prot · G40951 · 1980-12-31 00:00:00 — minskar inkomstökningarna förkommunerna från 900 miljoner till 400 eller 500 miljoner. För dengenomsnittlige villaägaren innebär det att månadskostnaden ökar med ungefär enhundralapp. En viktig orsak till den bristande effektiviteten ibostadsbeskattningen är de länga intervallerna pä fem eller mellanuppräkningen av taxeringsvärdena. anser vi att det inte går att låta de nyataxeringsvärdena slå igenom fullt ut. Ändock kan man fråga sig om inte denförsiktigheten grundar sig pä en felsyn. Om vi sätter de 4 miljarderna irelation till den totala bostadskonsumtionens värde - jag räknar här enbart medsmåhusboendet -kan den uppskattas till . Hade vi haft ettfullt genomslag skulle det ha inneburit en fördyring av de totala boendekostnadernapå . Det kanske man inte tycker är så förskräckligt mycket. Men hade man istället låtit ökningen slå igenom som den pågått hade denframstått som mycket begränsad. Detta gör att en sak framstår som klar: att man iframtiden bör låta taxeringsvärdena stiga med kortare intervall. Det enklasteär naturligtvis att indexreglera dem. Jag har roat mig med att göra en litenöverslagsberäkning av vad det kan ge . Om viindexreglerar- och jag har gjort ett ganska måttligt antagande om inflationen -skulle det i alla fall ge i runda tal 6 miljarder . Det ärenligt min mening en reform som vi bör ge hög prioritet . Skulletaxeringsvärdena ha varit indexreglerade skulle vi hafått en mycket vacker ökning av det offentligas inkomster som skulle ha räckttill för att bygga i varje fall 10 000 lägenheter mer än vad vi byggt. Låt mig här ta upp något som var inne på,det problem som jag skulle vilja kalla generationsproblemet. Vi vet att detfinns folk som kanske borpå samma gata och har identiska radhus, och någon gör stora avdrag medan enannan kanske inte gör några avdrag alls. Det framstod för som pånågot sätt orättvist, men jag tror att det väsentliga som vi måste ta upp idetta sammanhang är att vi har helt olika fastighetsvärden beroende på närhusen förvärvades. Vi har en stor mängd radhusområden i detta land sombyggdes . Kostnaden var kanske . När går i köp kanske samma fastighet betingar en kostnad av 400 000eller . Det är naturligt att de unga familjer som flyttar in måstelånefinansiera köpet och följaktligen också ha avdragsmöjligheter. Vi kommer aldrig åt generationsproblemet genom attbeskärma oss över dessa avdragsmöjligheter, utan det problemet kan utbara på andra sätt, och det måste vi göra genom angrepp på i varje fall trefronter. Vi måste dels göra någonting åt reavinsterna, dels göra någonting åtschablonintäkterna, dels också göra någonting ät ränteavdragen. Man måsteförstå de grundläggande mekanismer som leder till det här generationsproblemet,som är så oerhört väsentligt pä dagens svenska bostadsmarknad. Vi kommer genom dagens beslut att sänkarepartitionstalet till rekordläga . Jag har uppriktigt sagt svårt attförstå vad det skall vara bra för i dagens ekonomiska läge. Det berövarkommunerna intäkter i storleksordningen 400-500 milj. kr. Om vi hadehaft repartitionstalet kvar på skulle det kanske kosta den genomsnittligevillaägaren . Mot den bakgrunden finns det all anledning attifrågasätta det kloka i att i dagens ekonomiska läge, med de svårigheter somkommune-nerna har, sänka repartifionstalet. Men jag är, herr talman, rädd föratt jag får finna mig i att vara den ropandes röst i öknen. Möjligen kan någon optimisttrösta mig med att sanningen sä småningom skall segra - men vet. Det svenska bostadsbyggandet har under de borgerligaregeringarna varit alldeles för lågt. Det beror inte minst på utformningen avbostadsbeskattningen. Man tvingas konstatera att de stora förmånerna tillsmåhusägarna kommer att fortsätta. Den beskattning som vi har av bostäder ärorättvis, och den är dessutom ineffektiv. Den för nämligen med sig starkasnedvridande effekter. Jag tror att största ansvaret för situationen får fakfisktmoderaterna ta. Det är moderata politiker som som borde veta bättremen som hänsynslöst utnyttjar en viss politisk situation och rider pågruppegoism. ifrågasatte också om man över huvud taget skulle ha enbeskattning knuten till taxeringsvärden. Till det kan man i alla fall fogaanmärkningen att fastigheterna trots allt är vår i särklass mest betydelsefullakapitalstock. Och taxeringsvärdena utgör ändå en uppskattning av dessakapitalvärden. Och det är ganska naturligt att knyta beskattningen tilltaxeringsvärdet, om man nu vill beskatta kapital. Jag är naturligtvis fullt medveten om att villgå vidare och utnyttja alla möjliga kryphål för att undvika eller dra ned denmycket milda beskattning av kapital som vi råkar ha. Detväsentliga är trots allt att den borgerliga bostadspolitiken har satt Villabeskattningen, tn. Villabeskattningen, m. m. krokbenför sig själv. Bostadsbyggandet har varit alldeles för lågt . Man har byggt mindre och kommer under hela det borgerligamaktinnehavet att bygga mindre - oavsett när detta tar slut. Jag är optimistiskför deras del och räknar med att det kan pågå ända till 1982. Men oavsett närdet tar slut, kommer man att bygga ett mindre antal hyreshusän vad vi gjorde under ett enda år eller i början av1970-talet. Det är trots allt så att byggandet av hyreslägenheter så gott somhelt har upphört. En förutsättning för att vi skall kunna komma tillbaka sund bostadspolitik är att olika boendeformer själva får bära sina verkligakostnader. Den borgerliga regeringens hanterande av bostadspolitiken visar hurdet går när gruppegoismen får göra sig bred. Bostadsbyggandet sjunker, ochsvensk samhällsekonomi raseras på ännu ett centralt område. Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill de socialdemokratiska reservationerna. 30 BOLUNDGREN (m) rephk: är tydligen väldigt intresseradav historia. Han ser gärna bakåt i tiden. hänvisade han tillMontezuma. har han kommit närmare vår tid - nu talar han om . Jag tänkte hålla mig till dagens situation.Jag konstaterar då att kritiserar vår nuvarande och även vårkommande småhusbeskattning, därför att denna enligt hans mening kommer attligga på en alltför låg nivå. Han vill ha en höjd nivå. Såvitt jag kan förståmenade han att fastighetstaxeringen skulle ha fått slå igenom, men låt mig baraförklara följande för , även om jag tror att han är fullt medvetenom det: 1955 fick vi vår nuvarande schablonmetod, och det dröjde inte mer förrän socialdemokraterna - som då var i regeringsställning - föreslogen sänkning av intäktsprocenten. sänkte man också repartitionstaletnär det gällde garantibeskattningen. har flera sänkningarföretagits. är socialdemokraterna överens med regeringen omvilket förslag till skiktgränser för schablonbeskattningen totalt sett somskall gälla. Det är tveksamt vad socialdemokraterna syftar till när det gällergäldränteavdragen, men alldeles bortsett från det är vi överens. Bo Söderstenvill för sin del att månadskostnaden för många småhusägare skall öka medungefär , men det skulle skapa oerhörda problem. Motivet är bl. a.att förstärka de offentliga inkomsterna. Så talar självfallet en sann socialistsom tycker att enskilda medborgare skall behålla mindre av sina inkomster ochavstå mer till det offentliga. Vi har i över 1 miljon småhusägare -det är viktigt att framhålla - som har skaffat sig sina småhus under deförutsättningar som bl. a. har skapats av tidigare socialdemokratiskaregeringar. Det går inte att abrupt och väsenfiigt förändra dessaförutsättningar, såvida man inte accepterar att människor - sombostadsministern tidigare sade - flyttar från Uppriktigt sagt förstår jag inte hur BoSödersten kan yrka bifall till socialdemokraternas reservationer, eftersom hansargumentation i stort sett var riktad just mot socialdemokraternas politik pådet här området. 31 (vpk) replik; Jag noterar att och jag tydligenhar i stort sett samma uppfattning om hur man skall kunna komma till rätta medorättvisorna i boendet. tar framför allt upp tre saker som jagockså har berört. Det gäller frågan om att ha en begränsning förränteavdragen, att ha en skarpare realisationsvinstbeskattning och att skärpaintäktsschablonen. Jag tycker emellertid, herr talman, att Bo Söderstenglömde en mycket viktig sak - visserligen tror jag att vi är överens på denpunkten, men jag vill ändå framhålla det.Det gäller framför allt frågan om dehöga räntenivåerna. Om vi hade en låg och fast räntenivå för boendet skullesjälvfallet ränteavdragen och deras nuvarande konstruktion aldrig få dengenomslagskraft som de har . Därför vill jag komplettera med att säga atträntenivåerna naturligtvis bör sänkas. kommunisterna har i flerafall framhållit att man bör ha en statlig bostadsbank med tanke på just dettamed en låg och fast ränta. Då skulle man komma ifrån de ockerräntor på 20, 22eller som florerar på den här marknaden. Villabeskattningen, m. m. 32 BOSÖDERSTEN (s) replik; Först några ord till . Inteheller jag tror att det är så särskilt stor skillnad i substansen. Men jagtycker att man på vpk-håll har en alltför ytlig analys av bostadsmarknaden. Detgår inte att här tala om spekulation, osv. Man måste ha klart för sig att detär väldigt grundläggande ekonomiska faktorer, teknologiska trender och annat,som gör att priserna på fastigheter har sfigit mycket kraftigt underefterkrigstiden. Man måste förstå dessa orsakssammanhang och vidta de korrektaåtgärderna. Vi har alltså ett mycket kraftigt generationsproblem. Folk som bori fullständigt identiska villor eller hyreshus, där kvalitetsskillnader m. m.är ganska måttliga, har helt olika boendekostnader eller hyror. Det måste vikomma ifrån, och då måste vi förstå vilka orsakerna är. vill gärna försökatala om det förgångna. Det är den gamla vanliga borgerliga tekniken attplötsligt, efter 1976, låtsas som om ingenting skulle ha hänt. Men glöm inteatt ni faktiskt har haft makten . måste ni ändåbörja ta ansvar för era egna åtgärder. vet mycket väl att vi päsocialdemokratiskt håll vill ha förändringar. Vi vill ha förändringar bådebeträffande schablonbeskattningen, realisationsvinstbeskattningen, som vidiskuterade , och gäldavdragen. Det här är i och för sig inte en sä enkel materia atthantera. Därför har vi också krävt en utredning. rör vi oss litet grandi rätt riktning. Villabeskattningen, m. m. gjorde vien aning . Men när vi rör oss i rätt riktning gör vi det medsnigelns fart. Och dessutom, ovanpå varje snigel sitter en blå moderat ochförsöker hälla t. o. m. snigeln tillbaka. Det aren viktig uppgift för oss attåtminstone kasta den där moderaten över ända, så att snigeln kan börja röra sigfritt. 33 BO () replik: Jag tänker avstå från att kommenterasnigelavsnittet i inlägg. Jag uppfattade nämligen inte riktigtmeningen i det hela. Är det så att socialdemokraterna, oavsett blå moderatereller ej, tänker bedriva politik i snigelfart? Jag visste inte att detta varsyftet. Jag vill säga en ganska väsentlig sak fill Bo Södersten.Man har genom tiderna - och det är viktigt att se orsakssammanhanget - haftmålsättningen att skapa likhet när det gäller olika boendeformer ochbesittningsformer. Därför har man infört en subventionering av hyresboendet.Det har också vidtagits andra bostadspolitiska åtgärder. Räntenivån är en annannär det gäller produktion av småhus än vid produktion av flerfamiljshus, osv.,bl, a. för att kompensera de skillnader som i övrigt finns ibeskattningshänseende när det gäller de olika besittningsformerna. Detintressanta är ju, att går man från den här teoretiska förklaringsmodellen ochBo Söderstens analys och ser på den enskilda människan i en hyreslägenhet elleri en villa, finner man ju att pengar skall betalas, om man får en 250, 300eller . I den bok som har skrivittillsammans med talas det om statsinkomster som i 1975 årspenningvärde skulle öka med eller med idagens penningvärde. Detta skulle innebära ännu drygare kostnadsökningar. Dehär människorna har svårt att klara det - mot bakgrund av oljeprishöjningar ochandra kostnadshöjningar, som gäller såväl villaägare som dem som bor ihyreshus. Och det är deras - människornas - praktiska verklighet som vi bördiskutera framför den teoretiska analysen, även om den naturligtvis kan ha sinaförtjänster. Och det är de människorna som har gjort att regeringen, i dettafall med stöd av socialdemokraterna - åtminstone än så länge - vill förändravillabeskattningsreglerna. Det har naturligtvis hänt väldigt mycket , ochdet skulle föra alltför långt att här tala om exakt vad som har förevarit. Menfortfarande har jag, som sagt, den lilla undringen hur - som jutydligen är mer överens med än med - i det härfallet kan förespråka socialdemokraternas politik på villabeskattningsområdet. 34 BOSÖDERSTEN (s) replik: Vad jag har talat om här är relativt måttligahöjningar. Jag har exempelvis sagt, att om vi med hjälp av en gradvisuppjustering hade låtit taxeringsvärdena följa med ,då hade vi kanske haft en ökning av månadskostnaden för den normale villaägareni storleksordningen . Jag tror att de flesta hade kunnat bära den. Ochett sådant system skulle ha genererat - i förhållande till nuläget - inkomstök- ningar i storleksordningen4 miljarder kronor, som vi i sanning skulle ha behövt. Menlåt oss inte gå in på detaljer. Jag skulle ändå i min slutreplik vilja ta ettlitet större grepp. Moderater talar ofta om den svenska modellen. De talarnostalgiskt om det förgångna och säger: Låt oss komma tillbaka till någon formav samförstånd. Men samförståndet skall inte gälla enbart när det är tillmoderaternas förmån, när det gäller återhållande av löner och annat, utan detbör också gälla på de här områdena. Vihar ingalunda haft rättvisa på boendemarknaden . Men vetvi att har varit ganska framgångsrika. Och de har i storutsträckning nått sin framgång genom att vädja till olika former avgruppegoism. Jag begär inte att och hans gelikar skall tala omjämlikhet och rättvisa. Däremot borde de tala om ekonomisk effekfivitet -och vihar inte det . Vi har ju helt olikartade kostnadsförhållanden påbostadsmarknaden, kostnadsförhållanden som snedvrids på grund av detskattesystem vi har. Det är därför vi också har fått destrukfiva effekter påvårt bostadsbyggande. Och det är dessa saker vi behöver motarbeta. Vi behöverfå en rättvis bostadsbeskattning, eftersom endast en rättvis bostadsbeskattningkan vara effektiv. Och vi måste ha en effektiv bostadsbeskattning om vi skallfå fart pä bostadsbyggandet och om vi skall få fart på igen. Villabeskattningen,m. Talmannenanmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik. 35 (): I det betänkande som vi nu behandlar berörs bl. a. ändrade regler försåväl villabeskattningen som arvs- och förmögenhetsbeskattningen. Somframgår av betänkandet finns enighet i utskottet bakom betydande delar avförslagen. Beträffande villabeskattningen följer proposifionen och utskottetsbetänkande i huvudsak de enhälliga förslag som fastighetstaxeringskommitténframlade. Vi är väl medvetna om den betydande höjningen av taxeringsvärdena,som kommer att ske i den nu pågående fasfighetstaxeringen, och det har därförvarit nödvändigt att också anpassa beskattningsreglerna för att inte ickeönskvärda konsekvenser skall uppstå. Många onödiga skrämskott har riktats motvillaägarna. Exempel har visats där man räknat på de nya taxeringsvärdena ochmed nu gällande skatteregler - detta trots att det itilläggsdirektiv till fastighetstaxeringskommittén klart uttalades att ocksåskattereglerna skulle ses över, så att höjningarna av taxeringsvärdena intemedför en sådan skärpning av småhusbeskattningen att den får ekonomiskt ochsocialt allvarliga konsekvenser. Nuhar att ta ställning till beskattningsregler både för villoroch för arv och förmögenheter, och de förslag som skatteutskottet i sittbetänkande nr 11 lägger fram är också utformade så som det utlovades i 4Riksdagens protokoll 1980/81:51-52 Villabeskattningen,m. tilläggsdirektiven 1978.Därmed skall väl den osakliga propaganda upphöra som förts under det senasteåret. Enfråga som ofta diskuterats och som också diskuterats ganska mycket ärfrågan om vi kan fortsätta med det nuvarande systemet för värdering avbostadsförmåner. Krav har ställts på geografiskt differentierade skiktgränserför att därmed skapa ett rättvisare underlag för bostadsbeskattningen. Mentillfredsställandet av sådana krav skulle säkert skapa mycket besvärligagränsdragningsproblem. Ingen kan förneka att taxeringsvärdena kommer att bliolika om man jämför likartade villor belägna på skilda orter i vårt land. Menså är det också beträffande marknadspriserna. Och sä längemarknadsvärdesprincipen tas som utgångspunkt för fastighetstaxeringen kommerman inte förbi problem som jag har nämnt. Andra värderingsgrunder för värdetav bostaden kan finnas, och alternafiv bör nog tas fram - som jag fillsammansmed och också har framhållit i ett särskilt yttrandetill fastighetstaxeringskommitténs betänkande. Även möjligheterna till avdragför lönekostnader för reparationer bör prövas, givetvis under förutsättning attuppgift lämnas på vem som mottagit ersättningen. Ändras värderingsgrunden föruppskattning av bostadsvärdet skulle fasfighetstaxeringen kunna förenklasväsentligt. Nuhar man frågat; Varför tillstyrker då inte utskottet det socialdemokratiskareservationsyrkandet? Vissa av dessa frågor har berörts eller berörs i pågåendeutredningar. Jag anser för min del att man bör avvakta dessa utredningar ochäven avvakta den pågående fastighetstaxeringen, innan man går in och kräver nyautredningar. Beträffandeförmögenhetsbeskattningen föreslås att det skattefria beloppet höjs till . och att övriga skiktgränser räknas upp. Nuvarandeförmögenhetsbeskattning fastställdes av 1970, en mindre ändringgjordes 1975. Då höjdes fribeloppet . Samtidigthöjdes den övre gränsen för det lägsta skiktet . socialdemokratiska mofionen föresläs i förhållande till nuvarande beskattningen skärpning beträffande förmögenheter som överstiger 2 milj. kr. genominförande av en ny procentsats på . Iövrigt innebär det socialdemokratiska förslaget en mindre uppräkning avskiktgränserna i förhållande till förslaget i propositionen. ,, Förmögenhetsskattenär inte avdragsgill, och i kombination med inkomstskatten innebärförmögenhetsskatten ofta en hård beskattning. Närdet gäller de verkligt stora förmögenhetsägarna utgör den s. k.80-85-procentsregeln ett skydd. Det finns därför anledning att här beakta attinte tröskelstegen blir alltför branta. Medmålsättningen att de nya taxeringsvärdena inte väsentligt skall skärpabeskattningen och att de fastställda grunderna i huvudsak skall gällahar utskottet accepterat det förslag som framlagts i propositionen. Förfamiljeföretagen föreligger särskilda regler som innebär en viss reducering avbeskattningen i det i företagen bundna kapitalet. Departementschefen uttalar iproposifionen att han skall återkomma med förslag till ändring ibeskattningen av det i företagen bundna kapitalet. Målsättningenför förändringen skall vara densamma - de höjda taxeringsvärdena skall inte fåurholka de lättnader som reduceringsreglerna i det nuvarande systemet ger. Beträffande arvs- och gåvoskatten är utskottets ledamöteröverens. Därför skall jag inte uppehålla mig vid den punkten.Socialdemokraterna har accepterat förslaget. Kommunisterna har en annanuppfattning. Det vet vi. Jag tror att uppfattningarna här är så pass oförenligaatt vi inte kan åstadkomma någon jämkning. Det har vid utskottsbetänkandet fogats andrareservationer. har i huvudsak berört dem. Jag vill endastbeträffande reservation 3 säga att skillnaden egentligen är ganska liten. Därhar vi genom ett domstolsutslag fått en situation som är mer oviss äntidigare. I propositionen föreslås att man fastställer den regel som enligtpraxis i huvudsak har tillämpats. säger departementschefen att bestämmelsernaär avsedda som ett provisorium och måste tas upp till nya överväganden. Men nogmåste det ändå vara bättre att under en övergångstid ha sagt någonting om vilkaregler som skall gälla - det viktiga är ju sedan att man vill ha en översyn.Det har departementschefen sagt, och det har också reservanterna önskat. Jagskulle tro att oberoende av vilken linje man väljer så kommer man fram fillsamma ståndpunkt. I reservation 5 berörs folkpensionärernas skatteregler.Jag vill understryka vad som har sagts fidigare, nämligen att de förändringarsom där föreslås är grundade på de konsekvenser som fastighetstaxeringen kommeratt medföra. En utredning pågår, och jag hoppas verkligen att denna snartskall bli färdig med sitt arbete, så att vi får bättre underlag för ett meromfattande ställningstagande fill folkpensionärernas skatter över huvud taget. Detta är i huvudsak vad jag här skulle vilja framföra. nämnde att socialdemokraterna föreslagit enskärpt beskattning på förmögenheter över 1 milj. kr. Det kanske framstår som omvi hade olika uppfattningar om vad den socialdemokrafiska motionen innebär-detberor i någon mån på vilket utgångsläge man har. Om man utgår ifrån det förslagsom regeringen har framlagt är det riktigt att däri föreslås en höjning avskattepliktsgränsen över 1 milj. kr. men också en viss skärpning redan från . Utgår man från nuvarande regler kommer, som jag sade, skärpningen förstvid 2 milj. kr. Jag vill för klarhetens skull understryka detta. jag är överens om att skillnaderna inte är särskilt stora mellanproposifionen och reservationen. och har redan haft en debatt här,och jag skall inte ge mig in i polemik med honom - jag vill endast konstateraatt vi har haft en , som har varit med vid utskottsbehandlingen ochdär företrätt en uppfattning som framgår av utskottsbetänkandet och att vi nuhar en annan här i kammaren, som företräder delvis andraståndpunkter. Med vad jag nu framfört ber jag att få yrkabifall fill utskottets betänkande i dess helhet. Villabeskattningen, m. m. Villabeskattningen,m. Mom. 1(villabeskattningen) Utskottetshemställan bifölls med 300 röster mot 17 för motion 123 av m. fl. Mom.2 (översyn av bostadsbeskattningen m. förberedande votering biträddes reservation 1 av m. fl. med147 röster mot 17 för mofionerna 123 och 1979/80:1554 av m. fl. 153 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 159 röster mot 158 förreservation 1 av m. fl. Mom. 3 (repartifionstaletför vattenkraftsanläggningar) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot158 för reservation 2 av m. fl. Mom.4 (förmögenhetsskatten) lenförberedande votering biträddes reservation 3 av m. fl. med 144röster mot 17 för motion 123 av m. fl. i motsvarande del. 156ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 159 röster mot 141 förreservation 3 av m. fl. 17 ledamöter avstod från att rösta. Mom.5 (skatteskalor m.m. för arvs- och gåvoskatterna) Utskottets hemställan, somställdes mot motion 123 av m. fl. i motsvarande del, bifölls medacklamation. Mom. 6 (åtgärder för att skydda vissa grupper moteffekterna av taxeringsvärdehöjningar) Utskottetshemställan, som ställdes mot motion 123 av m. fl. i motsvarandedel, bifölls med acklamation. Mom.7 och 8 (värdering av bostadsrätter vid kapitalbeskattningen) Utskottetshemställan bifölls med 159 röster mot 157 för reservation 4 av m.fl. Mom.9 (KBT och änkepension) Utskottetshemställan bifölls med 159 röster mot 158 för reservafion 5 av m.fl. Mom. 1 (parlamentarisk utredning) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 158 förreservation 1 av Per m. fl. Mom. 2 (särskilda regler omgaranterad räntenivå för allmännytfiga bostadsföretag) Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 17 förmotion 150 av m. fl. i motsvarande del. Villabeskattningen, m. m. Mom. 3 (upptrappning av den garanteraderäntesatsen för vissa egnahem) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 158 förreservation 2 av Per m. fl. Mom. 4 (engångsupptrappning av dengaranterade räntesatsen för äldre bostadsrättshus) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 158 förreservation 3 av Per m. fl. Mom. 5 a och b Utskottets hemställan bifölls. Mom. 5 c (räntenivån för nya hyres- och bostadsrättshus) Vidvotering medelst rösträkning avgavs 158 röster för bifall till utskottets