prot · G40924 · 1980-12-31 00:00:00 — Denna brist har medfört en urholkning av stödetseffekt när det gäller utgivning med begränsade upplagemöjligheter. Dettaförhållande medför en bestämd risk för att den seriösa utgivningen kan kommaatt äventyras. Kostnadsutvecklingeninom den grafiska industrin beräknas fram till bli 14,5 %.Kulturrådet begär i sin anslagsframställning endast kompensation för dennaprisutveckling. UtredningenSamverkan i bokbranschen, dalerad , har remitterats tillberörda instanser. Avtal har träffatsmellan berörda parter i bokbranschen att gälla fr. o. m. underförutsättning av godkännande. Finansieringenav detta avtal mellan bokhandlare och förläggare förutsätts ske genom bl. a. enminskning av litteraturstödet med 1,1 milj. kr. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor tillutbildningsministern: Är utbildningsministern uppmärksam på den kraftigaurholkning som redan skett av litteraturstödet? Är det rimligt atl ytterligare urholka stödet? Hur kan förslag om minskning av litteraturstödetframläggas före det att den begärda utvärderingen av projektet har genomförts? 1980/81:45 av () till industriministern om utvecklingen för och malmfälten: Lågkonjunktur och överkapacitet inom stålindustrinhar tillsammanlaget givit akuta problem. 2841 arbetare har permitterats , och ca 700 tjänstemän harövertalats att stanna hemma med en veckas lön. räknar med en föriust på300 milj. kr. Inom EG:s stålindustri hararbetsstyrkan sedan stålkrisen fram till 1980 minskat med 140 000personer, men trots detta utnyttjas på grund av lågkonjunkturen inte på långavägar den kapacitet som finns. har inte användning för den malm de tidigare kontrak-terat och avstårfrån att hämta den. har inga möjligheter att producera på lagersom man gjorde 1976-1977, ulan nu tvingas förelaget till produktionsstopp. Justnu gäller det produktionen i och , som stoppals två veckor.Hur många blir det ? Oron är stor i och i hela malmfälten. Menkring järnmalmsbrytningen finns också ett allvarligt långsiktigt problem. Malmär en ändlig resurs. Den är en tillgång enbart så länge den är brytvärd urekonomisk synpunkt, dvs. går atl sälja. Och detta beror på en mängd faktorer:brytningsteknik, malmpriserna på världsmarknaden, fraktsatser ochbrytningskostnader vid andra fyndigheter. uppmärksammar i sin höstrapport problematiken kringjärnmalmsbrytningen och påpekar också att näringslivet i malmfälten ärensidigt, att många människor är beroende av verksamhet och att härskapas en regionalpolitisk problemafik av stora mått om också denna möjlighettill sysselsättning skulle svikta. Motdenna bakgrund ber jag att få ställa följande frågor till industriministern: Hurbedömer industriministern utvecklingen för och malmfälten? Vilkaåtgärder planerar industriministern för att säkerställa arbetstillfällena pålång sikt i malmfälten? 1980/81:46 av PärGranstedt (c) till utrikesministern om ett oljeembargo mot : Den sydafrikanska apartheidregimens rasistpolitikbestår och förstärks. Det är ett internationellt ansvar att regimen isoleras,för att förändringar i riktning mot demokrati skall kunna uppnås. Ett av demedel som mest effektivt kan medverka till detta skulle vara ettinternationellt oljeembargo mot . Den12 antog med stor majoritet en resolutionmed krav på lagstiftning för att förhindra försäljning av olja ocholjeprodukter till . röstade för resolutionen. Förutom direktförsäljning av olja tar resolutionen också upp bl. a. transport av olja ocholjeprodukter samt teknisk rådgivning och reservdelsförsörjning till ochkapitalinvesteringar i sydafrikanska oljebolag. Resolutionen uppmanar allaländer att införa lagstiftning som förhindrar allt samarbete med pådessa områden. Ettoljeembargo är ett av de mest effektiva påtryckningsmedlen mot ,eftersom är så beroende av import av olja. försöker dockminska oljeberoendet, bl. a. genom försök att utvinna olja ur kol. Det ärdärför angelägel att ett oljeembargo träder i kraft , så inte effekternaminskar genom att kan klara sin energiförsörjning med inhemsk produktion avalternativa drivmedel. Opinionenmot apartheidpolitik är stark. Ett svenskt oljeembargo enligt FN:sresolution kan förutsättas ha starkt stöd i den svenska opinionen. Enkartläggning och redovisning av vilka svenska intressen som är inblandade ioljehandeln med på olika sätt skulle därför vara av mycket stortintresse. Ettsvenskt oljeembargo skulle, även utan en fullständig internationell anslutning,vara ett viktigt stöd till befolkningsmajoriieten. Redan har bl. a.OPEC-slaterna beslutat att inte sälja olja till . Svenska insatserskulle bl. a. ha följande fördelar: Detskulle utgöra ett stöd åt opinionen för ett oljeembargo i andra länder, främsti , och därmed kunna påverka andra länder att ansluta sig. Detskulle ytterligare öka trycket på de stora transnationella företagen att"välja bort" som handelspartner. Ävenom oljetillförseln till inte bryts så medför varje inskränkning ihandeln att oljeimport blir dyrare och mera svåråtkomHg, vilketbetyder problem för ekonomi. Justnu skulle det vara ett utmärkt fillfälle för den att tainitiativ till ett oljeembargo, eftersom FN ånyo skall diskuteraSydafrikafrågan. Ettviktigt land för att få till stånd ett effektivt oljeembargo är , delseftersom är ett stort oljecentrum, dels eftersom holländska ärett av de stora oljebolagen. Därför är det intressant att det holländskaparlamentet har uttalat sig för ett holländsktoljeembargo. Även i belgiska parlamentet har sådana initiativ tagits.Holländska regeringen har antytt intresse för en gemensam aktion med denordiska länderna. En sådan gemensam aktion skulle ha stor betydelse för atlstärka den internationella opinionen för ett oljeembargo, men den skulle ocksåbetyda att den sydafrikanska oljeimporten försvåras och fördyras. Mot den bakgrunden villjag till utrikesministern ställa följande frågor: Är utrikesministern beredd att ge en fullständigredovisning av vilka svenska företag och svenska intressen som deltar i exportoch transporter av olja och oljeprodukter fill samt hjälperoljeindustrin i med teknisk rådgivning, reservdelsförsörjning,kapitalförsörjning etc.? Är utrikesministern beredd att ta initiativ tillsvensk lagstiftning i enlighet med FN-resolutionen av omoljeembargo? Är utrikesministern beredd att ta initiativ tilleller medverka i ett oljeembargo gemensamt med de övriga nordiska länderna samteventuellt andra västeuropeiska länder som kan tänkas visa intresse (t. ex.Holland och )? 1980/81:47av () till bostadsminislern om åtgärder för all öka säkerhetenvid takarbeten: I en under allmänna motionstidenavlämnad motion (s) begärdes åtgärder i syfte atl öka säkerheten vid arbeten påtak. Frågan hade även tagits upp i en skrivelse tillbostadsministern från samtPlåtslageriernas riksförbund. Motionen behandlades i civilutskoltets betänkande CU1979/80:30. Ett enigt utskott ansåg det väsentligt att frågan om ändringar ibyggnadslagstiftningen m. m. skyndsamt övervägdes i huvudsak i linje med vad iskrivelsen och i motionen anförts och i samråd med berördabranschorganisationer. Vad utskottet anfört gav som sin meningregeringen till känna . Genom en överenskommelse mellan ochplanverket åtog sig planverket atl utreda vilka åtgärder sombehövdes för att förbättra tillträdes- och skyddsanordningarna på tak. Enarbetsgrupp till vilken kallades företrädare för bl. a. planverket, arbetarskyddsstyrelsen,, , branschorganisationerna, de fackligaorganisationerna, och bildades.Arbetsgruppen har i huvudsak diskuterat olikaåtgärder för att förbättra skyddsanordningarna på tak. a. har utarbetatsett förslag till skrivelse till byggnadsnämnderna i frågan och utkast tillnybyggnadsbestämmelser för tillträdes- och skyddsanordning för tak. Detta utkastinnehåller skärpta krav i förhållande till gällande regler. Del arbete som pågick i arbetsgruppen anses enligtplanverket avslutat. Verket har sålunda i skrivelse till bostadsdepartementetden anfört atl del inle torde vara möjligt att längre fortsättaarbetet med förslag till eventuella ändringar i byggnadslagstiftningen. Sommotiv för detta ställningstagande anförs regeringens beslutadedirektiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare angående finansieringav reformer. I dessa direktiv (Dir. 1980:20) framhålls bl. a. att alla förslagsom kommittéerna lägger fram skall kunna genomföras inom ramen för oförändraderesurser inom det område som förslagen avser. Del är synnerligen allvarligt atl detta angelägna arbetenu avbrutits. Länge nog har plåtslagare, skorstensfejare m.fl. yrkesgrupper somarbetar på tak fått ta konsekvenserna av alltför bristfälliga skyddsanordningarpå tak, trots att gällande byggnadslagstiftning ställer vissa - om än intetillräckliga - krav på sådana anordningar. a. de fackligaorganisationerna framhållit krävs skärpta krav i sammanhanget. Det finnssålunda all anledning att frågan skyndsamt utreds - något som även uttalats avriksdagen - och inte förhalas ytterligare under åberopande av kostnadsaspekternai sammanhanget. Det är både cyniskt och olustigt all så oförblommerat som idetta fall sätta berörda yrkesgruppers liv och hälsa mot försumligafastighetsägares underlåtenhet alt följa byggnadslagstiftningens krav. Dessutombehövs mera skärpta krav på utformningen av skyddsanordningarna m.m. på tak.Slutligen saknas anledning att, såsom nu skett, inte uppfylla Medanledning av det anförda vill jag till bostadsminislern ställa följande frågor: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för atluppfylla begäran om överväganden för att öka säkerheten vidtakarbelen? När kan förslag i frågan lämnas ? 14 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1980/81:114av () till statsrådet om standarden inomomsorgsverksamheten för utvecklingsstörda, m. m.: Enligt tidningsreferat har sjukvårdsministern viden kurs för ögonklinik chefer i sagt bl. a.: " att pengar till syncentraler kundetas från omsorgsverksamheten förutvecklingsstörda." Vidare lär sjukvårdsministern ha sagt att standardeninom omsorgsverksamheten på sina håll är för hög. Med anledning av det anfördavill jag fråga sjukvårdsminislern: Är del statsrådets uppfattning att pengaravsatta för omsorgsverksamhel för utvecklingsstörda bör överföras till annanverksamhet, och är det statrådets uppfattning att standarden inomomsorgsverksamheten för psykiskt utvecklingsstörda är för hög? 1980/81:115av () till statsrådet om den planeradeförsöksverksamheten med maskinförarutbildning: beslöt om enbegränsad försöksverksamhet med maskinförarutbildning. länslandsting och har visat stort intresse för utbildningen. I engemensam skrivelse till föreslog dessa båda atl enkommande lokaliseringsorl bör bli . Detär mycket som talar för en lokalisering till - dels tillgången på övningsobjekt,dels befintlig skogsbruksskola med god maskinell utrustning och integration meddet allmänna gymnasiet. Den påtänkta försöksverksamheten bedöms kunna rymmas iden utbyggda skogsbruksskolan och kan tas i bruk fr. o. m. /82. Jagvill med hänvisning till det anförda ställa följande fråga till statsrådet: Närkommer den beslutade försöksverksamheten med maskinförarutbildning attpåbörjas och var tänker regeringen placera den? 1980/81:116 av RuneÅngström (fp) till arbetsmarknadsministern om åtgärder för alt främjasysselsättningen i : Prognosen avseende sysselsättningen i Västerbottenär för kommande vintersäsong rätt dyster. I norra länsdel ochinland är det brist på arbeten inom bygg- och anläggningsbranscherna. Deltaförhållande drabbar särskilt hårt små företag, entreprenörer, lastbilsåkare ochderas anställda. Totalt antal sysselsatta i t. ex. åkerinäringen är ca 2 000,och antalet registrerade fippbilar vid lastbilscentralerna i länet är 350. Avdessa lastbilsåkare beräknas endast ca 100 st. ha sysselsättning , och för övriga laslbilsåkare och deras anställda blirdet stora problem alt klara ekonomin. En bra form för stödsysselsältning i deangivna branscherna är vägbyggande, och jag anhåller alt få ställa följandefråga fill arbetsmarknadsministern: Ärregeringen beredd att sätta in särskilda medel i beredskapsarbeten på vägar föratt hjälpa upp sysselsättningen i under det kommandevinterhalvåret? 1980/81:117av (vpk) fill utbildningsministern om åtgärder för att förbättrakonsthantverkarnas situation: Konsthantverketär en utrotningshotad konstart. Det kommersiella skräputbudet av s. k.hantverk har snabbt mångdubblats. Utrymmet för den välgjordavardagsvaran har krympt, och snart finns inga konsthantverkare kvar som kanföra vidare århundradens traditioner av svenskt konsthantverk. Detta gällerinom de flesta områden. Glasblåsare, keramiker, silversmeder, textilkonstnärer,slöjdare - för att bara la några exempel - lever nu i ett kulturklimat som inletillåter deras fortsatta existens, om den nuvarande utvecklingen får fortsätta.Konsthantverket tillhör ett av de mest eftersatta områdena, om man sertill anslagen från staten. I andra länder har konsthantverkarnas insatser ikullurlivet och sysselsättningsmässigt tagits på allvar. I , ,och en rad andra länder har man skapat förutsättningar för att föraen rik tradition vidare. I har motsvarande förslag till insatsernegligerats. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga utbildningsministern:Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för atl förbättrakonsthantverkarnas situation? 1980/81:118av () till statsrådet om planerna på elevavgifter iungdomsskolan; Molbakgrund av uppgifter i pressen om kommunala planer att införa elevavgifter iungdomsskolan vill jag fråga: Anser statsrådet att elevavgifter är förenligamed uppställda mål för ungdomsskolan,och om så inte är fallet, vilka åtgärder avser statsrådet att Nr 24 vidta i syfte att motverka införande av olika avgifter iungdomsskolan? 15 § Kammaren åtskildes . Meddelande om In fidem y