prot · G40949 · 1980-12-31 00:00:00 — Samhällsåtgärder som försök attmotverka koncentrationen har förekommit i de västerländska kapitalistiskastaterna sedan tid. säger att erfarenheten visar att det här ärden enda framkomstvägen och att andra vägar är otänkbara. Men faktum är att vårerfarenhet i det svenska samhället är följande: Regeringarna har växlat. Undermer än har vi haft socialdemokratiska regeringar, och har vi haft borgerliga. Under båda dessa perioder, den långa och denkorta, har precis samma grundläggande koncentrationstendenser gjort siggällande, och de gör sig gällande allt kraftigare. Antalet fusioner ökarnämligen, och antalet människor som berörs av dessa ökar. De företag som slåsihop blir större och större. säger att vi skall bilda en del arbetarägdaföretag och stödja småföretagsamheten samt därmed lösa problemen. Men det ärenligt min mening inte tillräckligt. På den punkten måste omprövasin inställning. 181JÖRN (vpk); Jag skall inte blanda mig i den egentligasakdebatten utan bara något kommentera de konstitutionella eller legala problemsom tycks ha uppstått och som har manifesterats här . Åtskilliga statsrådhar nämligen försökt undvika debatter genom att hänvisa tillsekretessprinciper. 1 likhet med tycker jag att dekryper bakom dessa sekretessbestämmelser på ett synnerligen, i ordets sämremening, liberalt sätt och pä ett frän konstitutionell synpunkt farligt sätt. Förvaltningen har att handskas med olika typer av materialnär den arbetar med skilda ärenden, vare sig det gäller mer specifika rättsligaärenden eller mer övergripande verksamheter. Till att börja med kan man tänkasig att det i förvaltningens material finns allmänna studier av statistisknatur, bearbetningar eller fördjupningar av olika kvantitativa data, vilka isig själva från början är offentliga. Jag har svårt att förstå att sådanabearbetningar och fördjupningar över huvud taget kan tillåtas ligga under sekretess,även om de tillhör ett ärende som är under beredning. Sedan finns detnaturligtvis material eller delar av material i ett ärende som berör en enskildfirmas eller en enskild persons förhållanden och som kan vara av den arten attde faller under sekretess, och de kan naturligtvis inte lämnas ut. Men även om det heter att internt arbetsmaterial i ettpågående ärende inte får lämnas ut, skall det inte tolkas så som att ingetsådant material kan lämnas ut, att myndigheten är förbjuden att lämna ut det. Såär inte fallet, utan inskränkningen avser i normalfallet, såvitt jag vet, atten person ur allmänheten icke har rätt att kräva att sådant material lämnas utmen att den ansvarige tjänstemannen naturligtvis, om det inte finns delar avmaterialet som uttryckligen är lagda under sekretess, mycket väl kan avslöjavad som står i materialet. Och man man bör göra så som förvaltningstjänsteman,eftersom man bör bemöda sig så långt man kan om öppenhet. Man skall inte ridapå att man har vissa rättigheter och utnyttja dem till max, för det skaparinget bra klimat i förhållandet till allmänheten och framför allt inget braklimat i den mer politiska delen av förvaltningen. Så har vi vad det här konstitutionella problemet, som hartagits upp av , egentligen gäller, nämligen detförhållandet att oavsett vad som pågår i ett enskilt ärende må man frånparlamentarisk utgångspunkt ha rätt att fordra att ministrar har politiskaattityder och meningar, att de har en principiell uppfattning om hur vissa typerav problem bör lösas. Om vi skulle få den ordningen, med hänsyn till att ettvisst ärende är under behandling eller att en viss sak bereds, att ministraröver huvud taget kan vägra att uttala sig och säga att det tillhör de normalaarbetsformerna, då skulle vi kraftigt inskränka den parlamentariska kontrollen. Jag menar att man i varje sådan här diskussion omoffentlighet och sekretess skall utgå ifrån att offentlighet är den vägledande,övergripande huvudprincipen, medan sekretessen är undantaget. Därför får maninte när det gäller sådana här, mera allmänna politiska meningar ellerattityder krypa bakom sekretessen och säga att man av den anledningen inte kansäga någonting. I stället skall man säga som det är: Frågan är inte diskuteradi Om centraliseringen inom svenskt näringsliv Om centraliseringen inom svenskt näringsliv regeringen,och jag vet inte alls hur de andra partierna ser på den. Vi kommer inteöverens, det är allmänt kaos, och därför kan jag inte säga hur regeringenkommer att ställa sig. Dä har man ju givit en sann bild av det verkligaförhållandet. Jag kan mycket väl förstå att det i den nuvaranderegeringen finns en önskan att försöka lämna ut så litet som möjligt; det måstefinnas ett sådant politiskt intresse, och det är inte alls svårt att begripa.Men vad vi har anledning att vända oss mot är att man försöker upphöja dettaoch ge det den formella, legala digniteten av en konstitutionell princip, försä är det inte. Fortsätter man med sådana attityder, så blir det som det blirpå så många andra områden inom förvaltningen, nämligen att sekretessparaplyetmer och mer spanns ut för att täcka även sådana uppgifter som normalt ochtraditionellt har brukat tillhöra det offentliga. 30 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas . 31 § Anmäldes och bordlades Proposition 1980/81:80om ökad självstyrelse och minskad byråkrati 32 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1980/81:1om preskriptionslag m. m. 1979/80:119) 1980/81:9 om patenträtt 1980/81:14om vissa ändringar i lagen om bidragsförskott och lagen om allmänna barnbidrag (prop. 1980/81:46 i viss del)1980/81:15 om viss följdlagstiftning till socialtjänstlagen, m. m. 1979/80:1och prop. 1980/81:46 i vissa delar) 1980/81:8om och Arianda flygplatser m.m. (prop. 1980/81:30) 1980/81:9 om vissa åtgärder på teleområdet (prop.1980/81:66) 1980/81:7om reklam för och export av alkoholdrycker och tobaksvaror 1980/81:16om besparingar i statsverksamheten, m. m. handelsdepartementen) (prop. 1980/81:20) 1980/81:21 medförslag till lag om , m. m. 1980/81:58) 1980/81:22 om Norrlandsfondensfortsatta verksamhet m. m. 81:51) 1980/81:23 med förslag till filläggsbudget I för /81:81 (industridepartementet)(prop. 1980/81:25) 1980/81:24 om kapitaltäckningsregler för finansbolagen, m. m. Nr 49 1980/81:36) 33§ Omflyttning på föredragningslistan Jag får meddela att påmorgondagens föredragningslista uppförs delsskatteutskottets betänkande 11, civilutskottets betänkanden 7 och 8 samtskatteutskottets betänkande 12 i nu angiven ordning främst bland två gångerbordlagda ärenden, delsnäringsutskottets betänkanden 18 och 19 närmast efter kulturutskottets betänkande13, delsock trafikutskottets första gängen bordlagda betänkande 9 närmast eftercivilutskottets betänkande 10. 34§ Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1980/81:69 av SvenHenricsson (vpk) fill industriministern om sysselsätt-ningsskapande åtgärder iFrostvikenområdet: Vägupprustning Stora Blåsjön-Ankarvattnet,vinterväghållning av och gruvbrytning i Jormlien skulle ge ett40-tal årsarbetstill-fällen. Avgörande synes vara ett anslag till vägarbetet ifråga. Kostnaderna härför är framräknade till 18 milj. kr. och vid enföreslagen uppdelning 3,6 milj. kr./år. Fördetta i sammanhanget blygsamma belopp uppnås en för området betydandesysselsättningseffekt direkt och indirekt. I en interpellationsde-batt med migden framhöll industriministern i anslutning till detta ärendeatt "det är ett angeläget projekt, och jag hoppas att det skall finnasmöjligheter inom en inte alltför avlägsen framtid att hitta lösningar på hurman kan gå vidare med både vägprojektet och gruvprojektet". Bristenpå arbetsfillfällen kommer att öka kraftigt framöver. Av kommunalaanläggningar för arbete återstår nu endast ett mindre vattenledningsprojekt,och de naturvårdsarbeten som med AMS stöd bedrivits för den ortsbundnaarbetskraften har skurits ned till ett minimum. Det blir därför synnerligenangeläget att få i gång nya arbeten i Frostvikenområdet. Jag vill med anledning häravställa följande fråga till industriministern: Harindustriministern nu någon lösning på hur man skall gå vidare med vägprojektetoch det därmed sammanhängande gruvprojektet? 10 protokoll 1980/81:49-50 35 § Meddelande om fråga Meddelades att följande fråga framställts 1980/81:196 av Per () fill statsrådet om principerna vid utvisning enligt terroristlagen, m. m.; Enligt uppgift är tolv palestinier-de har 30 familjemedlemmar, varav flera barn - hotade av utvisning enligtterroristlagen. De har vistats i vårt land och har permanentuppehållstillstånd. Den enda överbevisade brottslingen i detta ärende är dömdoch i fängsligt förvar, och han synes vara polisens huvudsakligainformationskälla om de tolv palestinierna. Några av de tolv har medgivit att de som flyktingar iSyrien fillhört och dess General . De tolv är närmast attbetrakta som desertörer från i . Enligt uppgift skulle en utvisningtill innebära uppenbar risk för deras liv. Med hänvisning till detta anhåller jag att till statsrådetKarin få ställa följande frågor: Är statsrådetberedd redovisa vilka principer som fillämpas vid utvisning enligtterroristlagen? Är statsrådetberedd medverka till att inga utvisningar sker i detta fall förrän klarhetuppnåtts om deras säkerhet i ? 36 § Kammaren åtskildes . TOM T;SONTHYBLAD