prot · G40951 · 1980-12-31 00:00:00 — Markvillkoretinfördes som en förutsättning för statligt lån, innebärande att marken skall ha upplåtits av kommunen. Det främsta motivet för det var att kommunerna skulle främja en rationell produkfion, som det hette. Självkostnadsföretagen skulle ges en dominerande ställning, men det konkurrenselement som ligger i byggandet genom olika företagsformer skulle behållas. Man rekommenderade i det här principiella ställningstagan det 1974 att tomträtt skulle fillämpas. I syfte att öka konkurrensen införde man också i princip krav på s, k, anbudskonkurrens vid upphandling såsom villkor för statliga lån, '' Vadhar det nu blivit av allt det här? Ja, jag vill nog instämma med Per iatt det i praktiken har blivit synnerligen litet av de riktlinjer förbostadspolitiken som dragits upp med utgångspunkt års beslut. Villabeskattningen, m. m. fannsheller inte mycket i bostädsministerns anförande som kunde ge anledning tillnågra förhoppningar om att det nu skulle bli någon förändring avbostadspolitiken här i landet. Först har medvetenheten ochkunskaperna om ekonomiska orättvisor och totalekonomiska effekter förbyggandet, som beror av skattesystemets utformning, blivit så stora att någonstörre uppmärksamhet ägnats åt dessa problem. Länge förnekade man från mångahåll bestämt att beskattningen kommit att fungera som en subventionering avvillaägarna och att det fanns stora orättvisor i boendet, beroende av olikaupplåtelseformer. Skattesubventionerna till villaägandet har blivit en mycketstörre ekonomisk uppoffring för- samhället än de övriga bostadspolitiskainsatserna. Skattesubventionerna överstiger samhällets utgifter förräntebidrag och bostadsbidrag. Att skapa ekonomisk rättvisa och likställdhet i boendet ärnödvändigt för att olika insatser för en social bostadspolifik skall ge effekt.Främst måste då eftersträvas neutrala skatte- och finansieringsmässiga villkormellan olika upplåtelseformer. Vidare måste spekulation och ojämlikhet iförmögenhetsbildning genom boendet förhindras. En tredje viktig åtgärd är attåstadkomma neutralitet i kommunernas täckning av kostnader för investering ochdrift i samband med bostadsförsörjningen. Ur samhällets synpunkt är det dyrareatt bygga småhus än flerfamiljshus. Även då det gäller nyttjandet av knapparesurser som mark, kapital och energi ställer småhusen större anspråk änflerfamiljshusen. .Orättvisorna mellan olika upplåtelseformer gynnar ägandet av bostaden påbekostnad av dem som hyr eller bor med bostadsrätt. Dessa orättvisor måstebekämpas. Ekonomisk rättvisa skall enligt vår mening åstadkommas i första handgenom ett ökat stöd till hyresboendet på bekostnad av spekulanter ochfastighetshajar, höginkomsttagare och förmögna villaägare med stora och dyrahus. Den kategori villaägare som bara utgör ungefär en fjärdedel av samtligamen som tillgodogör sig tre fjärdedelar av de subventioner i form avskatteavdrag, som uppgår till , måste varamed och betala en omfördelning. Orättvisorna måste bort genom att man gör slut på allavinst- och spekulationsintressen på bostadsmarknaden, i alla led från-markentill det färdiga huset. Småhusägare, hyresgäster och bostadsrättsinnehavare harett gemensamt intresse av detta. Det är bara privata bank-, mark- ochbyggintressen som tjänar på de nuvarande förhållandena och på att man spelar utolika bostadskonsumenter mot varandra. Förslagen i regeringens proposition om ändrade regler förvillabeskatt ningen innebär i sak inga större förändringar i nuvarande förhållanden med hänsyn tagen bl. a. till den långa tid som förflutit sedan föregående fastighetstaxering och de jämförelsevis mycket större kostnadsökningar som hyresboende drabbats av . De förmögen- hetsklyftor som skapats genom boendet kommer inte att förändras, och orättvisorna i boendekostnader mellan olika boendeformer löses inte med regeringens förslag. Förslaget löser heller inte problemet med den storaorättvisan mellan olika villaägare. Först i kombination med en kraftigbegränsning av .rätten till ränteavdrag i samband med beskattning, en ordentligskärpning av reavinstbeskattningen - alltså någonting helt annat än det som harbeslutats -och av förmögenhetsbeskattningen samt ett ökat statligt stöd tillhyresboendet kan regeringsförslaget få någon större effekt för ekonomiskrättvisa mellan olika boendeformer. Våraförslag med anledning av regeringspropositionen skall ses mot denna bakgrund.Vänsterpartiet kommunisterna anser att det måste genomföras en rad olikaåtgärder i enlighet med vad vi fidigare föreslagit i olika sammanhang. En annanmarkpolitik, en annan finansieringspolitik med en låg och fast ränta, enstatlig totalfinansiering genom en statlig bostads-.och samhällsbyggnadsbankoch ett ökat bostadsbyggande är de viktigaste inslagen i en annan och bättrebostadspolitik. Bostadsministernsäger att vpk;s förslag när det gäller villabeskaftningen m. m., som det heteri propositionen, inte är realistiska och att man därför inte bör diskutera dem.Hon menar att vpk på det sättet ställer sig utanför debatten. Jag vill här sägaatt jag tycker att man borde sluta med det sättet att diskutera ochargumentera. Gå i stället in på de krav som vpk ställer och tala om vad det ärför fel pä dem, varför de. inte skulle bidra fill en större ekonomisk rättvisaoch varför de är så orealisfiska! Vadär det i förslagen, , som är så orealistiskt? Är det det som visäger beträffande förslaget om ändring av den statliga förmögenhets-. skatten?Eller är det vårt önskemål om ett skyndsamt förslag till åtgärder för attskydda folkpensionärer och låginkomsttagare från effekterna av inflation ochspekulation på fastighetsvärden? Är det att vi säger att man bör avslåregeringens förslag till lag om ändring i lagen om arvsskatt och gåvoskatt?Eller gäller det andra förslag som vi ställer i detta sammanhang? Är det t. ex.vårt förslag att man skall ge regeringen till känna vad som anförs i motionenom principerna för bostadsbeskattning och boendekostnader och att hosregeringen skall hemställa om en utredning om detta i enlighet med vad som sägsi motionen? Vad är det i dessa förslag som är så orealistiskt, att man ansersig inte ens behöva diskutera förslagen och menar sig därmed kunna säga att vpkställer sig utanför debatten? Jagtycker att inte minst bostadsministern bör sluta med detta sätt attargumentera. Det är ingen nyhet, utan något som man har använt förut för attsöka komma förbi problemen och slippa att diskutera de verkliga bekymren och deförslag som bl. a. vpk och socialdemokraterna har ställt i olika sammanhang dädet gäller bostadspolitiken. TommyFranzén kommer senare att ytterligare uppehålla sig vid skatteutskottetsbetänkande 11, och jag övergår till att kommentera civilutskottets bådabetänkanden nr 7 och 8, som behandlas i ett sammanhang. Jag tar då först uppfrågan om räntebidragen, där vpk föreslår dels att skall geregeringen till känna att någon ytterligare upptrappning av den garanteraderäntan inte bör ske för hus som tillhör allmännyttiga bostadsföretag, dels attden föreslagna engångsupptrappningen av den garanterade räntan för äldre Nr 51 ,. Villabeskattningen,m. Villabeskatt-ningen m. m. bostadsrättshus inte skallgenomföras. Civilutskottethar i detta sammanhang behandlat ett vpk-yrkande om en ny översyn avbostadsbeskattningen, som leder till en bostadspolitiskt nödvändig ekonomiskrättvisa mellan skilda upplåtelseformer. Detta yrkande har skatteutskottetavstyrkt. Det hänvisar bl. a. till att det kan förutsättas att en genomgripandeöversyn kommer till stånd men att man bör avvakta utredning om underskottsavdragoch närmare studera utfallet av den nya fastighetstaxeringen. Civilutskottetnoterar, som också Per var inne på, som sin uppfattning att beredningenav frågor som bör samordnas . inom det gemensamma bostads- och skattepolitiskafältet på flera håll behöver ägnas ytterligare uppmärksamhet för att man skallkunna uppnå konkreta resultat. Jag vill då fråga; Hur menar civilutskottet attdessa frågor skall ägnas den större uppmärksamhet som man säger behövs? Låt mig också med anledning av utskottets skrivning beträffande äldre bostadsrättshus, i vilken man säger att det inte från s och vpk angetts något konkret skäl för att inte söka fullfölja bostadspolitiska principer,få fråga följande: På vilket sätt anser utskottet att vpk- och s-förslagen om att inte göra föreslagen engångsupptrappning står i motsättning till bostadspolitiska principer? Var snäll och svara på det från utskottets sida! :'-,' Villkorenför de statliga bostadslånen spelar en stor och avgörande roll för hyrornasstorlek, men även för att stimulera bostadsbyggandet. Räntans storlek,lånetidens längd och systemet för belåning måste användas som verksamma medeldå det gäller att avskaffa bostadsbristen genom ett ökat bostadsbyggande ochpressa ner hyrorna. Vänsterpartietkommunisterna har fillbaka ställt en rad förslag till konkretaåtgärder för att erhålla "billigare pengar" till bostadssektorn,framför allt då det,gäller allmännyttiga bostadsföretag. Staten och kommunernamåste, enligt vår mening, slå vakt om allmännyttan, underiätta dess fortbeståndoch vidareutveckling för hyresgästernas bästa. Statenhar det övergripande ansvaret för bostadsförsörjningen. I detta ligger ansvarför att villkor skapas genom finansiering, beskattning och övrig lagstiftning,för att nyproduktion, sanering och ombyggnad av bostäder skall kunna ske ifillräcklig omfattning och ge en god miljö. Enda garantin för en brabostadsförsörjning med låga hyror, bra miljö, verkligt boinflytande ochdemokrafi i boendet är ökade insatser för samhällsägda bostäder. Vpk haravvisat förslageri i regeringens s. k, sparplan om förändring av räntebidragenoch bostadsbidragen och ifrågasätter om regeringsförslagen, därest de skullerealiseras, får de påstådda effekterna eller innebär de besparingar som görsgällande. Denföreslagna upptrappningen av den garanterade räntan för småhus med äganderättkan vi t, v, acceptera. Det är emellertid nödvändigt att ett samlat förslagläggs fram på grundval av de av vpk i olika sammanhang ställda förslagen. Detgäller förslagen om en statlig bostadsbank och totalfinansiering avbostadsbyggandet och dess följdinvesteringar. Det gäller förslagen om sådana ändrade förutsättningar och villkor för finansieringen av bostadsbyggandet som kansåväl sfimulera bostadsbyggande som ge lägre hyror och ekonomisk rättvisamellan olika upplåtelseformer. Förstatligt belånade bostadsrätter bör inga förändringar nu genomföras som innebären försämring av deras lånevillkor, och förslaget om engångsupptrappning avden garanterade räntan för äldre bostadshus bör därför avslås. Förslaget ipropositionen om garanterade räntan avseende nyähyres-och bostadsrättshus ärett steg i rätt riktning, men vi kan som bekant inte acceptera den årligaupptrappningen för de allmännyttiga bostadsföretagens hyreshus. Det handlar i vårt förslag - som civilutskottet också har konstaterat -om en frysning av kapitalkostnadsnivån för de av allmännyttan ägda hyreshusen. Utskottetnämner även olika varianter som vpk föreslagit i syfte attstoppa hyresutvecklingen och kraftigt begränsa hyreshöjningarna på helahyresmarknaden. Utskottet nämner även skatteutskottets avslagsyrkande ibetänkande nr 9, som behandlades i kammaren , där skatteutskottetenligt min mening gjorde sig skyldigt till en våldsam överdrift. Man påstodnämligen att om vpk-yrkandet om undantag från mervärdeskatt för bostadsbyggandeoch sanering i allmännyttig regi bifölls skulle detta kräva en omprövning avhela hyreslagstiftningen. Det faller på sin egen orimlighet. Civilutskottethade i sitt yttrande till motionsyrkandet inte anfört något sådant,förhoppningsvis beroende på bättre sakkunskap på detta område. Utskottethar noterat att regeringen vid beräkningen av spareffekterna genom ändraderäntebidrag låfit kostnaderna för ökade räntebidrag fill nya hyres- ochbostadsrättshus blir kompenserade genom aviserade sänkningar av räntebidrag föräldre hyreshus. Vpk vänder sig'bestämt emot detta, som också framgår av våraförslag. Deunderhållslån för hyreshus som infördes och som eftermycket om och men kommer att förlängas har en mycket stor betydelsesom ett väsentligt bidrag till att begränsa hyreshöjningen. På den punktendelar jag bostädsministerns uppfattning. Av riksdagspartierna är det bara vpksom motionsvägen föreslagit en föriängning av underhållslånen. Det har varitmärkliga turer kring det nya underhållslånet , Först ett klart nej tillnytt underhållslån, sedan ett jaså eller ett njaa. slutligen ett ja, meninte ett entydigt ja utan ett ja ur ler vissa förutsättningar, knutna tillförslag från underhållsfondsutredningen, som kan förväntas undervåren 1981, Redani mofion till propositionsförslaget om underhållslånen, 1978/79:66, framfördevpk förslag om att underhållslån bara skulle ges till allmännyttigabostadsföretag, att de skulle vara ränte- och amorteringsfria och att de skulleutgå till alla statligt belånade hyreshus hos allmännyttan. Även socialdemokraternaföreslog att lånen skulle utgå till allmännyttiga och kommunala bostadsföretag.Vpk har i olika sammanhang återkommit till dessa våra förslag och framhållitnödvändigheten av att underhållslånen bibehålls även . Främst tackvare en massiv hyresgästopinion tvingades regeringen nu att komma med förslagom förlängda lån . Villabeskattningen,m. Villabeskattningen, m. m. De rekordhöga hyreshöjningskraven kunde iårets hyresförhandlingar prutas ganska kraftigt, bl. a. tack vare de nyaunderhållslånen. Ändå är årets hyreshöjningar bland de kraftigaste mångahyresgäster varit med om. Hyreshöjningar med.mellan 100 och 150 kr. per månadhör till den realitet hundratusentals hushåll ställs inför från den 1 januarinästa år. Inför syns tyvärr ingen ljusning. Den socialabostadspolitiken får steg för steg lämna plats för de "friamarknadskrafterna". I deras spår följer en allt allvarligare bostadsbrist,kraftigt ökade byggkostnader, svarta affärer, spekulation och allt djupareorättvisor i boendet. Regeringens oförmåga, bristande vilja och orättfärdigaekonomiska politik äventyrar tryggheten. Fortsatta underhållslån i denomfattning och med det innehåll vpk föreslär i sin motion skulle hjälpa tillatt hålla boendekostnaderna nere och stödja de allmännyttiga bostadsföretagen. Jag yrkar bifall till de vpk-motioner som behandlas iskatteutskottets betänkande 11 och civilutskottets betänkanden 7 och 8 medundantag för de motionsyrkanden som tillgodoses genom reservation 4 vidskatteutskottets betänkande 11 och reservation 3 vid civilutskottets betänkande7. Per inledde sitt anförande med attsäga att det var synd om bostadsfrågan, därför att bl. a. de befintligainstrumenten och de målsättningar som vi har håller på att slås sönder genomregeringens vilja att inte handla. Vad vi har att ta ställning till ärtre olika förslag på bostadspolitikens område som visar att regeringen justhandlar. Men socialdemokraterna ställer sig delvis vid sidan om detta handlandegenom att de inte vill ta ställning till de förslag till konkreta åtgärder somvi för fram, bl. a. inom räntebidragens område. Mot bakgrund av den beskrivningsom Per gör av bostadspolitiken är det underligt att socialdemokraternainte ställer sig bakom regeringens förslag, som ju innebär en utjämning mellanolika upplåtelseformer och mellan bostäder av olika ålder. fick vi ett sakskäl till att socialdemokraterna inteställer sig bakom regeringens förslag. Skälet var att man inte förstod attregeringen ville minska räntebidragen för äldre småhus och bostadsrätter ochinte göra någonfing inom hyresrättsområdet. Jag är litet förvånad över att höradetta från Per , som är så kunnig på det här området. Det är ju så attinom hyresrättens område har man en utjämning mellan olika bostäder av olikaålder genom den hyressättningsprincip som används. Den möjligheten har man intenär det gäller småhusen och bostadsrätterna. Detta har ju bl. a. lett till attäldre småhus har lägre kapitalkostnader än vad äldre hyreshus har, ellerrättare sagt än vad hyran i de äldre hyreshusen ger uttryck för. Det är mot denbakgrunden som regeringen lägger fram förslaget att eller till 1983 tabort räntebidragen för de äldre småhusen. Det gör vi alltså därför attboendekostnaderna där är lägre än i hyreshusen. Om ett sådant här hus säljs utgör räntebidragen dessutominte ett stöd till den som köper huset - de driver i stället uppförsäljningspriserna. De bidrar alltså till vinster när man säljer sitt hus.Detsamma gäller bostadsrätter. Jag har stor förståelse för att socialdemokraterna intekan framlägga exakta och konkreta förslag för att följa upp målsättningarnafrån bostadspolitiska beslut, beroende bl. a. på bristandeutredningsresurser -där har naturligtvis en regering ett försteg. Men vad jaginte förstår är att de inte ställer upp på våra konkreta och väl genomarbetadeförslag, som syftar till att undanröja riskerna för det som socialdemokraternasäger sig vilja motverka, nämligen spekulation, segregation och dyra bostäderför betalningssvaga. Det är trots allt så, Per - vad socialdemokraternaän säger om att bilden domineras av dessa negativa inslag - att nästan allamänniskor i bor bra, och de allra flesta är också nöjda med sin bostad. Sä fill , som kände sig störd av att jagmenade att vpk ställde sig vid sidan om debatten genom att framlägga såorealistiska förslag. Vad jag då främst tänkte på var ingenting av det ToreClaeson tog upp. Jag tänkte främst på de nya intäktschabloner som vpk föreslårnär det gäller villabeskattningen. Om man skulle genomföra vpk:s förslag så skulle detinnebära att många människor tvingades flytta från sina hem, och vi skulle fåen omfattande flyttningskarusell runt om i landet. Ingen skulle ha råd att köpade hus som människor tvingades att flytta ifrån. Dessutom tar sådana förslag inte sikte på det som jag troratt vpk är ute efter, nämligen att straffa de människor som har storaränteavdrag. Tvärtom slår det mot alla människor som bor i småhus, oavsett omde har ränteavdrag eller inte. Villabeskattningen, m. m. 7 PERBERGMAN (s) replik: Det är förunderligt hur man kan försköna sinegen verksamhet! Det som karakteriserar den sida av dagens beslut somsorterar under bostadsministern - räntebidragsbiten - är ingen helhetssyn. Detsom framläggs är inget genomarbetat förslag, utan det innebär ett inhopp. Påvissa punkter har man konkreta förslag, på andra punkter vill man återkomma,och på ytterligare andra skjuter man förslagen . Man gör ingreppnär det gäller egnahemmen, man gör ingrepp när det gäller bostadsrätterna, ochnär det gäller det stora flerfamiljshusbeståndet gör man inhopp på en bit mentar inte upp hela komplexet pä en gång. Man har ingen överblick över det. Om tiden tillät det - men det gör den inte - skulle jagkunna räkna upp alla de utredningar som bostadsministern och henne närståendehar tillsatt. Det är en fruktansvärd mängd - oftast enmansutredningar, ingaenkvinneutred-ningar, tyvärr - som vi kan förvänta förslag ifrån, vilka visedan skall göra någonting av. Bostadsministern har här inte försökt handla konsekvent.Hon har försökt att lappa pä vad vi redan har, med användande av motiveringarnafrån 1974, då verkligheten såg helt annorlunda ut. Det är därför här inte finnsnågon bra lösning i något enda avseende, högt ärade minister! Villabeskattningen,m. Detfinns inte någon slutlig lösning pä någon av de frågor som vi sysslar med här,utan lösningarna skiftar allteftersom samhällets förutsättningar ändras. harvi helt andra förutsättningar än 1974, och därför måste det tas andra grepp. Vihar angivit vissa vägar, men ni har inte varit villiga att diskutera dessa. Vihar en gemensam erfarenhet vad beträffar de allmännyttiga företagen, och densäger oss hur det var vid hyresförhandlingarna, hur vi kämpade för att fäutjämning men hur svårt det var. Ingen vet heller hur stor utjämningen äri de allmännyttiga företagen. Det har skett en utjämning på vissa orter - i endel fall kanske för mycket - och på andra orter inte alls. Men om detta har viväldigt ringa kunskap. Jagvet inte om bostadsministern ångrar sig, men hon sade att alla bor bra och allaär nöjda- kanske det inte var alla, men i så fall sade hon många. Det är enegendomlig bild av . Det har ibland strötts uttalanden som gör att manblir överraskad, och det senaste som bostadsministern sade kom nog som enöverraskning för väldigt mänga. Det finns möjlighet att korrigera detuttalandet. 8 (vpk)replik: Jag är inte överens med om bilden av den bostadspolitiksom förs . Det dominerande intrycket ä.' inte att de flesta är nöjda. Jaghar nära kontakter med och påtagliga erfarenheter av hur en mycket stor gruppboende i det här landet reagerar, och jag kan försäkra att deär minst av allt nöjda. De är däremot mycket bekymrade över hur de skall klarade nya hyreshöjningar som kommer . BirgitFriggebo har preciserat sin kritik mot vpk. Kritiken avsåg främst, sägerhon, de nya villaschablonerna som vpk föreslår. Innanjag finner det meningsfullt att diskutera utifrån det påstående som BirgitFriggebo har gjort får jag faktiskt lov att be henne anföra några exempel somkan ge stöd för hennes påstående om det elände som vpk:s förslag till nyavillaschabloner skulle förorsaka för villaägarna. Jagåterkommer gärna och tar den konkreta diskussionen så fort jag får exemplen. Menglöm inte bort att ta med vad vpk;s förslag innebär i sin helhet! Förslagetinnehåller bestämmelser som garanterar att låginkomsttagare och pensionärerinte drabbas särskilt hårt. Vi har föreslagit, vilket skallfinna om hon läser vår motion, sådana regler som kan skydda dem som vi menarfrämst skulle kunna drabbas. Viär inte ute efter att straffa de människor som har ränteavdrag. Jag har försöktmånga gånger här i kammaren att tala om att problemet med den stora orättvisani boendet skall i första hand lösas genom att man ökar stödet tiirhyresboendet.Det är främst den vägen man skall gå, men vi har sagt att det ärorimligt att de som gör de stora ränteavdragen skall få gå fria. Där måstedet också bli en ändring. Jag menar att man också måste ta till andragrepp när det gäller bostadspolitiken. Jag redovisade det i mittinledningsanförande. Vi har en kommitté som sysslar med real beskattning ochreal finansiering, vi har underskottsavdragsutredningen, och det finns ocksånågra andra utredningar. kritiserar man oss för att vi lägger fram förslag utanutredningar. Då blir det bara inhopp, ingen överblick osv. Å andra sidan, när det gäller de större frågorna där vitillsätter utredningar, beklagar man att vi gör det och menar att vi skjuterifrån oss ansvaret. Det var dock så när vi tog över, att det var brist på inifiativför att få en inriktning som garanterar att målsättningarna näs. Dettagör att man ibland måste tillsätta utredningar. Beklagligtvis kommer derasförslag inte fram eller månader efter att de tillsatts. Jag är faktiskt ganska övertygad om att de allra flestamänniskor i är nöjda med sitt boende. Den slutsatsen drar jag av egenerfarenhet från resor bl. a. och av vad jag ser att människor har iboendekostnader, relaterade till löner och till den kvalitet som finns i boendet. Jag säger inte därmed att vi inte har några problem. Vissthar vi problem, det är därför vi sitter här och försöker ändra politiken. Mennär Per förnekar att de flesta människor är nöjda visar det i hög gradbristande förtroende för den förda socialdemokratiska politiken. Detär ju så, naturiigtvis, att de allra flesta bostäder vi nu har tillkom före1976, med den goda kvalitet de har och de ekonomiska förutsättningar som finns.Jag tycker att man i visst avseende kan visa respekt för det som hände före1976. vill att jag skall presentera beräkningar påvpk;s motioner. Det tycker jag vpk själv borde ha gjort innan man presenteratmofionerna. En översiktlig bedömning av de förslag vpk lagt ger vid handen, attmänniskor skulle få så fördyrade boendekostnader - i varje fall sä snabbt i enetapp - att de tvingades flytta frän sina hem. Villabeskattningen, m. m. 10PER () replik;