prot · G409138 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi socialdemokrater beklagar att regeringen strukit AMSförslag i propositionen. Vi beklagar också alt utskottets borgerliga majoritetutan motivering ställt sig bakom propositionen på denna punkt. Regeringen avhänder sig nu ett vikfigt instrument när detgäller aff främja sysselsättningen. Investeringsramarna för skolbyggnader hartidigare ingått i den åtgärdskafalog som traditionellt utnyttjas för aftmotverka en ökad arbetslöshet. Byggnadsobjekten är spridda över hela landet ochär av olika storlek. De är därför lämpliga att hålla i reserv för att utnyttjasom sysselsättningen ytterligare försämras, något som man bör tänka på i tiderdå arbetslösheten ökar. kommer vi kanske aft få notera den högstaarbetslöshetssiffran . Del framgår av SÖ:s anslagsframställning och densocialdemokratiska mofionen nr 2118 av m. fl. att del finnsstora och angelägna skolbyggnadsbehov. Enligt SÖ:s bedömning kvarstår ettinvesteringsbehov för gymnasieskolan och för vuxenutbildning somuppgår till 897 milj. kr. sedan den fastställda ramen på 500 milj. kr.utnyttjats. Starka skäl talar för den socialdemokratiskareservation som fogats till finansutskottets betänkande nr 34. Vår linjeinnebär att angelägna skolbyggen kommer till stånd somsysselsättningen främjas - en politik som rimligen borde ha en majoritet i denhär kammaren. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall fill densocialdemokrafiska reservafionen, som'alltså innebär atf byggnadsarbeten pågymnasieskolans områden för 200 milj. kr. förs upp i investeringsreserven /82. Statsbidraget för denna ökningberåknas till 68 milj. kr.och förs upp i beredskapsbudgeten. 58CHRISTINA ROGESTAM (c): gav 1978 regeringen till känna affregelsystemet för finansiering av skolbyggnader borde ses över. Denna översyngenomfördes av en arbetsgrupp inom . Gruppen förutsatte att man i överlägg- Nr 138 ningarna omden kommunala ekonomin skulle beakta de förändringar i kostnadsfördelningenmellan stat och kommun som förslaget innebar. I ett regeringsförslag till förra vårenkonstaterade föredragande statsrådet att del fanns en allmän uppslutning kringen minskad stadig styrning av skolbyggnadsverksamheten. De gällande investeringsramarnabegränsade t. ex. kommunernas möjligheter atf samplanera skollokaler och övrigtsamhällsbyggande. Med hänvisning till den totala omfattningen av de statligatransfereringarna till kommunerna föreslog regeringen aff investeringsbidragettill skolbyggnader skulle slopas. En planeringsram på 500 miljoner skulle dockkunna utnyttjas av . Efter en livlig diskussion i kammaren fattade riksdagenbeslut i enlighet med regeringens förslag. har lagt fram ett förslag fillreserv av statliga, kommunala och statsunderstödda investeringsobjekt. För atfförenkla handläggningen av beredskapsbudgefen redovisar föredragande statsrådeti proposifion 140 de avvikelser som regeringen vill göra från arbetsmarknadsstyrelsensförslag. I övrigt skall förslaget från arbetsmarknad.sstyrelsen utgöraberedskapsbudget för /82. För atf beredskapsbudgeten skall träda i kraft krävs ettsärskilt beslut av . Regeringen kan dock besluta ättgenomföra arbeten inom ramen för finansfullmakten om 2 500 milj. kr., somriksmötet /80 beslutade om. Fullmakten får användas för att finansieratidigareläggningar, utvidgning eller påskyndanden av statliga investeringar somfinansieras med anslag på statsbudgeten. I förslaget från finns, somChrister sade, byggnadsarbeten inom skolväsendet med, men föredragandestatsrådet har strukit detta tillsammans med fem andra förslag. Socialdemokraterna har i sin reservation begärt enreserv om 68 milj. kr. till statsbidrag för byggande inom det allmännaskolväsendet. beslut innebar att statsbidraget skulleavvecklas. Den tidigare beslutade investeringsramen om 500 miljoner skulleövergångsvis användas . Därefter kan inte statsbidrag utgå fillskolbyggen. Det är då helt konsekvent aft infe heller i investeringsreserven taupp sådana objekt. Utskottet delar därför regeringens uppfattning att någonreserv för statsbidrag för skolbyggen inte bör finnas med i beredskapsbudgeten. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Anf.59 (): Statsbidraget till den här verksamheten skall tas bortunder en övergångsperiod, som också sade. Det innebär atfdet inte finns formella skäl att säga nej till den socialdemokratiskareservationen och AMS anslagsframställning. När statsbidraget skulle tas bort var ett av motiven skulle spara pengar. Och här har vi ett nytt exempel på aff regeringenssparinsatser skapar arbetslöshet eller gör def svårt atf främjasysselsättningen. Sparplaner som ställer folk utan arbete innebär ingasamhällsekonomiska vinster. Def finns ju risk för atf arbetslösheten kommer afffördubblas under innevarande är. eller i början av nästa årstår kanske utan arbete. Ett bifall till den socialdemokratiskareservationen innebär alt vi får ökade möjligheter att bekämpa arbetslösheten. 60 (): Debatten gäller inte behovet av lokaler förskolväsendet. Det behöver byggas nya lokaler även i fortsättningen, framförallt för gymnasieskolan. Men de skall planeras, prioriteras och bekostas avkommunerna, utan statsbidrag. Det var resultatet av de bedömningar om de totalatransfereringarna mellan stat och kommun som gjorde . Majoriteten i utskottet handlar därför konsekvent.Riksdagen har beslutat all investeringsbidraget till skolbyggen skall slopas.Det finns en investeringsram, som får utnyttjas under en övergångstid, mendärefter är det slut. I def läget bör inte heller skolbyggen finnas med iinvesteringsreserven. Där skall finnas objekt till vilka statsbidrag skall utgåoch som på grund av sysselsättningsläget kan behöva tidigareläggas. Det finnsalltså ett stort antal projekt som är upptagna i invesferingsreserven och somkan sättas i gång när sysselsättningsläget så kräver. 61 (): Kvar står ändå att den ansvariga myndigheten, ,anser att de här statsbidragen behövs för att bekämpa arbetslösheten i svåratider. Vid votering genom rösträkning avgavs 154 röster förutskottets hemställan och 154 röster för reservafionen av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Kammaren beslöt med 154 röster att betänkandet i desshelhet skulle återförvisas till utskottet. 154 röster avgavs för att mom. 1skulle avgöras genom lottning. 1 ledamot avstod från aft rösta. 12 § Fortsatt valutareglering Föredrogs finansutskottets betänkande 1980/81:35 omfortsatt valutareglering (prop. 1980/81:163). 62CARL-HENRIK (vpk): Herr falman! I samband med aft publicerade den finansplan som han nu enligt uppgifter ipressen infe längre vill kännas vid, började en omfattande spekulation idevalvering av den svenska kronan. Skulder i utlandet betalades . Åandra sidan uppsköt en rad företag hemtagning av sina exportlikvider.Riksbanken ansåg sig, ställd inför denna omfattande spekulation i devalvering,tvungen att höja diskontot från på grund av defsfora valutautflödet. Den här kraftiga räntehöjningen bedömdes ju i praktiskttaget alla kretsar som utomordentligt negafiv och skadlig, särskilt som Sverigestod inför def aktuella hotet om en nedgång i den ekonomiska konjunkturen. Verkningarna för löntagare, hyresgäster, villaägare,lantbrukare och småföretagare blev också klart negativa. Både arbetslöshet och inflation växte starkare än deskulle ha gjort utan den här räntehöjningen. Men ochriksbanksfullmäktige ansåg räntehöjningen nödvändig för att försvara densvenska valutan. För att sammanfatta så påtvingades alltså enåtgärd - räntehöjningen-, som allmänt bedömdes som väldigt negativ fill sinaverkningar, av en grupp spekulanter i den svenska valutan. Vi tycker inte affdet kan vara rimligt atf enskilda kapitalister och storföretag på det härsättet skall tvinga de svenska myndigheterna fill åtgärder som skadar samhällsekonominoch flertalet medborgare. I stället för aft ge vika för spekulanterna måste mangå till motangrepp och vrida vapnen ur deras händer. Eff av de medel som kananvändas i det syftet är en valutareglering. Vår allmänna inställning är därföratt Valutaregleringen måste skärpas, sä att valutaspekulation om möjligtförhindras. Det är nafuriigtvis mycket svårt, men def finns en rad åtgärder somgår att genomföra. Vidare medger tillämpningen av de nuvarande reglerna sforamöjligheter att spekulera i den svenska kronan bara genom att göraförskjutningar i betalningsströmmarna för export och import. Denna fråga harnyligen diskuterats i den stora volym som består av expertrapporter frånvaluta-kommittén och som publicerades , SOU 1980:51. Därpåpekas i en undersökning atf leverantörskredifer, dvs. krediter direkt frånsäljare till köpare, i praktiken ligger helt utanför valutaregleringensräckvidd. Jag skall infe utförligt gä in på de räkneexempel somfinns i utredningen utan bara något dröja vid den slutsats som man där drar.Man visar i utredningen att betalningarna för de kommersiella transaktioner somvarje vecka förekommer från och till beräknas uppgå fill nära 3miljarder kronor för vardera export och import. Ett maximalf utnyttjande av demöjligheter som finns att genomföra förskjutningar av såväl in- som utgåendebetalningar ger enligt den officiella utredningen upphov till ett kapitalflödeper vecka på sammanlagt . Så stora möjligheter finns det alltsåaft spela med den svenska kronan och att spekulera med förändringar i dessvärde. Och i själva verket är möjligheterna ännu större - man har nämligen intetagit hänsyn fill den allt större andel av betalningarna över gränserna somolika transaktioner inom de stora transnationella företagen svarar för. Detta är alltså ett område där detär fritt fram för spekulanter. Vi menar att man måste ändra reglerna ivalutaregleringen på def här området. Eftersom det av alla anses aff riksbankenmed nuvarande valutareglering inte har möjlighet aff motverka sådanaförskjutningar i betalningsströmmarna i samband med utrikeshandeln, börreglerna i detta avseende ändras. Det bör t. ex. infe vara tillåtet för ensvensk exportör atf senarelägga hemtagning av exportlikvider. Det finns en parlamentarisk kommitté, valutakommitlén, somhar till uppgift atf utreda problem som har att göra med valutaregleringen, ochnär finansutskottel avstyrker våra motioner hänvisar det till denna kommitté.Vi tycker dock inte aft deffa skäl för att avslå kraven på en skärpning avvalutaregleringen är hållbart. Vi lever ju i med mycket instabilaregeringsförhållanden i vårt land, såsom alla väl känner till. När som helstkan en spekulation av denna typ i den svenska valutan på nytt genomföras, ochdå har med nuvarande lagstiftning ingen möjlighet atf skydda sig. Vitycker att det är litet ansvarslöst atf säga aft man skall vänta på atfvalufakommiffén skall lägga fram sitt förslag och sedan skall studera vad somär nödvändigt aft göra. Vi menar att man borde kräva förslag avregeringen till skärpt valutareglering. Riskerna med nuvarande förhållanden ärså sfora att de enligt vår uppfattning kan få bestå. Det finns också en del andra omständigheter som jag mycketkort vill påtala. Utvecklingen har varit sådan atf en radstorföretag utvecklat egna valutaavdelningar. Affärsbankerna har ju sådana avtradition och . Def där är också förhållanden som skapar svårigheterför och valufakontoret aft ha fullständig kontroll överufrikesbefal-ningarna. Vi ställer därför kravet att valutahandeln bör bli heltsamhälls-styrd. bör förmedla alla större utrikesbefalningar. Vi vill också påtala - och det gör vi i den andra motionsom vi väckt med anledning av propositionen om fortsatt valutareglering - affman ingalunda har skärpt valutaregleringen, vilket bordeha varit en naturlig följd av vad som förekommit. I stället har man på olikasätt mjukat upp de regler som finns, så att transaktioner med valutor harunderlättats. De som vill ha en redogörelse för delta kan jag hänvisa fillvalufastyrelsens berättelse, som finns i den förvaltningsberättelse frånfullmäktige i som vi samtliga har fått på bord. Ivalutastyrelsens berättelse ges en rad exempel på en sådan uppmjukning avvalufaregleringen som går stick i stäv mot de slutsatser som man rimligen bordedra av vad som har förekommit i fråga om valutaspekulation under det senastehalvåret. Med detta yrkar jag bifall fill de bäggemotionerna 1140 och 2125. 63OLLE i (fp): Den svenska valutaregleringen är frän 1939.och det som föreslås i proposifionen är något så odramatiskt som att denskall förlängas . Valutaregleringen har en hel del ganskabetydande nackdelar. Den leder till byråkrati och mängder av pappersarbete. också en tendens aft dölja symtom, aff dölja allvarligabalansbrisfer i ekonomin. Därför arbetar en utredning med atf se övervalufaregleringen. Dess uppgift är i första hand all undersöka i vad mån mankan lätta på valufaregleringen. Kommunisternas motioner går åt andra hållet -mot skärpningar och kontroller. Jag yrkar bifall fill utskottets förslag, som innebär atfman i väntan pä den statliga kommitténs förslag skall behålla den nuvarandevalutaregleringen. förslag om en näsfan totalvalutakontroll innebär mycket stora nackdelar. För det första kan en sådan valutakontroll minska enskildaindividers frihet att flytta ur landet och ta med sig sina pengar. Aff kunnalämna ett land är en rättighet som man skall ha. För det andra menar ju kommunisterna aft bankerna, som dei andra sammanhang vill skall socialiseras, nu skall fråntas all rätt affbedriva valutahandel och att denna skall centraliseras till . Definnebär ett väldigt krångel för enskilda som vill köpa luristvalufa och förföretag som skall göra transaktioner. För def tredje innebär förslaget aff valufaregleringenkraftigt skall skärpas, att företagen inte kan ta hem vinster och kassarabatterliksom atf de infe heller kan korftidsplacera pengar och göra vinster på demutomlands. Def rnåste vara en förlust för det svenska folkhushållet som helhet.Aft bedriva en god politik när det gäller rabatter och placeringar av likviderär också ett svenskt exportintresse. Valutaströmmarna är ju ett mått på den ekonomiskapolitikens effektivitet. Det är självklart att vi kan få kraftiga valutaströmmarsom då och då ställer fill besvär, men sjukdomen botas så atf säga infe för aftman slär sönder febertermometern. 64CARL-HENRIK (vpk); Det är förvånande att finansutskottet i sillbetänkande över huvud taget infe hardiskuterat vadsom förekom och atf finansutskottets talesman här i debatten inte heller vill göradet. Vad som hände då var verkligen inte bara att man så all säga tog febern.Samvetslösa spekulanter utnyttjade ju möjligheterna till spekulation i densvenska kronan och gjorde det på ett sätt som var utomordentligt skadligt förden svenska ekonomin. Då skadades verkligen del svenska folkhushållet. Dettamöjliggjordes därför aft vi trots allt har så liberala regler förvalufaregleringen. Här finns de möjligheter som utomordentligt ingående harbelysts i"valufakom-mitténs rapportvolym, som jag vill rekommendera ledamöternaaft läsa. Här finns det stora problemet, här finns sjukdomen. Och här behövs enordentlig medicin. Jag vill upprepa vad jag sade i mitt anförande: Jag finnerdet utomordentligt ansvarslöst, om man icke vill vidta några som helståtgärder för att söka stoppa möjligheterna till en förnyad spekulation i densvenska kronan. Ännu mera anmärkningsvärt är det att finansutskottet, som juskall bära en stor del av vårt gemensamma ansvar för den ekonomiska politiken,över huvud taget icke finner frågan värd aft diskutera. Man vill alltså inte seproblemet utan liksom strutsen stoppa huvudet i sanden. 65 i (fp); När det sker en kraftig valutautströmning, såkraftig att den påverkar växelkurser och räntor här hemma, är det ett symtom påsjukdom i ekonomin. Då hjälper det inte att slå sönder febertermometern. Dettaär ju i någon mån vad C.-H. föreslår när han genom en kraftigreglering vill försöka hindra ett valutautflöde. Mycket tillfälligt kan en såkraftig reglering leda till alt vi slipper spekulationer. Men det får ju enmängd andra nackdelar. Det innebär en minskning av friheten för svenskar somvill flytta utomlands och för utlänningar som vill komma hit. Vidare innebärdef en ganska kraftig byråkrati, om affärsbankernas valufaavdelningar skallstängas och bara får handla med valutor. Vad var det som hände ? Regeringen lade fram enfinansplan som innehöll otillräckliga ekonomisk-politiska åtgärder. Deförväntade förslagen kom inte redan då. Idet läget reagerade företag, inteminst ufländska, genom aft vänta med betalningar. Och svenska företag lätpengar stanna utomlands. Men vad värdet då som var sjukdomen, och vad var defsom var symtomen? Jo, sjukdomen värden otillräckliga ekonomiska politiken, ochden botas inte genom atf man försöker reglera bort symtomen. Jag tror aff defviktiga är att vi undviker mera av detaljregleringar, aft ytterligare utestängaSverige från omvärlden genom en ännu mera skärpt valutareglering än den som viredan har. Vi skall komma ihåg atf den svenska valutaregleringen eftereuropeiska mått är tämligen sträng. 66 (vpk); Den diskussion som pågår mellan de partiersom har ingått i den regering som suttit här en fid är ju intresseväckande. Jagnoterade också med intresse omdöme om den budgetplan somregeringen presenterade . Han sade nämligen att den var ett exempel påotillräcklig ekonomisk politik. Det är väl vad engelsmännen kallar för ettunderslatement, ? Jag tror inte att man får ta så lätt på frågan att manbara säger att hade vi haft en bättre regering, som hade presenterat en bättrefinansplan, så hade vi inte fått någon spekulation i valutan. Såvitt jagförstår - def kan man se om man tittar på def europeiska panoramat - förekommerspekulationsvågor av och till i olika länder. Olika personer och företagutnyttjar de möjligheter som finns atf göra profiter pä spekulation ivalutorna. Jag bestrider bestämt atf vad som förekom baravar symtom pä sjukdomen, dvs. på den ekonomiska krisen och på otillräckligheteni regeringens ekonomiska polifik. Def handlade också om en öppen och flagrantspekulationsvåg i den svenska valutan, framdriven av krafter som ville tjänapengar på en svensk devalvering eller förebygga eventuella förluster. Det ärden spekulationen man måste komma åt. Ett av de konkreta krav vi ställeri vår motion är aft det inte bör vara tillåtet för en svensk exportör atfsenarelägga hemtagningen av exportlikvider. Def var en fråga som var aktuell i justdef sammanhanget. utredare säger att leverantörskrediterna ipraktiken nu ligger helt utanför valutaregleringens räckvidd. Def är framförallt på den konkreta punkten vi vill ha en ändring. Jag tycker inte att ensådan ändring går utanför vare sig traditionell socialdemokrafisk ellerborgerlig politik. Detta förslag kunde ha ställts av vilken regering som helsti , som är mån om aft värna den svenska kronan. 67 i (fp): Det faktum att finansplanen leddetill valutarörelser som i sin tur framtvingade en ränteökning är ju ett bevispå att åtgärderna var otillräckliga. Men då är frågan: Vad är det som ärsjukdomen och vad är def som är symtomet? Symtomet var aft vi fick valufarörelser, aft företag valdeatt ha pengarna utomlands osv. Sjukdomen var att den ekonomiska politiken hadekommit ur takt. Då är frågan: Skall vi bota sjukdomen och föra enkraftfullare ekonomisk polifik eller skall vi försöka fa bort symtomet? Självfallet förekom en valutaspekulation under början avjanuari. Men om betalningen för varenda transaktion som vartenda företag görinfe får gå genom företagens egna valutaavdelningar eller bankernasvalutaavdelningar utan måste gå genom , bygger vi upp en jättelikbyråkratisk apparat, som kommer atf försvåra svensk export. Vi skapar en ny typav byråkratiskt exporthinder. Det bästa hindret för alla typer avvalutaspekulationer är att kan bygga upp en hygglig valutareserv genomen bra export. Def kan vi inte om vi snärjer in exporten i ytterligareregleringar och en mycket stor byråkrati. 68CARL-HENRIK (vpk): Det är utomordentligt intressant förbedömningen av vad som har förekommit inom regeringen och i den ekonomiskapolitiken över huvud taget att höra mycketbestämda omdöme, att finansplanen ledde till valutaspekulation. Det är alldeles självklart - och pä den punkten kan jaghålla med - aft def avgörande för att värna landet motytterligare spekulation i vår valuta är atf skapa en mera stabil ekonomi, fåbort arbetslösheten, få bort inflafionen, skapa bättre balans i vårabetalningarmed utlandet osv. Det är självklart att detta är det grundläggande.Men jag tycker också att borde kunna erkänna aft det finns behovav en valutareglering. Såvitt jag försfår kommer attenhälligt fatta beslut om en fortsatt valutareglering. Vad vi diskuterar äralltså hur denna valutareglering skall vara utformad. Det är det saken gäller. har egentligen erkänt och kommer att erkänna,tror jag, genom sitt votum om atf vaiutaregleringen ärnödvändig. Nr 138 vi inser alla alt den behövs inuvarande läge - vi kan inte vara utan den. Onsdaeenden Debatten gäller alltså dessutformning, där vi kräver en skärpning för aft 13 mai1981 omöjliggöra för spekulanter att åstadkomma sådana skador som de _ åstadkom , då de framtvingade denräntehöjning som jag tror atf def Fortsattvaluta- råder allmän enighet om att den harskadat folkhushållet och enskilda och att reelerine ' e\%t borde ha varit utan den. 69 i (fp): Visst har vi behov av envalutareglering - vi skall ju förlänga den valutareglering som vi har haftsedan 1939. Men vad kommunisterna föreslår är en avsevärd skärpning avvalutaregleringen, som skulle förhindra det som C.-H. och jaguppenbarligen är ense om, nämligen atf det enda skyddet mot valutaspekulationär en stabil ekonomi och en ordentlig valutareserv. Kommunisterna vill med sill förslag bygga upp murar kringSverige när det gäller ekonomiska transaktioner. Dessa murar skulle försvåraexporten. Man vill förbjuda affärsbankerna, som man i andra sammanhang villsocialisera, att ha egna valutaavdeiningar. Man vill alt alla transaktionerskall gå genom valufamaskineri - det rör sig om hundratusentalstransaktioner . Detta innebär aff man bygger upp nya exporthinder, bygger upp en stor byråkrati, att man försvårar för människor som villflytta från vårt land. Def är ju inte alldeles säkert atf def bästa medlet motandnöd är eff iryckförband över näsa och mun. 70 (vpk); Jag vill erinra om aff valufaregleringeninnebär aft vi har murar omkring den svenska valutan. Detta anser riksdagen-enhälligt, tror jag-är nödvändigt. Valufaregleringen härden innebörden. Mankan alltså infe mot det ställa något slags liberalt samhälle med fullkomligtfria valutarörelser. Det förekommer icke i vår värld och icke i vårt samhälle. 71 i (fp): Det är mer än engradskillnad mellan finansutskottets enhälliga förslag och vpk:s mofion.Finansutskottet vill behålla den nuvarande valutaregleringen också i väntan påden utredning som skall komma, medan vpk vill införa ett stort, dyrt ochbyråkratiskt maskineri som i praktiken leder fill att varje företag som skallexportera en pryl måste fylla i rader av blanketter och måste vända sig fillriksbanken. Det kommer aft vara ett hinder för svensk export. Def som finnsi valutaregleringen är en tröskel, som behövs som skydd för den svenskaekonomin. Vad vpk vill göra är alt bygga upp en mur. 72 (vpk); Jag vill bara rekommendera attgöra noggrannare studier av nuvarande regler för den svenska valutaregleringen. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 och 4 Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 16 förmotionerna 1140 och 2125 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 13 § Föredrogs betänkande 1980/81:36 om villkoren förlönsparande pä vinstsparkonto (prop. 1980/ 81:167) 1980/81:51om filläggsbudget III till statsbudgeten för /81 1980/81:125) 1980/81:52 om vissa förslag påtullområdet (prop. 1980/81:159) 1980/81:53 om ömsesidigt nordiskt biståndsavtali tullfrågor (prop. Vad utskotten hemställt bifölls. A vdragsrätt för s. k. allmänna skadestånd enligtarbetsrättsliga lagar 14 §Avdragsrätt för s. k. allmänna skadestånd enligt arbetsrättsliga lagar Föredrogs skatteufskotfetsbetänkande 1980/81:55 om rätt till avdrag vid inkomsttaxeringen för s. k.allmänna skadestånd enligt arbetsräftsliga lagar. 73 ():