prot · G40994 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:94 Omen svensk protest mot planerna på stationering av neutronbomber i 1§ Svar på fråga 1980/81:258 om en svensk protest möt planerna på stationeringav neutronbomber i har frågat om regeringen är beredd att hos och dessallierade protestera mot stationering av neutronbomber i och i övrigtverka för att förhindra utvecklandet av detta förödande vapen. Detsom tycks ha föranlett fråga är ett uttalande av den amerikanskeförsvarsministern vid en presskonferens av innebörd attproduktion av neufronvapen nu var något som borde övervägas. Såväl vid dennapresskonferens som av senare uttalanden har emellertid framgått att någotbeslut om produktion och förbandsläggning av neutronbomber icke fattats av dennya amerikanska administrationen. Dethar deklarerats atf eft eventuellt beslut om placering av deffa vapen i Europakommer atf föregås av konsultationer med de NATO-allierade, och det är värt attnotera att ett betydande anfal av dessa offentligt ställt sig avvisande till ensådan åtgärd. Den har som bekant tagit bestämtavstånd från alla planer på aft införa neufronvapnet, på samma sätt som vi konsekventtagit avstånd från varje steg mof ökade kärnvapenrustningar. I ett uttalandeden upprepade jag den ståndpunkt i denna fråga.Vår uppfattning har också klargjorts av statsministern samt vidnedrustnings-kommittén i . 2 (); Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret på min fråga. CasparWeinberger hade infe länge hunnit vara försvarsminister i president förrän han vid sin första presskonferens gjordedet oroande uttalandet om tillverkning och förbandsläggning av neutronbomben. Omregeringens syn på förhållandena i Entalesman för västtyska regeringen sade redan dagen efter att intelängre var villigt att tillåta förbandsläggning av neutronbomben inom sinagränser på samma villkor som 1978. Uppenbarligen finns det, somutrikesministern säger, en växande opposition i NATO-länderna motneufronbomben. Så har t. ex. det holländska parlamentet bestämt tagitavstånd från förbandsläggning av neufronbomben i . UtrikesministerAlexander gick till rätta med och sade attWeinbergers uttalande inte var ett officiellt sådant. Men det bör noteras attHaig inte alls tog avstånd från uttalande. Han lugnade baraNATO-länderna med att dessa skall fillfrågas innan beslut fattas. Så det som iförstone såg uf som en reträtt var inte alls någon sådan. Det var infe helleratt vänta av , Han har ju arbetat på att intresseraNATO-länderna för neufronbomben. Och inom är tydligenintresset för att tillverka neutronbomben mycket stort, vilket är djuptoroande, Deffinns ingen anledning att nu närmare gå in på effekterna av neutronbomben. Menvi vet att den är avsedd för placering i , att den ökar riskerna förkärnvapenkrig och att den med sin strålning dödar människor men har mindreeffekt på byggnader. Riskerna för en sänkning av kärnvapentröskeln ökarnaturligtvis också av aft Franrike utvecklar neutronbomben, ISverige är opinionen stark mof neufronbomben, och det är viktigt att det görskraftfulla uttalanden från den nuvarande regeringen liksom det gjordesfrån den förra regeringen , De uttalanden som har gjorts från svenskaregeringen efter presskonferens är bra, och jag tackar för dem. Jagförutsätter också att regeringen, som , noga bevakar utvecklingen avdenna fråga. Jag är också övertygad om att det hos svenska folket finns enberedskap att stå upp och säga nej till neutronbomben och -om det skullebehövas - protestera lika starkt som vi gjorde 1977, Isöndags gjorde ett TV-framträdande i då han återigen fog uppneutronbomben, Han talade om att den är ett mycket effektivt vapen och att detär många i både och som anser atf bomben är den enda möjligheten atfrädda , Men det är väl en räddning som vi bör betacka oss för. 2 § Svar på fråga1980/81:286 om regeringens syn på förhållandena i har frågat hur kommer att ge stöd åtdemokratiseringssträvandena i , Vidfolkomröstningen om en ny konstitution i i november förra åretförkastade folkflertalet förslaget om en permanent roll för militären i landefsstyrelse. Delade meningar tycks förekomma inommilitärregeringen om hur man skall förfara i den nu uppkomna situationen. Detfinns enligt uppgift militärer som förordar en dialog med de traditionellapolitiska partierna om en gradvis övergång till civilt styre. Enförutsättning torde vara aft partierna åter får möjlighet att fungera som friapolitiska organisafioner och aft ett kommande presidentval blir i verkligmening fritt och demokratiskt. Enframgång för demokrafiseringssfrävandena i måste bygga på attgrundläggande mänskliga rättigheter ånyo respekteras, har genomuttalanden och agerande i internationella fora fördömt de också förlatinamerikanska förhållanden grova kränkningar av mänskliga rättigheter sommilifärregimen i gjort sig skyldig fill. Noteras kan dock atf antaletpolifiska fångar sedan en fid har minskat, Sverigelämnar konkret sföd till offer för förtrycket i inom ramen för defhumanitära biståndet till politiskt förföljda i , Omregeringens syn på förhållandena i 4 (): Jag ber attfå tacka utrikesministern för svaret, Uruguayär ett land som ofta kommer oförtjänt lindrigt undan när den internafionellaopinionen granskar brott mot de mänskliga rättigheterna. En förklaring till detkan helt enkelt vara aft nyhetsförmedlingen är dålig. Jaghar försökt att få en överblick över vad de svenska dagstidningarna harrapporterat om den polifiska utvecklingen i efter den dramatiskafolkomröstningen . finns det en utomordentligrapport om en flykting som slipper ut ur fängelsehålorna ochkommer till . Men i övrigt hittar man nästan inga som helst rapporter omhur situationen utvecklar sig i detta land - det land som med rätta har kallatsför en av världens värsta tortyrkammare. Enligtuppgift har inte heller svenska eller utrikesministerndirekt kommenterat situafionen i , dvs. efterde kommentarer som gjordes i samband med folkomröstningsresultatet. Och om detär rikfigt - vilket jag inte är säker på -är det nu hög tid för en sådankommentar. Enligtmin mening måste den svenska opinionsbildningen bli mycket akfivare när detgäller att krifisera missförhållandena i landet och ge stöd åt den demokratiskaoppositionen. Vi finner nu en kraftig ökning av engagemanget när det gällerstöd åt den demokrafiska fronten i . Och här finns def ingenmotsättning ufan tvärtom ett ömsesidigt samband -det är i stort sett sammamekanismer som fungerar i som i . Jag vill nu ställa någrafrågor till utrikesministern. Fördef första; Det ingår i sparplanen atf skall avskaffa ambassaden iMontevideo och ersätta den med en annan typ av representafion. Jag villförsäkra mig om att detta infe leder fill att det blir sämre möjligheter att hakontakt med politiska fångar och flyktingar där än i andra huvudstäder runt omi världen där vi har fullvärdiga ambassader. Om regeringens syn på förhållandena i För def andra: Vad gör för aft i nordisktsamarbete aktualisera förhållandena i visavi FN:s kommission för demänskliga rättigheterna? Jag tänker också på den speciella frågan omfrigivande av frontens ordförande . Slutligen: Är utrikesministern beredd atf uttrycka sittsföd för de fyra centrala krav som jag angav i min fråga? Jag har också själv ofta gjort den reflexionsom gör, atf i vissa länder kan förtrycket florera, varafruktansvärt grymt och pågå infe bara utan också år från ärufan aft svenska massmedia bryr sig så mycket om vad som händer. Det är vällitet grand på def viset - vi skall kanske infe bara skylla på massmedierna -att vi inte orkar med så många konflikter i taget, och då kommer vissa länderoch kriser i skymundan både för polifikernas agerande och för nyhetsfolkefsgranskning. Jag villsvara på frågor. Vad gäller ambassaden i är def riktigt att vidrar in den som ambassad, men vi kommer ändå atf ha kvar eft ambassadkontor -vi kommer alltså atf ha en närvaro i . Såvitt vi har kunnat bedömadet i UD skall detta inte innebära någon försämring vad gäller våra möjligheteratf ge stöd till människor som behöver vårt stöd i den ena eller andra formen.Men det skall väl också tilläggas att jag helst skulle ha sett att vi inte hadebehövt lägga ned några myndigheter alls. Def ekonomiska läget är dock nu tyvärrinte sådant, utan vi tvingas till vissa rationaliseringar. Men vi försöker sefill att de inte får några politiska konsekvenser. Vi har ingen svårighet från regeringens sida att stödja defyra krav som nämner i sin fråga: frihet för de politiska ochfackliga fångarna, rätt för de polifiska parfierna att fungera, ekonomiskareformer samt fria val. Det är i själva verket grundstenar i den svenskautrikespolitiken som har upprepat i sin fråga, och jag kan heltansluta mig fill dem. 6 JANBERGQVIST (s): Jag håller med utrikesministern om att detvore fel atf lägga ansvaret för brister i opinionsbildningen enbart på en dåligrapportering i massmedierna. Här har parfierna ett ansvar, och vi borde välkunna vara överens om aft regeringen och regeringspartierna skulle kunna göramer, liksom aft vi inom oppositionen skulle kunna vara mer aktiva när defgäller opinionsbildningen i det här sammanhanget. Jag vill sedan be atf utrikesministern kommenterar denfråga jag ställde om aktiviteter visavi FN;s kommission för demänskliga rättigheterna. Vi är ju inte representerade där f. n., utan i dennordiska kretsen är det som är med. Men i det nordiska samarbetetföreställer jag mig atf def bör vara möjligt att aktualisera infe minst frågorsom gäller allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna i . 7 Utrikesministern : . Självfallet skall brott mof mänskliga rättigheteraktualiseras i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. Def gjorde ocksåSverige när var medlem av kommissionen. är inte längremedlem. I stället har vi valt att direkt uppvakta de uruguayska myndigheterna.Självfallet har vi möjligheter, vilka vi också har utnyttjat, atf fa upp dessafrågor med de övriga nordiska regeringarna. Vi hade ett möte bara för fio dagarsedan i anslutning fill en sammankomst i , där som bekantutrikesministrar enligt tradition i övrigt inte agerar. Vi kommer att ha ettutrikesminisfermöte i , och då blir det ytterligare etttillfälle atf diskutera situationen i och på andra håll i världen. 8 (): Jag tolkar den här debatten så, aft jag ochutrikesministern är överens om aft det är mycket viktigt med en intensifieringav den politiska opinionsbildningen mot förtrycket i , infe minst medhänsyn fill den situation som har skapats genom folkets bestämdaavståndstagande i folkomröstningen från sju onda år av diktatur. Vi är nu innei ett mycket vikfigt skede, där det behövs en ökning av det internationellatrycket och en ökning av det internationella stödet till oppositionen iUruguay. 3 § Meddelande om svar på interpellation 1980/81:104 Jag vill anmäla aft jag har kommit överensmed om atf hans interpellation nr 104 om ändrade regler rörandesjukpenninggrundande inkomst kommer aft besvaras . 4§ Svar på fråga 1980/81:289 om forskningsprojektet har frågat mig om jag kommer atfta något inifiafiv för att den nu planerade intervjuundersökningen i anslutningtill forskningsprojektet skallkompletteras med atf också män intervjuas. Min grundinställning är - och jag utgår från att jag delarden med det inte bara är önskvärt ufan nödvändigt aft mänfillfrågas och får ge sin syn på hur det är atf vara förälder i dagens Sverige.Jag har också förstått atf detta är () och denfill SCB knutna expertgruppens uppfattning. har emellertid i valet mellan aftsplittra tillgängliga resurser på två lika stora undersökningar, där den ena ärriktad till kvinnor och den andra till män, valt atf koncentrera resursernatill en större undersökningfill kvinnor, kompletterad med en mindre attitydundersökning riktad till män.Motiven för detta har bl. a. varit att viss basinformation kan insamlas vid denstörre undersökningen. Denna basinformafion kan sedan användas som underlag förutformningen av den undersökning som är inriktad på män. Det är dessutomnödvändigt med en relafivt stor undersökning inriktad på kvinnor för att nåinternationell jämförbarhet, eftersom andra länders undersökningar omfattarenbart kvinnor. Aft genomföra en lika stor undersökning inriktad på mänsom den som skall genomföras bland kvinnor skulle kräva ett omfattandeförberedelsearbete av delvis annan karaktär än förberedelserna förkvinnoundersökningen. Det skulle också krävas att ytterligare resurser ställdestill SCB:s förfogande. Enligt min mening är en så kraftig utvidgning avundersökningen inte ekonomiskt försvarbar. Jag har däremot för avsikt att taupp överläggningar med SCB om omfattningen och den närmare utformningen av denattitydundersökning som gäller männen. 11 (): ' Herr talman! Tack för svaret, frusocialminister. Varför föds def så få barn i ? Det är en fråga somdet finns anledning att fundera över, och SCB fick därför i samband med FN:sinternationella barnår i uppdrag av aft undersöka orsakernatill de sjunkande födelsetalen i landet. Utredningen har inletts med en genomgång av inhemsk ochutländsk litteratur på området, och 1980 kom en rapport som kallas "Barn -behov eller börda? Den här månaden väntas en analys av befintligbefolkningsstatisfik, och man förbereder en stor intervjuundersökning. Def ärdenna som är bakgrunden till min fråga, eftersom man vänder sig till enbartkvinnor. Det är en stor undersökning. Ungefär 5 000 kvinnor skall intervjuas omvarför de skaffar sig eller inte skaffar sig barn, varför man valt just defifrågavarande antalet barn osv. Det är klart att def är förvånande att man infe vänder sigfill lika många kvinnor och män och ställer samma frågor. a. haruppmärksammat just ensidigheten i undersökningen. Regeln torde ju ändå vara att det är två människor somfatfar beslut om att de vill ha barn. Föräldraskap är inte detsamma sommoderskap - i varje fall infe i den yngre generationen, och det är ju den somskaffar sig barn. Arbetsgruppen är även helt medveten om defta, som KarinSöder också påpekar i sitt svar. säger man på ett ställe i inledningen till kap. 7 att"kvinnan är inte ensam om sina beslut att skaffa barn, även mannensbakgrund och värderingar är viktiga och beakta. ---- Tvåpersoners attityder till atf skaffa barn skall smälta samman fill ett Just det.Det är två personers attityder def är fråga om, och därför är det märkligt att man harkoncentrerat den stora undersökningen till enbart kvinnor. KarinSöder säger i sitt svar att hennes grundinställning är att det är inte baraönskvärt utan nödvändigt aft män tillfrågas, och det konstaterar jag medglädje. Att jag har samma inställning torde framgå av min fråga. SCBsäger att man inte har velat splittra tillgängliga resurser och att det ärnödvändigt med en relativt stor undersökning inriktad på kvinnor för aft nåinternationell jämförbarhet, eftersom andra länders undersökningar omfattarenbart kvinnor. Nuhar jag den synpunkten att uppdraget väl inte var aft jämföra svenska kvinnorsattityder fill föräldraskap med motsvarande attityder hos kvinnor i andra länder.Def gäller väl att fa fram vad män och kvinnor i vårt land anser omföräldraskap, om vi skall få veta varför def föds så få barn här hos oss. Nusäger i svaret att den större undersökningen skall kompletteras meden mindre, atfitydinrikfad undersökning till män, och jag är mycket glad överaft kommer aft ta upp överläggningar med SCB om hur den härundersökningen skall kunna breddas. Det skulle vara väldigt intressant atf fåhöra litet mer om vad det innebär, om socialministern har möjlighet atf säganågot om det. 12 SocialministernKARIN SÖDER: Eftersom de här samtalen med SCB bara är i ett inledningsskede, kan jagi dag inte uttala mig närmare om utformningen av den undersökning som kommeraft gälla män, men den är delvis beroende av de resultat som man kommer framfill i den undersökning som riktar sig till kvinnor. Jag kommer emellertid atffölja undersökningen med yttersta noggrannhet därför att det är, precis som EvaWinther har påpekat, av utomordentligt stor betydelse aft männens atfityderkommer till uttryck i den här undersökningen. Menjag vill också säga aft det inte är oviktigt atf man kan göra internationellajämförelser i detta avseende. Därför är det viktigt att man har en jämförbarhetnär det gäller kvinnorna. Det inträffar ju i varierande utsträckningförändringar för kvinnorna i industrisamhällena, och om man också kan se tillden delen kan man dra vissa slutsatser om huruvida det har någon inverkan påbarnafödandef. Vi vet ju att det trots allt är kvinnornas situation som i höggrad har förändrats och att det är vikfigt atf få framuppgifter om inte bara barnafödandef utan också möjligheterna fill verkligjämställdhet med män för atf klara omsorgen om barn och att detta får kommatill uttryck i den här undersökningen. Både och jag är ju högstmedvetna om att även om vi arbetar intensivt för jämställdhet mellan män ochkvinnor, åvilar ansvaret för barnen fortfarande i huvudsak kvinnan, samtidigtsom hon i ökande grad är yrkesverksam, aktiv i fackliga organisafioner ochannat. Def är denna fråga som är viktig att få fram, liksom möjligheten attgöra jämförelser med vår omvärld. Anf.13 (): påpekade aft den större undersökningen -precis som arbetsgruppen har sagt - skulle kunna ge viss basinformafion somsedan kan användas som underlag vid utformningen av den undersökning som ärinriktad på män. För mig verkar det konstigt atf man måste ta den omvägen föratt kunna ställa frågorna till männen; jag tycker att man skall kunna ställasamma frågor fill både kvinnor och män. Def är viktigt att man får fram deattityder fill föräldraskap som finns hos både männen och kvinnorna- annars nårman ju inte syftet med undersökningen, som ändå är omfattande, far tid ochkosfar pengar. Def vore dystert om vi inte fick ut av undersökningen vad vivill ha ut av den, nämligen att få reda på varför def föds så få barn iSverige. Vi kan naturligtvis gissa, men det vore bra att få frågan belyst. Från sida har vi tyckt aft def är ganskaallvarligt ur jämsfälldhetssynpunkf aft en undersökning av det här slaget ihuvudsak vänder sig till kvinnor, eftersom det förstärker den traditionellasynen, att barn är enbart kvinnors ansvar. fog i sitt senasteinlägg också upp atf det är viktigt att slå fast att barn är både kvinnors ochmäns ansvar. Jag är glad över att hon far upp en diskussion och vill försökabredda undersökningen något, eftersom det är viktigt att få fram både männensoch kvinnornas synpunkter på barnafödande. Jag tror att och jag är ganskaeniga i sak i den här frågan. Jag vill bara understryka att jag tror def finns vissafördelar med att intervjua den större gruppen, kvinnor, först. I denundersökningen kan man kanske få resultat som man inte vänfaf sig när detgäller uppgifter om attityder hos kvinnorna och deras förhållande till män.Materialet blir ett mycket viktigt underlag fill de frågor som man sedan skallställa fill männen. Då vinner man fid genom att infe behöva fråga ytterligareen gång. Därför tror jag det finns goda möjligheter att nå bra resultat genom undersökningarnaäven med den tågordning som är föreslagen. Jag vill upprepa atf jag kommer atf följa frågan medstörsta noggrannhet. 15 (); Jag är glad för aft socialministern kommer atf följafrågan. I och för sig hade def väl varit bättre om man hade väntsig fill både män och kvinnor från början. Då hade man kanske fått en deloväntade resultat också i männens svar, och sedan hade man kunnat gå vidare medytterligare frågor. 5 §Svar på fråga 1980/81:293 om hemligstämplingen i av vissskrivelse har frågat mig huruvida enpåstådd hemlig-stämpling av en handling hos överensstämmermed lag och praxis. Frågan gäller en promemoria som har upprättats avutredningen om de homosexuellas situation i samhället. Promemorian har fåttbenämningen "Homosexuell samlevnad - Några frågeställningar".Utredningen remitterade promemorian till eff sextiotalmyndigheter och organisafioner. Syftet var atf få synpunkter på hur denjuridiska problematiken bör lösas vid homosexuell samlevnad och atf få delagtekniska svårigheter belysta som kan uppstå inom olika områden. Utredningen sände också eft exemplar av den remitteradepromemorian jämte remisslisfa fill . Handlingarna inkom ochregistrerades hos departementet tillsammans med eftföljebrev från utredningens sekreterare. I följebrevet upplystes atthandlingarna genom remissförfarandet synfes ha blivit offentliga och att densom ville beställa exemplar av handlingarna kunde vända sig fill utredningen. Förutomdefta följebrev är handlingarna identiskt lika med dem som skickats ut tillöver sextio olika remissinstanser. Dessa handlingar-som alltså inkommit fillsocialdepartementet, registrerats där och alltjämt förvaras där - är inte avdet slaget att de åtnjuter något som helst sekretesskydd. De har infe heller,som frågeställaren uttrycker det, hemligstämplats i departementet. De finns f.ö. redan spridda och allmänt fillgängliga hos ett stort anfal remissinstanser,både myndigheter och enskilda organisationer. Om hemligstämplingen i av vissskrivelse 17TORE (): Jag tackar socialministern för svaret. Defstår i svaret, som ju är långt och som jag inte haft att sätta mig ini, att det är en påstådd hemligstämpling. Jag kan då förklara atf jag settdeffa i tryck och att jag talat med en i juridik förfaren person, som vidförfrågan på ett ställe fått beskedet att den här handlingen inte lämnades ut. När jag läser svaret finner jag aft det innehåller vissaegendomligheter när def gäller följebrevet. I svaret står att handlingarna"synfes" ha blivit offenfiiga. Antyder inte def atf det kan ha variten viss diskussion? Jag frågade med en gång när jag fick uppgifterna av den härmannen: Är det riktigt och demokratiskt att hemligstämpla en sådan här sak? Qchvarför har det skett just i denna fråga? Jag är därför glad att socialministern har svarat så härtydligt. Jag sätter mycket stort värde på detta svar. Jag fattar det så attdenna handling är offenfiig och att om någon i fortsättningen inte får debegärda upplysningarna 9 protokoll 1980/81:93-95 Om sysselsättningen vid Håvreströms Bruk om vad somstår i promemorian, så kan man hänvisa till atf socialministern sagt att den äroffenfiig. Det är jag mycket tacksam för. Ordet "synfes", som finns i svaret,är hämtat ur följebrevet, och det är alltså inte socialdepartementefsuttryckssätt. Def är helt klart på det sättet, som ocksåkonstaterar, atf denna handling är offentlig och atf den aldrig varithemligstämplad. 19 (); Jag har infe påstått att det är departementetsom skrivit ordet "synfes". Men att det stod i eft brev från ensekreterare tyckte jag tydde på att man haft tanken att denna handling inteborde offentliggöras. Därför är det dubbelt värdefullt att nu få veta atfhandlingen är offentlig. Det gäller en fråga som svenska folket verkligenkommer att intressera sig för och som kommer att vålla en stor debatt. Därförär det vikfigt att man har full insyn i vad som sker. 6 § Svar på fråga 1980/81:277 om sysselsättningen vidHåvreströms Bruk har frågat mig om regeringenär beredd aft medverka till en positiv lösning av sysselsättningen vidHåvreströms bruk. Enligt vad jag erfarit har i styrelsen för diskuterats förutsättningarna för verksamheten vid företagetspappersbruk i Håvreström, kommun. Bruket sysselsätter f. n. ca 625personer. Beslut har fattats om aft MBL-förhandlingar skall inledas om vissaåtgärder i resultatförbättrande syfte. Förhandlingarna skall enligt uppgiftavse olika alternativa produktionsförändringar för aft nå detta syfte. Innan MBL-förhandlingar hargenomförts föreligger inte prakfiska möjligheter att diskutera olika åtgärderfrån samhällets sida. kommun ligger emellertid inom stödområde 3, ochdet finns härigenom goda möjligheter att få regionalpolifiskt stöd förnyetableringar. Sysselsättningssituationen inom regionen är av sådant slag attjag noggrant kommer att följa den fortsatta utvecklingen av frågan. 21RUNE (); Jag vill tacka för svaret. En avanledningarna till atf jag ställt denna fråga är aft staten genom sittengagemang i måste anses ha ett samhällsekonomiskt ansvar förHåvreströms Bruk.