt utskottets uppfattning finns det trots de aktuellaproblemen, som jag redovisat, anledning att se relativt ljust på denlångsiktiga utvecklingen i denna landsdel. har tidigare tillhörtlandets mest expansiva områden - detta påminde utskottets ordförande omalldeles . De problem som uppträtt får inte undanskymma detfaktum att regionen har ett väl differentierat näringsliv och en långindustriell tradition. Utskottet anför vidare att om vi i landet som helhet kanöka tillväxten i industrisektorn, bör med sina goda allmännaförutsättningar äter kunna få en positiv utveckling. Som jämförelse kan påpekas att regionerna i harsvåra handikapp i form av långa avstånd, klimatet och en bristande industrielltradition. Inga Norrlandsindustrier, herr talman, har förunnats förmånen att fåstatliga sysselsättningsgarantier utfärdade för sina anställda i motsvarandesituation som varven har. Hittillsvarande insatser har således inneburit storakostnader för samhället utan att någon positiv sysselsättningseffekt uppnåtts.I stället har en naturlig omstrukturering av företagsamheten från olönsam tilllönsam produktion förhindrats eller fördröjts. har de utställdaanställningsgarantierna inneburit kostnader för statsverket på sammanlagt ca260 milj. kr. Mot den här bakgrunden är det i högsta gradanmärkningsvärt att socialdemokraterna i reservation 1 begär att den nugällande anställningsgarantin vid storvarven skall bibehållas under denkommande omställningsperioden och dessutom säger att den bör utvidgas till attomfatta även varven i . Detta är inte enbart en ansvarslös politik, ErikJohansson, i dagens statsfinansiella läge. Vi har varken råd eller sakliga skälatt satsa så stora summor på en kostym som redan är många nummer för stor. Mensocialdemokraterna är inte bara ansvarslösa. De är också inkonsekventa ochbedriver en politik som är utmanande mot andra regioner. Får jag påminna ErikJohansson om att han var med om ett enhälligt uttalande från arbetsmarknadsutskotteti betänkandet 1978/79:21. Vi sade där gemensamt att det finns starkaprincipiella skäl mot att statsmakterna utfärdar sysselsättningsgarantier. Detgäller varven liksom andra branscher. Vissa varvsfrågor, ni. Nr 155 hoppas att erinrarsig att han ställde sig bakom detta T inol avvisar även , ikonsekvens med tidigare uttalanden, av principiella skäl att anställningsgarantier utfärdas. r » Bl. a. är det, anför utskottet, från rättvisesynpunkttveksamt om staten som arbetsgivareskall ge vissa medborgare ett mer omfattande socialt stöd än vad som lämnastill andra anställda i motsvarande situation. Garantieravdet här aktuella slaget kan dessutom, som bl.a. erfarenheten av motsvarande garanti till Göteborgsvarven visar, i vissutsträckning motverka att arbetskraften går över till företag med bättreutvecklingsmöjligheter. En avgörande fråga är om det är ekonomiskt försvarbartmed ett åtagande som en dylik anställningsgaranti representerar, i synnerhet inuvarande statsfinansiella läge. Även den frågan besvarar utskottet nekande. I den mån särskilda insatser utöver gängsearbetsmarknadspolitiska åtgärder ändock bedöms behöva ifrågakomma förvarvsanställda som lämnar sin anställning underde närmaste åren, är detangeläget att dessa utformas så att incitament att byta anställning skapas,som reglerna inte ger de berörda varvsarbetarna bättre förmåner änvad anställda vid andra företag i situationer liknande varvens kan påräkna.Åtgärderna bör sålunda utformas så, att de inte åsamkar statsverket ellerSvenska Varv större kostnader än vad som är oundgängligen nödvändigt för attklara de sociala hänsyn som arbetsgivare i vårt land generellt sett har attiakttaga. Det är alltså en gemensam angelägenhet för arbetsledningoch anställda att försöka rätta till situationen vid . a. se till att det vid varvet kommer att kvarstå en arbetsstyrkasom får en sådan sammansättning att varvet blir effektivt. För att underlättaden nödvändiga avgången av arbetskraft bör omställningsbidrag enligt förslageti den arbetsmarknadspolitiska propositionen, vilken vi skall behandla här ikammaren , kunna komma i fråga såväl vid som i Landskrona.Fördelen med det nya bidraget framför anställningsgarantier är att detstimulerar den anställde att söka annat arbete. Man kommer nämligen inte ifrånatt en anställningsgaranti kan innebära att den anställde som har sagts uppblir mindre angelägen att ta ett annat arbete än eljest. Det är viktigt att man snabbt nedbringar arbetsstyrkan,och därför bör arbetsmarknadsverket i princip inom ramen för sina totalaverksamheter sätta in särskilda arbetsförmedlingsresurser i och iLandskrona. Utskottet föreslår därför att 1 milj. kr. av anslaget försysselsättningsskapande åtgärder skall få användas för förmedlande insatservid varven i och . När det gäller behovet av ytterligareinsatser anser utskottet att man bör bedöma detta dåläget bättre kan överblickas. Arbetsmarknadsutskottethar i det regionalpolitiska betänkandet - som vi behandladetidigare i vår - betonat vikten av regionalpolitiska insatser i Blekinge.Regeringens förslag ligger väl i linje härmed. 56 sålunda få tillgårfg till desärskilda regionalpolitiska medel som har avsatts för föreslås kunna få stöd ienlighet med de principer som gäller utanför stödområdena.Arbetsmarknadsutskottet biträder dessa förslag, dock med den markeringen attregeringen i enlighet med gällande system skall ha möjlighet att bevilja ettmer generöst stöd i än enligt stödområde 1 då så är motiverat. Problemen kring Varv har inget direkt samband medSvenska Varv, och därför bör de problemen kunna hållas utanför det nuförevarande sammanhanget. Utskottet har emellertid förordat att regeringen fårmöjlighet att använda medel till stöd för industrietablering från samma anslagsom är aktuellt i . Frågan om stöd till företag i får såledesprövas i annat sammanhang, mot bakgrund av bl. a. regionens allmännautveckling. Som vi i tidigare varvsdebatter påpekat frånmoderat håll innebär punktvis insatta stödinsatser i varvsbranschen - liksom ialla branscher - stor risk för snedvridning av konkurrensen och utslagning avföretag på annat häll än där insatserna görs. Det innebär att man flyttar runtsysselsättnings- och arbetslöshetsproblemen i stället för att lösa dem. De smä privatägda varven har under den totala varvskriseni stort kunnat behålla sin marknad. De har inte begärt att fä något statligtstöd. När de har drabbats av den smittoeffekt som utvecklingen för de statligastorvarven har åstadkommit, har de påpekat för statsmakterna det angelägna iatt de små företagen behandlas så att de även kan bevara sinkonkurrenskraft. Det är orimligt att enheter ur den statligt subventioneradevarvskoncernen har kunnat överföra arbeten till sig som med lönsamhet harkunnat göras på annat håll. Ett exempel på vad jag avser med denna kritik ärsjöfartsverkets beställning av ett nytt tjänstefartyg . Jagredogjorde för den händelseutvecklingen i debatten . Kostnaderna för det selektiva varvsstödet har dessutom intecknatutrymmet för angelägna regionalpolitiska insatser som måste göras för attstödja lönsamma projekt på andra orter, där sysselsättning och utveckling måstevärnas. Vi kan inte bortse från dylika regionalpolitiska följdverkningar när såstor del av samhällets resurser binds till den enorma insats som det selektivavarvsstödet utgör. Om vi skall kunna höja produktionsförmågan i näringslivet,måste det också skapas förståelse för behovet av rörlighet på arbetsmarknaden.I dag anses en anställd kunna göra anspråk på att få stanna kvar på sitt arbeteoch i sin ort alldeles oavsett företagets lönsamhet och oavsettstrukturförändringar i näringslivet. Man talar ibland, företrädesvis frånsocialdemokraternas sida, vagt om att den företagsekonomiska förlusten vidfortsatt drift uppvägs av samhällsekonomiska vinster. Men vad som ärföretagsekonomiskt fel kan aldrig vara samhällsekonomiskt riktigt på sikt.Priset för den minskade rörligheten är en sämre produktivitetsutveckling ochsämre möjligheter för industrin att anpassa sig till nya förhållanden. De åtgärder i vad gäller varven som nu skall taställning till måste ovillkorligen leda till en minskning av de finansiellahindren för angelägna och oundvikliga strukturförändringar. Det måste bli frågaom omställningar i Vissa varvsfrågor, m. m. Nr 155 vad gäller produktionsinriktning,teknisk uppläggning och arbetsorganisa- . . ,,,o, Det är dock tillfredsställande att man nu ger en mersansad bedömnina av 2 luni1981 *= ' frågan om möjligheterna att åstadkomma s, k, alternativ produktion vid Vissa varvsfrågor in. varven.Skall varven kunna existera , måste det slås fast att verksamheteni huvudsak då måste omfatta båtbyggnad. Men då måste det stå heltklart att det måste vara fråga om fartyg som är så tekniskt avancerade ochutvecklade att de tål konkurrensen från låglöneländerna - främst de i Statliga order på färjor och broar etc. innebär endast marginellatillskott och endast temporära lösningar. Om situationen inte förändras som varvenfått genom de statliga satsningarna, är tiden mogen för mer genomgripande ochrealistiska åtgärder. Sysselsättningsfrågan får då lösas på annat sätt. Det gårinte i det långa loppet att slösa skattemedel på att hejda blodflödet ivarvsregionerna. Företagens uppgift i en marknadsekonomi är att tillgodose denefterfrågan av produkter som existerar i verkligheten. Med det anförda yrkar jag. herr talman, bifall till såvälarbetsmarknadsutskottets som näringsutskottets hemställan på samtliga punkter. 32 () replik: Jag har med stort intresse tagit del av StenSvenssons inlägg och önskar kommentera det på tre punkter. I likhet med utskottets ordförande åberopar geografiska läge och de förutsättningar detta ger, och han säger ungefärsä här: Det är så bra att allting nog skall ordna sig bara vi lugnar oss etttag. Ja, där går skiljelinjen mellan de borgerliga och osssocialdemokrater. Vi har konstaterat att den prekära situationen kräveromedelbara åtgärder, och vi har lämnat förslag till sådana vad gällerproduktion, omskolning, utbildning, forskning osv, - det är på de områdena vimåste ta tag i frågan. Friställningen vid varven som det här är fråga om är avsådan omfattning att det sätter sin prägel på hela regionen. Det är därförnödvändigt med konkreta åtgärder, och jag vill fästa uppmärksamheten på att vifrån vårt parti inte har motsatt oss en omstrukturering av varven, att det tillvarje pris skall vara varvsarbete. Den andra punkten gäller anställningsgarantin. Den innebären broms för att övergå till andra företag där det föreligger behov av arbetskraft, säger . Men så lätt kan man väl inte ta på det här. Vi har båda två personliga erfarenheter från arbetsmarknadsverk och arbetsförmedling. Vi vet vad det innebär för de människor som har varit verksamma inom ett företag och inom ett yrke att gä över till något nytt. Många faktorer spelar in där och många frågor bör finna sin lösning, om man har som målsättning att trygga människors rätt till ett meningsfyllt arbete. Vi menar att det är nödvändigt att utvärdera P 80, anställningsgarantin osv. Det 58 behövs nya djärvare grepp. Så vardet den tredje punkten. Är beredd att vara med om Nr 155 liknandesaker på andra orter? Låt mig säga att vårt Tisdaeen den parti harbyggt ut arbetsmarknadspolitiken och kompletterat den med medel 9 : igo. ochåtgärder anpassade till utvecklingens krav. När det gäller varvsindustrin _ har vi efter noggrant övervägande och debatter kommit framtill att de förslag yissa varvsfråse som vi harlagt fram är de som är bäst lämpade för att lösa de här 33 () replik: Jag vet att min hedervärda kollega iutskottet har den samhällsekonomiska situationen klar för sig.De resurser som vi förfogar över i är begränsade. Om vi intecknarden ena miljarden efter den andra av våra totala tillgångar, vad blir då över,, för de offensiva satsningar som skall föra oss ur denekonomiska krisen? Hur skall vi kunna stärka vårt lands konkurrenskraftgentemot omvärlden i en situation där vi vet att t. ex. satsar miljarderpå sina investeringar för att stärka sin industris konkurrenskraft? Hur skallvi klara uppgiften att öka vår slagkraft, om vi fortsätter att satsa mer ochmer av våra knappa resurser i en situation då vi får låna mer och mer pengarutifrån på en näring som redan befinner sig i utförsbacken? Det måste vara särskilt besvärligt för socialdemokraterna attklara ut det här. Ni skall ju dessutom finansiera en rad överbud som ni harpresenterat i kammaren och röstat för - det visar alla era reservationer, inteminst under innevarande vår. Dessa kostnader som ni har bundit er för kommeratt läggas ovanpå alla övriga statliga åtaganden. Vad har för besked att lämna till demänniskor som bor i , och , för att inte tala omKarlsborg i min egen valkrets? Dessa människor är beroende av företag sompraktiskt taget är ensamma på marknaden. Där finns det inte en sådandifferentierad arbetsmarknad som kännetecknar och . Men de fåringen anställningsgaranti. Hur förklarar denna inkonsekvens? 34 () replik: Det är litet generande för mig att konstateraatt inte tillräckligt har tagit del av de förslag som vi har lagtfram i våra rhotioner. Man påstår att våra bristande resurser inte räcker tilloch att det är vansinne att lägga ut pengar. Vi har helt kort utgått från det faktum att detta är fel. Vi har nämligen en yrkeskunnighet och en yrkestradition i det här landet. Vi har utvecklat ett system med arbetsfred på arbetsmarknaden, vilket innebär att vi kan hålla åtagna leveranstider till skillnad från inånga andra länder. Det är hög kvalitet på våra produkter. Vi menar att forskningen och marknadsföringen i detta läge är viktiga inslag. I varvsre gionerna finns t. ex. Tekniska skolan i , där man har kapacitet att utveckla nya produkter. Och ute i världen kommer behovet av sjukvård att växa - det är inget tvivel om det. ligger långt framme på det området. Nr 155 Svenska privata företag har isamverkan med staten gjort hela paketförsälj- -r- j_ j ningar i utlandet. 2 i ni1Q81 ' annat område, där vi i Sverigehar konunit långt, är arbetsmiljöns område.Vad är det som säger att industriarbetarna i tredje världen kommer Vis n v -f ° '' "j '8 ' " dålig arbetsmiljö, när en ökad produktion därkommit i Somvi har framhållit i våra motioner tror vi, , att det är sådant härsom vi har möjligheter att satsa på. Vår tekniska, administrativa och praktiskakunnighet kan vara ett marknadsobjekt som skapar sysselsättning. Inpassar videtta i ett internationellt perspektiv, så har vi där framtiden. Det är dendjärvheten som vi vill visa, och det är dessa tag vi vill ta för att beredasysselsättning och få till stånd en regional utveckling. Det är för ossväsentliga och viktiga ting. Det är där vi vill sätta in åtgärder. Den andra frågan var: Vad vill vi göra på andra orter? Ja.vi har ju ett system-vi har aldrig sagt nej. Vi har visat vår viljeinriktningnär det gäller att göra insatser för att skapa sysselsättning som är anpassadtill de marknads-mässiga och ekonomiska förutsättningarna. Och där har vi dådess bättre en organisation och en samverkan i vårt land, som utgör en godgrund för utvecklingen. Det är detta vi vill satsa på, och det anser vi varaväl använda pengar. 35 () replik: Visst har jag läst socialdemokraternasmotion. Jag har dessutom lyssnat på socialdemokraternas inlägg i definanspolitiska debatterna, där de har kritiserat budgetunderskottet och denstora utlandsupplåningen.