prot · G409122 · 1980-12-31 00:00:00 — Dessutom tillkommer fem månadsinformationstidningar-allt i syfte att avhjälpa brister som andra inte gör någonting åt. Alla de härinitiativen har tagits av stiftelsen, utan att man har gått utanför deekonomiska ramarna. Såtill sakfrågan, brewerksamheten, som jag och mina medmotionärer har tagit upp imotion 1838. tar emot över 1 000 brev, telefonförfrågningaroch besök, där vederbörande frågar om alla de samhällsproblem och personligasvårigheter som givetvis uppstår både med anledning av språket och medanledning av bytet av miljö. Den läsvärdesundersökning som Invandrartidningengjorde 1977 styrkte iakttagelsen att brevverksamheten är ett uppskattat inslagi tidningens verksamhet. Invand-rarorganisationerna själva och enskildainvandrare har också gett uttryck för sin oro för att de här frågorna ochsvaren kanske försvinner helt. Även har givetvis drabbats avsparåtgärderna, och det är väl helt i sin ordning. taladetidigare om prioriteringar. Visst skall vi göra prioriteringar, men nog blirman förvånad över hur prioriteringsin- Nr 122 strumentet har använts i dettasammanhang. Varför skriver utskottet på s. 11 den °'- - ' betänkandet så genomgående positivt för att sedanavslutningsvis 23 april1981 S 'S '"te vara berett att geallt det viktiga som beskrivs ett ekonomiskt stöd, inte ens så mycket att brevverksamheten i tidningen kan fortsätta? Invandrarpolitiken Motionärernavill att själv helt tar över den här verksamheten, skriverutskottet. Det faktiska förhållandet är ju aft invandrarverket inte längre villhjälpa till med den här servicen åt tidningen. Det är i detta läge och motbakgrund av vad jag har sagt om behovet av brevbesvarandet från tidningens sidasom vi har gjort en framställning om att få medel för att kunna fortsättaverksamheten. Stiftelsen som driver tidningen har hamnat i ett verkligtbekymmersamt läge. Vänliga tankar hjälper inte. Sakargument biter inte. Medmånga vänliga ord vänder man ryggen till eller hukar och säger att detekonomiska läget är orsaken till att servicen till invandrarna blir försämradpå detta område. Jag vågar det djärva påståendet efter att ha varit med ocharbetat i denna verksamhet nästan från starten . För de anställda på tidningen och dem som sitter istiftelsens styrelse är detta en besvikelsens dag med tanke på det beslut somnu kommer att fattas. Jag förstår att det är en omöjlighet att under nuvarandeförutsättningar ställa något yrkande, men vill ändå varna för att optimismmycket snart kan förbytas i pessimism, om de som arbetar på Invandrartidningeninte röner mera uppskattning än vackra ord, trots de initiativ som tagits underåren och trots de uppvaktningar som gjorts hos ministrarna. Inte minst hosKarin som dock har visat mycket stor förståelse när det gäller de härfrågorna. Jag tror, att om hon hade fått bestämma, hade vi fått pengar till denhär brevverksamheten. Men andra krafter står bakom, och en politisk majoritet idenna riksdag kommer att med en röst ge inte ett handtagframåt utan ett tryck bakåt, så att optimismen för arbetet med de här frågornagår förlorad . Mom. 5 (anslag till Åtgärder för invandrarna) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 17 fördet av under överläggningen framställda yrkandet. Mom. 7 (ett socialt stödprojekt bland invandrarungdomar)Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 17 för motion 1108 av LarsWerner m. fl. Mom. 10 (åtgärder för att ökatillgången på tvåspråkig personal hos offentliga organ m. Utskottets hemställan bifölls med149 röster mot 147 för reservationen av m. fl. Mom. 12(ändringar i lagen om svenskundervisning m. Utskottets hemställan biföllsmed 279 röster mot 17 för motion 1063 av m.fl. Utskottets hemställan bifölls. 16 § Anmäldes och bordlades 1980/81:2158av m. fl. 1980/81:2159av och medanledning av proposition 1980/81:119 om miljösäkrare sjötransporter 17 § Anmälan av interpeilation Anmäldes och bordlades följandeinterpeilation som ingivits till kammarkansliet 1980/81:134av () till bostadsministern om det statliga stödet tillbostäder åt äldre och handikappade: Ortsbefolkningen ropar efter ettålderdomshem i , men de ansvariga i Säters kommun lutar åt attbygga ett rätt igenom. Detta är en olycklig planering som styrs avfinansieringsreglerna. Rådande bestämmelser för statliga räntebidrag ochbostadslån gör nämligen att kommunen av ekonomiska skäl ser sig nödsakad attbygga servicelägenheter i stället för ålderdomshem. är en sådan styrning direkt olämplig medhänsyn till äldreomsorgens syfte: den mer kvalificerade omsorgsnivån motverkasgenom diskriminerande statiiga låne- och bidragsregler. Servicelägenheter bör och skall givetvis byggas ut, men desom skall bo där förutsätts i högre grad klara sig själva än vad som är falletvid traditionellt ålderdomshemsboende. Bäst vore om låne- och bidragsreglernagjordes neutrala till omsorgsformen, dvs. att staten stod för samma stödoavsett bostadsform inom den kommunala äldreomsorgen. Kommunerna vore dåoförhindrade att skapa en flexibel och därmed väl fungerande äldreomsorg. Dettaskulle medföra betydande humanitära vinster genom en för alla parter mertrivsam situation. Vidare skulle sjukvårdshuvudmännen avlastas sådana på sinahåll betungande vårduppgifter som rätteligen skall åligga primärkommunerna. Problemet med finansieringsdiskrimineringen har tidigareuppmärksammats. I anledning av en moderat partimotion - och även ensocialdemokratisk - uttalade socialutskottet i sitt betänkande (SOU 1979/80:44) bl. a. följande: "har i sitt slutbetänkande (SOU1977:40) tagit upp de här redovisade skillnaderna mellan de nuvarandeservicehusen och ålderdomshemmen när det gäller finansieringen av byggande ochdrift och föreslagitdels (s. 139) att alla kostnader för att bygga , inberäknat denuvarande ålderdomshemmen, skall kunna finansieras med hjälp av statligabostadslån, dels (s. 142) att villkoren i fråga om bidrag till driftkostnaderskall vara likvärdiga. Föredragande departementschefen uttalar efterredovisning av socialutredningens ställningstaganden i finansieringsfrågornaatt dessa frågor kommer att övervägas ytterligare inom (prop.del A s. 286). Medhänsyn till de sålunda förutskickade övervägandena om finansieringsfrågornapåkallar motionerna 1978/79:1254 yrkandet 3 och 1979/80:69 yrkandet 4 delvisinte någon åtgärd av . Utskottet avstyrker således motionerna i häraktuella delar. Utskottet vill emellertid framhålla angelägenheten av att deförutskickade övervägandena sker ." Såvittjag vet har något resultat av dessa överväganden ännu inte redovisats. Motbakgrund av det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet ochchefen för ; beredd att skyndsamt medverka till genomförandet av en sådan ordningatt likvärdigt statligt stöd utgår oavsett boendeform då det gäller bostäderför äldre och handikappade? 18§ Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 23aprd 1980/81:387 av RolfSellgren (fp) till industriministern om upphandlingen av isbrytarunderhåll: I samband med beslut om vissavarvsfrågor enligt proposition 1979/80:165 fastslogs att det underhållsarbetesom f. n. utförs vid varven i och Varf i böröverföras till och att detta också bör omfatta isbrytarunderhållet,med undantag av det isbrytarunderhåll som avses komma att ske vid Varv. Vidupphandlingen av isbrytarunderhållet för har enligt uppgiftingen beställning lämnats till Varv, men däremot har två isbrytareförlagts till Varf. Den primära orsaken till att Varv ejantagits har uppgivits vara att man till det offererade priset lagt enavståndskostnad på , bestående av transport av fartyg från tillLunde Varv, merkostnader för besättningen, merkostnader för kontrollanter m.m. Detta är anmärkningsvärt, eftersom isbrytarnas operationsområde ligger inomLunde Varvs region. Varvet torde vid en normal bedömning vara kostnadsmässigtväl lokaliserat. Offertkalkylen förskjuts genom det kostnadspåslag föravståndsberoende som FMV använt. Med anledning av det anförda ber jag att tillindustriministern få ställa följande fråga; att vidta någon åtgärd så att de av angivna riktHnjernaför upphandling av isbrytarunderhåll bättre iakttas? 1980/81:388av (vpk) till utrikesministern om regeringsåtgärder tillstöd för befolkningen i östra : Den turkiska militärjuntan fortsätter sitt förtryckmot befolkningen i . Liksom tidigare riktar den sig särskilt mot denstora kurdiska minoritet som utgör huvuddelen av befolkningen i östra staden har inletts en stor rättegång mot kurder. Över 2 000 harfängslats, och av dem har mer än 400 ställts inför rätta och ett hundratalhotas av dödsstraff. Med kännedom om den turkiska militärregeringens tidigareagerande är det realistiskt att tänka sig att många av dessa dödsdomar ocksåkommer att verkställas. Juntan vill statuera ett exempel för den kurdiskabefolkningen i östra , och fängslandena och rättegången är delar avdenna politik. Jag vill därför frågautrikesministern: Ärutrikesministern beredd att vidta några åtgärder för att protestera mot vad somnu händer i ? 19§ Kammaren åtskildes .