prot · G409122 · 1980-12-31 00:00:00 — I det här fallet är det inte bara fråga om persontrafik,utan här finns också en ganska stor godstrafik. Godset kommer med fjärrtåg frånnorr och söder-naturligtvis framför allt från norr - till ,lastas där om på lastbil och körs landsvägsledes till . När man gjorde det välmotiverade motorvägsbygget vidEnköping - det var naturHgtvis nödvändigt ur landsvägstrafikens synpunkt -klippte man av järnvägen, eftersom man inte ville ta den merkostnad det skulleha inneburit att bygga en planfri korsning, dvs. I och med dettavar den här lilla bandelens öde beseglat, och den ligger nu kvar outnyttjad.Linjen skall dock inte rivas upp, utan av militära beredskapsskäl kommer denatt ligga kvar. Det finns alltså underlag för trafik på den här banan, ochman borde satsa de pengar som behövs för att få i gång trafiken igen. Detskulle vara ett värdefullt komplement till lokaltrafiken i . Givetviskan man inte ersätta landsvägstrafik med järnvägstrafik, men f. n. ärbelastningen på landsvägsbussarna ibland så stor att.man nästan inte kan klaratrafiken. Detta visar att här finns underlag för en fortsatt järnvägstrafik. I det hår sammanhanget har jag också tagit upp någraytterligare krav, speciellt när det gäller banan . Långs denligger , som är en kranskommun till i län och har enmycket stor inpendling till . Där finns ingen järnvägstrafik, utansedan många år har passerats tåg förbi. Det finns ett stort underlag för tågstopp i . Ettsådant skulle också underlätta oerhört mycket. Det skulle minska biltrafiken,och kommunen skulle få skatteintäkter på grund av att man inte gjordebilavdrag. Underlaget för persontrafik är minst lika stort som för den s. k.Uppsalapendeln på norra stambanan mellan och . Ett tågstopphär är alltså välmotiverat och skulle säkert ganska snabbt betala sig både förSJ och för kommunen i fråga, dvs, kommun. Därför har jag också i motionen yrkat om tågstopp, framförallt i men även på andra platser, i första hand i , Man svararatt det åligger SJ att i samband med tidtabellsförändringar se översådana saker och undersöka möjligheterna. Men om inte tar initiativnär det gäller lokaltrafik, så vet vi av erfarenhet att det inteblir någonting av. Man har i stället tunnat ut trafiken och därigenom försämratmöjligheterna. Nuhar vi visserligen en bättre politik, som jag sade tidigare, och vi får hoppasatt det sätter sina spår . borde ändå kunna ta initiativi dessa frågor och kräva dessa uppenbara förbättringar av trafiken i olikaregioner. Jag vill med detta yrkabifall till motionerna 997 och 229, Anslagtill , m. m. 50 PER (); I motion 1356 vill vi pröva förutsättningarna för bättre tågförbindelserunt och utefter Östgötapendelns sträckning genom , Orsakenär inte någon överdriven tågromantik, utan det mycket trycktaarbetsmarknadspolitiska läget inom vårt län, har störrearbetslöshet än riket i övrigt har i genomsnitt. Vi har betydande varsel inomindustrin. Svenskt stål i kommer enligt sin perspektivplan attfriställa åtskilligt med personal . Vi har liknande falli med /. Vi riskerar även att vår halvprivata järnvägTGOJ blir tvungen att minska sin personalstyrka, om malmtransporterna förGrängesberg skärs ned, som allt talar för. Det finns alltså flera krisföretagsom har varsel eller kan tänkas lägga stora varsel . Sommarknadsekonom är jag självfallet i sådana lägen förespråkare för generellaåtgärder i stället för stora statliga bidrag till sjuka företag med mer ellermindre dåliga framtidsutsikter. En generell åtgärd är att förbättrakommunikationerna, i synnerhet i närheten av stora arbetsmarknadscentra runt omi länet. Jag tänker på , övriga ochNorrköping-Linköpingregionen, Enförbättrad tågkommunikation för länet skulle medföra en bredare och rörligarearbetsmarknad, som skulle kunna ge en smidigare anpassning när det gäller denedtrappningar på arbetsmarknaden som direkt kan förutses och dearbetsmarknadsproblem vi har . I betänkandet anförs att man med stor skyndsamhet vill pröva de kravsom framförs i motionen. Jag anser att vi motionärer kan låta oss nöja meddetta, Idetta anförande instämde (), Anf.51 (vpk); Jag har i motion 990 tagit upp SJ:s verkstäder i , Jag yrkar attriksdagen begär att regeringen utser en arbetsgrupp med uppgift att lägga framförslag till om en utvecklingsplan för SJ;s verkstäder i , Jagskall inte lämna någon större redogörelse över dessa verkstäder - det hargjorts i motioner och i tidigare års debatter i . Vad som är värt att noteraär att de lokala fackliga organisationerna vid Anslagtiti , m. m. SJ:sverkstäder i presenterade en omfattande utredning som visaren del värdefulla fakta, som borde vara av betydelse för SJ och statsmakternanär man nu håller på med samordning och centralisering av kapaciteten vid SJ:ssamtliga verkstäder. Fackensutredning visar bl. a. att produktionskostnaderna är mycket lägre vidBollnäsverkstäderna än för de objekt som SJ lämnar ut på entreprenad tillprivata företag. Man visar också att olika besparingsåtgärder är möjliga attgenomföra. Man säger att med relativt små investeringar skulle exempelvis detstora energiöverskott som går förlorat i samband med tillverkning av fjädrarkunna återvinnas och stora besparingar därmed kunna åstadkommas. Detfinns flera konkreta exempel från denna lokala fackliga utredning -exempel somtydligen inte de centrala utredningsorganen har haft tillgång tiH. Vidett flertal tillfällen har också representanter för kommun och för deanställda uppvaktat SJ och regeringen. Vid dessa uppvaktningar har man lagtfram konkreta förslag på hur man skall kunna trygga jobben och en rationellproduktion samt på utvecklandet av nya produkter i Bollnäsverkstäderna. nu är överens om att det skall ske ytterligare satsningar på SJ för att bl.a. öka persontrafiken måste innebära att det ställs större och större krav påserviceunderhållet. Men den centralisering som pågår av har som bekant enligt de anställda skapat sämreserviceförutsättningar. Att en samordning beträffande verkstadskapaciteten böråstadkommas är såvitt jag förstår ingen motståndare till, men det får inteinnebära centralisering och privatisering, och det får framför allt inteinnebära att ett gediget yrkeskunnande slösas bort, som i . Ettannat viktigt argument för bibehållandet och utvecklandet av produktionen iBollnäs är de regional- och sysselsättningspolitiska aspekterna. Verkstädernai spelar en betydande roll för arbetsmarknaden i nämnda kommun ochockså för hela länet. Utskottetkostar visserligen på sig att säga att man i vederbörlig mån bör beaktaarbetsmarknads- och regionalpolitiska synpunkter vid bedömningarna av hur SJ:sverkstadskapacitet skall utnyttjas. Men det hade varit bättre om utskottetredan nu tagit en klar ställning för bibehållandet och utvecklandet avSJrverkstäderna i . Utskottet har, såvitt jag förstår, all deninformation som krävs för ett sådant ställningstagande. Ireservation 4 sägs att de brister som påtalats i motionerna aktualiserar engenomgripande omprövning av SJ;s nuvarande verkstadspolitik och att det i ettsådant sammanhang vore naturligt att också på nytt pröva bl. a.Bollnäsverkstadens möjligheter att bidra till effektivare verkstadsfunktionerinom SJ. Jag vill, herr talman,yrka bifall till reservation 4. 52 (); Bland de många järnvägsmotioner som behandlas i det här betänkandetfinns också några från socialdemokrater i . Det gäller flera bandelardär vi föreslagit olika åtgärder som vi bedömt som angelägna, såvältrafikpolitiskt som ur sysselsättningspolitiska och miljömässiga aspekter.Samtliga motioner har dock avstyrkts av trafikutskottet, liksom de också gjortstidigare år då vi haft liknande krav. Låt mig dock säga att jag, sett urVärmlands synvinkel, finner årets upplaga av trafikutskottets betänkanderörande järnvägarna något mera positivt än de tidigare, eftersom utskottetpekat på möjligheten att få vissa arbeten utförda som beredskapsarbeten, i defall det finns sysselsättningsmässiga skäl för detta. Och det finns det juverkligen i . Detta gäller i första hand vårt förslag att låta byggaett anslutningsspår mellan och vid Herrhult i östraVärmland. Spåret skulle få en längd av omkring 2 400 m, och det skulle bl. a. medföra att trafiken från och Bergslagen mot Kristinehamnväsentligt underlättas. Medden svåra sysselsättningssituation som f. n. råder i östra , med bl. a.stora neddragningar i och och storasysselsättningssvårigheter i såväl som , skulle byggandetav nämnda anslutningsspår vara mycket angeläget ur arbetsmarknads-synpunkt.Byggandet av spåret - som f. ö. revs upp i samband med attinlandsbanan byggdes om och fick en delvis ny sträckning-torde dessutom varalämpligt att utföra såsom beredskapsarbete. Detsamma gäller förslaget om att isamband med byggande av anslutningsspåret också låta elektrifiera bandelenHerrhult-Kristinehamn, vilket förutom att vi skulle få ett antalarbetstillfällen också skulle innebära minskad åtgång av dieselbränsle. Självfalletskulle vi se det mycket positivt, om några av de 25 miljoner som utskottetavsatt för upprustning av skulle tillfalla just . Men omså inte skulle bli fallet, förutsätter vi att SJ i samråd med länsarbetsnämndeni verkligen aktualiserar de här projekten. Sammamotiv gäller för förslaget om elektrifiering av Fryksdalsbanan, som ocksåligger i en region med mycket svår arbetslöshet. En elektrifiering avFryksdalsbanan skulle förutom minskad oljeförbrukning och därmed också enmiljöförbättring innebära att motorvagnarna skulle bli mer tystgående ochattraktiviteten öka. Det finns alltså alla skäl för SJ och länsarbetsnämndenatt också fitta närmare på detta projekt. Vårtmotionskrav om att utreda ett statligt övertagande av den privatägda NKLJ-bananhar avvisats med mofiveringen att det har gjorts en framställning frånägarna. Om inte SJ är villigt att överta banan, begär bolagetatt få tillstånd att riva upp rälsen. Vårtkrav föregående år avvisades med motiveringen att någon framställning frånägarna om ett statligt övertagande inte hade aktualiserats. har det alltsåkommit en framställning, och då anser utskottet att den inkommit så attdet inte är påkallat med någon åtgärd från sida. Det är klartatt det hade varit positivt med ett uttalande från Anslagtiti , m. m. Nr 122 r" Anslagtill , m. m. riksdagenom angelägenheten av att frågan om ett statligt övertagande av banan hadeutretts i enlighet med vårt krav i motionen, I varje fall hade det varitönskvärt med ett uttalande om att ägarnas andrahandskrav om att få riva upprälsen skulle avvisas av regeringen. Samtliga kommuner efter banan harengagerat sig mycket hårt för ett bibehållande av NKLJ-banan. Man gör det medmofiveringen att banan behövs och att den är en resurs som ligger till ingeneller i varje fall mycket liten nytta. Man gör det för att alltmer trafik -såväl gods- som persontrafik - belastar den parallellt gående landsvägen nermot . Drygt 2 000 personer i har sitt arbete i ochpendlar följaktHgen . Till detta kommer ett stort antal skolungdomarsom också trafikerar sträckan. fraktas pålandsvägen också en mycket stor kvantitet timmer som tidigare transporteradespå NKLJ-banan. Alltdetta mofiverar att kommunerna på fullt allvar vill undersöka möjligheterna attframför allt återföra godstransporterna till banan men också prövamöjligheterna att återuppta persontrafiken. Allt detta är argument för attbibehålla banan och, i stället för att eventuellt riva upp rälsen, se till atterforderliga underhållsarbeten kommer till stånd. Detfinns all anledning att - i likhet med vad socialdemokraterna i trafikutskottetsäger i ett särskilt yttrande - påminna om det trafikpolitiska beslutet 1979.Där poängterades bl. a. vikten av att transporterna i ökad utsträckning bordeöverföras från landsvägen till järnvägen. Vi instämmer också i uppmaningen tillregeringen att prövningen av framställningen om statligt övertagande avNKLJ-banan bör ske . vill jag säga bara ett par ord om en annan aktuell handel iVärmland, nämligen . Det har vid särskilda kontroller för en tidsedan visat sig att de vagnslaster som framförs på banan varit för tunga förden standard som banan har- dvs. Personalen pålastplatserna har därför fått order att ej växla in vagnar som misstänks varaför tunga. Detta har i sin tur fått allvarliga konsekvenser för berördaindustrier som inte får lasta full last, som de har gjort tidigare. Enupprustning av banan till högre axeltryck är därför av synnerlig vikt, om intetransporterna skall tvingas från järnvägen och till landsvägen. Mister banangodstrafiken minskar lönsamheten och persontrafiken, och hela banan kommer ifara. Även här bör alltså SJ och länsarbetsnämnden ta kontakter för att viaberedskapsmedel rusta upp också denna handel. Om jag är rätt underrättad görsdet om här i huset en uppvaktning just i detta ärende. Meddetta yrkar- jag, herr talman, bifall till de socialdemokratiskareservationerna i trafikutskottets betänkande nr 19. , Anf, 53 (): I mofion260, som behandlas i trafikutskottets betänkande, har vi socialdemokrater påGävleborgsbänken tagit upp frågor som berör SJ-verkstaden och SJ:s verksamhet iBollnäs. SJ;s verkstäder i innefattar avdelningar för mekaniskverkstad. truckverkstad,plåtslageri och smedja samt fjäderverkstad. Där sker underhåll ochnytillverkning av fjädrar, underhåll och reparationer av Ba-maskiner, truckaroch spårbundna fordon, nytillverkning och underhåll av maskinell utrustningtill banavdelningen. Den ökade trafikfrekvensen inom SJ har även fåttföljdverkningar som innebär mer arbete vid Bollnäsverkstaden, och därför haren del nyanställningar av personal ägt rum. Detta är en mycket glädjandeutveckling för den här verkstaden, där anställningsstopp varit rådande undermånga år. Som exempel på ökade arbetsuppgifter vid verkstaden kan nämnas attdet gjordes revision och nyfillverkning av 16 000 fjädrar som 1980ökade till 19 000, och beräknas behovet fill 25 000 fjädrar. innebär emellertid SJ;s utredningar och förslag omsamordning och centralisering av kapaciteten och verksamheterna vid SJ:sverkstäder ett hot mot verksamheten i . är en ort som undermånga år har drabbats mycket hårt av SJ:s centraliseringar, och totalt har ca 1000 arbetstillfällen rationaliserats bort vid i Bollnäs.Detta är ganska mycket för en så liten kommun. Det bör i det här sammanhangetockså påpekas att vi i inte har fått del av någon ny utlokaliseradstatlig verksamhet. De fackliga personalorganisationerna vid SJ:s verkstäder iBollnäs har genomfört en mycket omfattande egen utredning, som OlleÖstrand, ledamot i trafikutskottet, och jag har fått ta del av och diskuterattillsammans med såväl de anställda söm ledningen vid besök vid verkstaden. att produktionskostnaderna är betydligt lägre ängenomsnittet för SJ:s verkstäder, att produktionskostnaderna är mycket lägre vidverkstaden än för de objekt som SJ lämnar ut på entreprenad till privataföretag, attSJ-verkstaden i är konkurrenskraftig, att manhar tillgång till rymliga och goda arbetslokaler, att man har en mycket stabil och yrkeskunnig arbetarkåroch arbetsledning, att manhar ett centralt läge och en god service och att tillgången är god på välutbildad arbetskraft; detvisar det faktum att det varit hundratals sökande till det fåtal tjänster som har tillsafts. I motionen har vi i ett antal punkter redovisat olikaförslag som kan ge nya arbetsuppgifter till verkstaden och trygga jobben. Dålig teknik, ökad skadefrekvens, lokskador, vagnskador,brist på lok och vagnar är de stora problemen inom SJ . När nu på grund av den ökade trafikintensiteten behovet avfler och nya komponenter ökar inom SJ:s verksamhetsområde borde man kiinna tavara på den erfarenhet och kunskap som finns vid Bollnäsverkstäden, bl. a. närdet gäller utveckling av nya produkter. Om-verkstaden får vara med och utvecklaoch tillverka nya produkter och sedan även svara för underhåll och Anslag tiU , m. m. Anslag titi , m. m. service, så är det en fördel ur många synpunkter. hade SJ inte mindre än 4 150skadade och avställda godsvagnar, och 125 lok var ur tjänst på grund av skador, I , som var en av landets störredriftsverkstäder, har vi fortfarande, om än i blygsam omfattning, såwälvagnsreparationer som översyn av lok. Där finns stora lokaler, som är uppvärmdaoch i relativt gott skick, och där skulle man utan större problem kunna tabetydligt fier sådana här vagnsreparationer och översyner av lok, vilket SJ harså stort behov av. Vi motionärer har förutsatt att berörda parter samtrepresentanter för regering och riksdag vid överläggningar med bl, a, SJ:scentrala ledning skall överväga och ta del av de synpunkter som anförts imotionen. Det är ju en rimlig begäran, som det inte borde vara svårt förtrafikutskottet att instämma i. Ändå avstyrker utskottets borgerHga majoritetvår motion med en till intet förpliktande skrivning. Vi motionärer kommeremellertid att fortsätta vårt arbete oförtrutet, för att få en positivutveckling av verksamheten vid SJ-verkstaden i , Socialdemokraterna i trafikutskottet har i reservation nr4 ställt sig bakom kraven i vår motion och begärt att vad de anfört ireservationen skall ges regeringen till känna. , som också har en motion, 1733, som harbehandlats lika av den borgerliga utskottsmajoriteten, bör , om hon villrädda Bollnäsverkstaden, rösta med oss och den socialdemokratiskareservationen nr 4. Yrkandena i våra motioner sammanfaller med denreservationen. Jag ber att få yrka bifall till desocialdemokratiska reservationerna i trafikutskottets betänkande nr 19. 54ÅKE (): Socialdemokraterna i har i enmotion i anslutning till det ärende som behandlas krävt att man skall ändrapå det fidigare regeringsbeslut som innebar att man spred de resurser som finnsvid elektrobyggnaden i ut på bandistrikten. Det var ju somden då tillträdda borgerliga regeringen fattade ett beslut om att läggafast det ställningstagande som SJ hade gjort tidigare om att splittraresurserna vid elektrobyggnaden i - detta trots att man varken införeller efter beslutet har kunnat påvisa några fördelar med det. Det var ocksånaturligt att de berörda personalorganisationerna, liksom flera avbandistrikten, ställde sig avvisande till det förslag som SJ då lade fram. Det beslut som då togs innebar i korthet att den regionalaadministrationen av den byggnation som elektrobyggnaderna svarat för skulleföras över till bandistrikten. Det innebar att förråd och verkstad för deneltekniska utrustningen, med komponentsammansättning och prefabrikation, skullekoncentreras till för hela SJ. Utvecklingen som harförflutit sedan beslutet fattades har bekräftat det felaktiga i beslutet. revisorer har låfit göra en undersökning avvilken framgår att mycket har gått snett. Undersökningen visar också attomorganisationen inte gav det resultat som SJ hade hoppats på. Genom att påbandistrikten runt om i landet lägga ut tidigare sammanhållna resurser fick mankraftigt splittrade resurser. I utredningen konstaterar man att den kontinuitetsom man tidigare hade i den tekniska ledningen för byggandet, med en samladexpertis, nu inte längre finns. måste man, anses, det, ute på bandistriktenmed egna personalresurser försöka täcka behovet av sakkunskap, men det ärtvivelaktigt om man kontinuerligt kan upprätthålla kapaciteten. På Eb-Elektrobyggnaderna- hade man tidigare 20 personer för att klara just de häruppgifterna. I revisorers PM, som vi refererar till i vårmotion, konstateras: "Möjligheterna att i rationaliseringssyfte utnyttjaden allt snabbare tekniska utvecklingen bör tas till vara inom SJ;sbanavdelning genom att ansvaret för större byggprojekt koncentreras till ettsamlat och specialiserat byggorgan." Detta' är i stort den verksamhet somElektrobyggnaderna i tidigare stod för. finns det alltså ingensamlad resurs. Vidare konstateras: "En totalplan överbyggverksamheten bör upprättas i vilken de större byggprojekten fördelas på detsamlade byggorganet och de övriga- mindre - på bandistrikten." I klartextinnebär detta att man, enligt min mening, har behov av en administrativkapacitet för att klara problemen. Här skulle man alltså kunna göra påmotsvarande sätt. Sedan konstaterar man följande: "För att säkra välfungerande samband mellan Eb;s nuvarande verksamhet och banavdelningensbyggande av anläggningar, särskilt på signalsidan, bör det särskildabyggorganet ges särskild sakkunskap härför." Det efterfrågas alltså ensammanhållen kompetens när det gäller dessa frågor. Många av de diskussioner som förs pekar på ettåterupprättande av den verksamhet som tidigare bedrivits av Elektrobyggnaderna.Revisorernas undersökning har alltså bekräftat riktigheten i den kritik somhela tiden har riktats mot omorganisationen. När nu revisorernas undersökning remissbehandlasåterkommer samma kritik. Jag skall nöja mig med att citera vad distriktschefenför bandistriktet i skriver med anledning av revisorernas undersökning; "som gått efter omorganisationen av Ebverksamhet, har jag alltmer styrkts i min tidigare uppfattning, att inombanavdelningen bör finnas en utanför distrikten stående, rationellbyggnadsorganisation - med direkt till resp. lag rekryterad personal - förbyggnadsverksamheten (inkl. verkstads- och förrådsdrift) inom i varje fall detelektrotekniska området." Därmed visas också att man ute på bandistrikten för precissamma principiella diskussion som de fackliga organisationerna för, och ävenexempelvis i lån. Därför är det glädjande att man från socialdemokratiskthåll gör en direkt beställning genom att ge regeringen till känna vad som haranförts beträffande lokaliseringen av byggnads-, elektro- ochsignalverksamheten till . Det är alltså i klartext en beställning. Jag hadeinte väntat mig att de borgerliga skulle vara så pass positiva som Anslag till , m. m. Anslag till , m. m. de trots allt var på den hår punkten.Majoritetsskrivningen är ju ändå ett steg framåt i jämförelse med-nuvarandeförhållanden. Men om man vill vara riktigt säker på att det inte skall gå snettnär det gäller den här biten, så borde det, tycker jag, vara tryggast också förde borgerliga ledamöterna från att rösta med densocialdemokratiska reservationen. Då slipper man ju vara orolig för denosäkerhet som präglar den borgerliga majoritetsskrivningen. Jagber att få yrka bifall till reservationen 4, Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 55HILDING (): Sedan detta utskottsbetänkande lagts fram hardet inträffat något som i hög grad påverkar åtminstone en av punkterna i dettabetänkande. Då det hänt inom min valkrets, tycker jag det är naturligt attfästa kammarens och regeringens uppmärksamhet på denna sak. Det gäller Bofors-Nohab i ; Där kommer det attske mycket stora förändringar, enligt de planer som är offentliggjorda, närdet gäller turbintillverkningen. Den kommer helt enkelt att avvecklas på ettpar år. Det leder fill att ungefär 500 personer direkt blir arbetslösa. Jagmenar inte att de kan få sin sysselsättning genom dieselloktillverkning. Mendet skulle vara en mycket stor olycka i en trängd arbetsmarknadsmässigsituation, om dieselloktillverkningen skulle upphöra och turbintillverkningenavvecklas. Detta är ett nytt moment som har kommit till sedanutskottet behandlade frågan och sedan kommunikationsministern avgav ett svarhär i kammaren till . I detta svar förklararkommunikationsministern att SJ kommer att ha förhandlingar med Nohabom en beställning av ytterligare 18 diesellok. Och så följer det i svaret;"om ett avtal träffas". Det betyder att det är ett villkorligtresonemang. Det är alltså inte alls säkert att dessa beställningar blir av. Ochom Nohab inte får beställningarna, upphör säkert dieselloktillverkningen.' Menjag utgår ifrån att beställningarna kommer till stånd. I det läge som haruppkommit bör emellertid beställningarna kunna läggas ut tidigare och få störreomfattning. Jag har frågat mig varför det står "".Varför kan man inte göra detta ? Arbetet behöver komma i gång. SJ äri stort behov av loken. Behovet av sysselsättning är också stort.