prot · G40964 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi har från socialdemokratiskt håll icke bundit oss företableringskontroll i någon av dessa branscher, men vi säger att situationen ärså allvarlig atf man måste se igenom förhållandena noga och väga för- ochnackdelar mot varandra. Det är så vi vill gä fram i dagens läge, och jag tyckermot bakgrund av den uppvaktning som skett i näringsutskottet att Per Westerbergborde ha förståelse för detta. Branschregister är måhända en alldeles utmärktmetod för atf undvika det som Per tycker väsenfiigt sämre om,nämligen etableringskontroll. Det är mycket möjligt att det räcker med en sådanökad insyn, och det är därför som vi ställt oss bakom det krav på denna somockså branschens organisationer har fört fram. Det gäller däremot intebeträffande Branschregister och etableringskontroll inom vissabranscher detövergripande företagarregisfér som skall arbeta med.Det är inte den typen av register som kan användas i en operativ verksamhet.Den möjligheten kan vi alltså bara föra åt sidan. Det är på den punkten frågaom en ren undanmanöver från utskottsmajoriteten. Det går heller inte att hänvisa till åtgärder med stöd avkonkurslagstiftningen för att komma ät företagare som inte gör rätt för sig ivissa avseenden. De företag som vi talar om lever och frodas och går aldrig ikonkurs. De betalar ju inte skatter på vanligt sätt utan arbetar enligtnettolöneprincipen och betalar inte heller in arbetsgivaravgifter. De går intei konkurs. Konkurslagstiftningen är i de flesta fall pä intet sätt fillämpliggentemot dem. Också här är det fråga om en typisk undanmanöver frånutskottsmajoriteten. Jag hade hoppats att vi här skulle få en seriös debatt ien fråga som såvitt jag uppfattat också småföretagarnas organisationer sermycket allvarligt på. Vi kan icke ha tvä kategorier av småföretag i vårt land:de som icke betalar skatt och de som betalar skatt. eller senare kommer deoseriösa företagen atf fullständigt äta ut de seriösa och laglydiga företagen ivärt land, om vi icke gör något mot detta. Det kan ske med många andra metoderän de här aktuella. Vi har tagit upp tanken på branschregister och vill utreda fråganom etableringskontroll. Där står vi, och jag tycker att Per kunde haförståelse för vår argumentering på den punkten. 8 PERWESTERBERG (m) replik: Jag vill betona att näringslivetsorganisafioner alltså inte är för etableringskontroll. Däremot är man för attfå bukt med det oseriösa företagandet. Jag vill ånyo återkomma till frågan om branschregisterkontra basregister. Visst finns det företag som vill ha detta branschregisfernär det gäller bilverkstäder. Jag jobbar själv inom bilindustrin och är välmedveten om problemen. Jag konfronteras på min arbetsplats påSaab-Scania med de problem våra återförsäljare har med oseriösa bilverkstäder.Men en etableringskontroll är inget medel mot detta. Eft basregister skulle, sä vitt jag kan bedöma, ickeinnebära någon större skillnad gentemot eft branschregister. Där skulle mankunna lista alla arbetsgivare som har anställda. Man skulle därigenom kunnakontrollera om arbetsgivarna betalar sina skatter och avgifter. Vad är det förhemliga saker som branschregisfer skulle innehålla och somskulle göra att man på ett mycket effektivare sätt än genom ett basregisterskulle kunna kontrollera atf lagar och förordningar efterlevs? Är det någonform av svarta böcker man skall föra eller vad är det fråga om? Frågan om etableringskontroll på de här nämnda områdenahar varit föremål för en utredning som har avslutats. Jag tyckerinfe atf det finns några skäl att starta nya utredningar nästan omedelbartefter det att föregående utredningar om etableringskontroll har avslutats. Dessutomär jag överraskad av att inte tycks värdera denskärpning av konkurslagstiffningen som har skett. Defta är ett medel även motoseriösa företag. Talmannen anmälde aft LennartPettersson anhållit atf fill protokollet få antecknat atf han infe ägde rätttill ytterligare replik. 9 HANS i (s): Jag och ett par partivänner har mofionerat omen utredning av det som håller på att hända inom byggbranschen. Vi ville ha enöversyn av dessa förhållanden. gjorde tidningen ochbyggfacken i en liten utredning om hur det ser ut pä den s. k.skutfsidan. Man tittade på 20 skuttares affärer, och det visade sig att de barabetalade en tredjedel av den skaft som en yrkesarbetare inom byggnadsarbefarkårenbetalade. Kunde man genom en så liten utredning få fram sä stora ölägenheterborde man kunna göra en statlig utredning som säg över hela branschen. Därförmotionerar vi om aft detta skulle ske. nämnde två skäl för en sådan här utredning.Han talade om undandragande av skaft och om konkurrensförhållandena. Det finnsflera skäl, och jag skall nämna två till. är det på det sättet att de som anlitar de härskuttarna får ett mycket dåligt arbete utfört. Som konsumenter har de oftastingen möjlighet aft reklamera arbetet, eftersom skuttarna inte är etablerade pänågot sätt utan har kontoret på fickan och verktygen i en liten spann.Konsumenterna kommer alltså i kläm. En mycket allvarligare sak är den som jag tog upp i enmotion i förfjol. Det gäller frågan om vem som har arbetsgivaransvar om mananlitar arbetskraft på detta sätt. Det gär nämligen oftast på lösa boliner. Dethänder sällan atf en företagare som erbjuder sina tjänster på det här sättettalar om för konsumenten atf denna har arbetsgivaransvar. Upplysningarna kommerförst i efterhand. kan det ske i form av krav på arbetsgivaravgifter ochsociala avgifter, om arbetstagaren deklarerar för det han tjänat genom arbetet.Men det kan hända atf en olycka inträffar, och det har också hänt atf enskuttare råkat ut för en olycka. Det visade sig då att den som hade hyrt honomför ett litet arbete fick betala kostnaden för läkarvården och hela densjukdomssituafion som vederbörande hamnade i. Mina partivänner i utskottet har reserverat sig tillförmån för motionen. Det gäller reservation nr 2, och jag vill yrka bifall tillden. Per åberopar , som snart är fioår gammal. Skall man åberopa dessa utredningar som gjordes i början av1970-talet, när man ser hur allting har förändrats , sä trorjag atf utvecklingen på detta område kommer att stå stilla. Ett branschregister inom byggbranschen skulle inte pånågot sätt störa de seriösa företagare som arbetar där. Jag tror tvärtomatt det skulle vara en mycket stor fördel för dem. De skulle då kunna fä enbättre konkurrenssituation. Man skulle också från konsumenthåll kunna krävabättre information av dem som erbjuder sina tjänster. Branschregister och etableringskontroll inom vissabranscher Branschregister och etableringskontroll inom vissabranscher De som brukar stå här och säga sig vilja slåss för småföretagarnahar verkligen en chans att ställa upp för reservation 2. Det är ju endasten utredning vi vill ha om hur förhållandena är pä byggmarknaden. Jag yrkaralltså bifall fill reservation nr 2. 10 PER (): Jag vill ånyo betona atf småföretagensjälvfallet är intresserade av att få seriösa företag att konkurrera med.Däremot är etableringskontroll ett steg för långt ur deras synvinkel. Jag delar uppfattning att det finnsproblem inom byggbranschen med oseriösa företagare eller hantverkare somstruntar i sociala avgifter, struntar i att betala full skatt osv. Men jagtycker ändå att det önskemål om branschregister talar omtillgodoses via ett basregister, som innebär att man kan se på alla företag ialla branscher, inte bara byggbranschen, för att försöka få bättre efterlevnadav nuvarande förordningar och lagstiftning. Jag vill betona aft man genom dettaregister dessutom får möjligheter att se till att det blir ett bättrearbetarskydd på de företag vilkas existens myndigheterna nu inte ens kännertill. Det är genom det registret man skall kunna komma till rätta med deproblem det är fräga om. 11 HANS i (s): Per har här räknat upp en hel radolägenheter som sammanhänger med de lösa etableringarna, och han säger att hansympatiserar med våra tankegångar. Han har också sagt att han vill komma tillrätta med de missförhållanden som råder. Men jag frågar: Hur skall det ske? Manvill inte ens ställa upp när det gäller att göra en utredning om hurförhållandena är - trots att man vill komma till rätta med dem. När det gäller att komma ätorganiserad ekonomisk brottslighet och hela den problemafik som vi har inomresfaurangnäringen och som Per själv nämnde, är det oftast så säger att man gärna vill ställa upp och hjälpa till, men sedan kryper manbakom honnörsord som rättstrygghet, personlig integritet och näringsfrihet.Ställ upp när vi vill göra en utredning om hur de branscher ser ut som det härär fråga om! Då är jag säker på att vi kommer en lång bit på väg när det gälleratt bekämpa den ekonomiska brottsligheten. 12LENNART (): Jag får gå upp i debatten en gång till ochnågot bemöta Per argumentering när det gäller det beramadebasregistret. Varje gång Per begär ordet blir detta register alltmeromfångsrikt, och det innehåller uppenbarligen alltmer uppgifter. Lät mig återigen få repetera att defta är ett statistisktgrundregister. Det kommer aldrig aft få högre effektivitet än . Detär inte heller gjort för det ändamål vi här diskuterar - det är gjort förstatisfiska uppgifter. Påståendena om aft detta basregister skulle innehållauppgifter om huruvida företagen i fråga har betalat skatt, sociala avgifter ocharbetsgivaravgifter, är helt gripna ur luften. Det finns icke underlag fördetta i de utredningar som görs på den här punkten. Det kommer infe heller aftbli så, för det kommer man av andra skäl inte aft tillåta. Därför ärbasregistret, som Per nu blåser upp till något så effektivt, mycketdåligt och föga användbart för det ändamål som Per vill använda dettill. Vad som behövs är ett direkt probleminriktat branschregister för debranscher som har problem till följd av den ekonomiska brottsligheten, så får en ökad insyn i vilka företag som finns inom resp. bransch. Det äralltså fräga om ett register som verkligen kan skötas pä ett sådant sätt attdet hålls aktuellt till . På basis av det registret kan man sedanvidta olika åtgärder. Det är den typen av register vi behöver för detta ändamål- inte ett nytt statistiskt basregister. Ett sådant kommer inte att uppfylla dekrav som Per tror att det skall uppfylla. Därför är, som jag harsagt fidigare, hänvisningen till basregistret en ren och skär undanmanöver. Branschregister och etableringskontroll inom vissabranscher 13 PER (): Det är någotöverraskande att inte tycker att man behöver det härbasregisfret över företagare/arbetsgivare inom samfiiga branscher. Jag tyckeratt det är en helt naturlig idé atf upprätta ett sådant register för att manskall kunna effektivisera indrivning av skatter och avgifter. Avsikten är juaft basregisfret skall omfatta alla företag och organisationer, alltså även desom eventuellt kan hålla på med oseriöst företagande. Jag kan tala om i minegenskap av anställd på att det stora problemet är att verkligenfinna de företag som icke är seriösa, s. k. svarta bilverkstäder. Det är svårtaft visa att de verkligen existerar, så att skattemyndigheter,arbetarskyddsinspektion m. fl. blir medvetna om dem och kan se till att lagaroch förordningar efterlevs. Ett basregister har samma förutsättningar som ettbranschregister atf kunna fä med alla dessa arbetsgivare. Jag tror därför atfupprättandet av ett basregister är ett effektivt sätt atf få till ståndskatteindrivning och bättre efterlevnad av lagar och förordningar. Mom. 1(branschregister för bilverkstäder) Vid votering medelst rösträkning avgavs 164 röster förutskottefs hemställan och 164 röster för reservafion 1 av m.fl. Kammaren beslöt med 165 röster att mom. 1 skulle avgörasomedelbart genom lottning. 163 röster avgavs för att ärendet skulleåterförvisas till utskottet. Talmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och ennej-sedel, varefter pä talmannens anmodan () ur urnanupptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna vara nej-sedeln. Kammaren hade alltså fattat beslut i enlighet mednej-propositionens innehåll och bifallit reservation 1 av m.fl. Kontroll av spelhallar och diskotek Mom. 2 (branschregister över näringsidkare inombyggbranschen, m. Vid votering medelst rösträkning avgavs 164 röster förutskottets hemställan och 164 röster för reservation 2 av m.fl. Kammaren beslöt med 164 röster att betänkandet i desshelhet skulle återförvisas fill utskottet. 164 röster avgavs för att mom. 2skulle avgöras genom lottning. 7 § Kontroll av spelhallar och diskotek Föredrogs näringsutskottefs betänkande 1980/81:3 omkontroll av spelhallar och diskotek. 14MARGARETHA AF (); I det här betänkandet vinner förbudsivrarnanya framgångar. är det flipperspel som skall bort och som förklaras varaorsak fill mycket fördärv i samhället. Jag tror väl inte aft s- ochvpk-motionärerna hade fått utskottet med sig om infe . , kändfrån sin kamp mot de enarmade banditerna, bestämt sig för att dra i härnadockså mot flipperspe-len. Det som är både allvarligt och ledsamt är att förbudsivrarnagör det sä lätt för sig. Man hoppar på någon företeelse som infe ser bra ut,som kanske inte är bra, och genast ropar man på mer lagstiftning, på flerförbud, i stället för att fundera på för det första vilka de djupare liggandeorsakerna till problemen är då det gäller skolkande ungdom t. ex. och för detandra om det kanske redan finns lagstiftning med vars hjälp man kan komma åfmissbruken. Att tro att man kan bota våra ungdomsproblem genom atfförbjuda flipperspel är ungefär lika förnuftigt som att tro att man bedrivergod alkoholpolitik genom atf förbjuda snabbvinsatser. Vi moderater menar aft man skall vara varsam med förbudeni ett öppet, demokratiskt samhälle. Vi delar infe motionärernas uppfattning genom lagstiftning som möjliggör förbud mot flipperspel kan komma fillrätta med missbruk, kriminalitet bland skolungdom, skolk från skolan och andraproblem som har satts i samband med spelet. Dessa djupare liggande mänskligaproblem måste lösas på annat sätt och i ett större sammanhang. De måste t. ex.angripas i skolan, där respekten för regler och normer på ett självklart sättmåste komma att prägla det vardagliga arbetet. De måste fas upp i hemmen, därföräldrarna måste besinna sitt stora ansvar för barnens fostran. Vidare måstebarnen erbjudas posifiva alternafiv i form av meningsfylldfritidssysselsättning. I bereds nu lotferiutredningensförslag. Utredningen har behandlat flipperspel och föreslår enligt utskottetsreferat bl. a. aft "flipperspel och liknande inte utformas så att barn ochungdom otillbörligt lockas att delta. får, om det behövs frånsocial synpunkt. meddelainnehavaren av lokal, där det finns flipperspel och liknande, föreskrifter omhur många spelapparater det får finnas inom lokalen. I föreskrifterna får ocksåanges under vilken fid anordningarna får hållas tillgängliga för speleller tävlan. får enligt förslaget även bestämma värdet på högstainsats och högsta vinst." Lotteriutredningenhar också varit på en omfattande remiss. Enligt min och mina kollegers uppfattning hade detnaturliga varit att avvakta beredning och regeringensställningstagande i frågan. Med det anförda ber jag att få yrka bifallfill reservationerna 1 och 2 vid näringsutskottefs betänkande nr 3. Kontroll av spelhallar och diskotek 15EVA (vpk); Den mofion jag väckte här i kammaren för pådagen om ett kommunalf veto mot olämpliga ungdomsmiljöer i form avbl. a. spelhallar byggde på eft samarbete mellan vår fullmäktigegrupp iStockholm genom , vår landstingsgrupp i genom EvaWikander och mig själv. Vi hade sett hur det runt om istaden vuxit upp det ena skumma stället efter det andra, alla inriktade på attlura pengar av barn och ungdom genom att förvränga deras naturliga behov avförströelse. Det startade, kan man säga, med - ett numera ökäntställe, fortfarande ägt och drivet av ideella organisationer, däriblandPolisens idrottsförening och . Det fortsatte med Bobbadilla,finansierat av , och senast har vi begåvats med Fonzie. På Fonzie visade man bl. a. Motorsägsmassakern - en av devideovåldsfilmer som visade upp . I halvdunklet på Fonziesfär flipperapparaterna tätt och vänfar på att sluka ungarnas stålar. Det ärflipperapparater prydda med deviser som Skjut först, Kvinnor är sex, Pengareller livet. På TV-spelen pä Fonzie kan de skolkande barnen manövrera ett egetkärnvapenkrig. Efter den stora smällen tickar databokstäverna fram, och man kanläsa: "Game is över". Ironiskt nog ligger tvärsöver gatan kommunens fritidsgård,men den saknar resurser atf konkurrera. är detta infe bara en Stockholmsförefeelse. Dessadestruktiva barn-och ungdomsmiljöer har vuxit upp som giffsvampar i höst- ochvinterruskets . I och på en rad andra håll i landet finnsmotsvarande företeelser. Också där har krifiken varit hård frän Hem ochskola-föreningar, sociala myndigheter och från kommunerna själva. Det är därför glädjande att näringsutskottefs majoritettagit fasta på denna samstämmiga krifik och i praktiken fillstyrkt inte baramin utan också i mofion om att kommunen skall fåmöjlighet att ingripa. har i anslutning till diskussionen omflipperhallarna förbudsdebatten på nytt skjutit fart. Gör upp med förbudsdilleteller Stoppa förbjudaren, är rubriker som talar sitt tydliga språk. Kontroll av spelhallar och diskotek Margarethaaf säga att förbudsivrarna vinner nya framgångar. Vi som är motståndare till dessa olämpliga ungdomsmiljöerhar beskyllts för atf ensidigt rikta in oss på förbud utan aft presentera någrapositiva alternativ. Vi har beskyllts för att plocka bort allt roligt förbarnen. Nyss beskyllde oss också för atf tro att allaskolkproblem och liknande skulle lösas genom att flipperhallarna avskaffades.Jag tror nu inte det. Det krävs naturligtvis mycket mer, inte minst storasatsningar för barn och ungdomar på kulturområdet och på det sociala området.Men tyvärr tvingas man konstatera atf framför allt de borgerligt styrdakommunerna i stället skär ned på de posifiva alternafiven. Att vi genom aft kräva förbud mot flipperhallar vill tabort allt roligt för barnen, det är en inte bara meningslös utan framför alltfalsk beskrivning av vad jag och mänga med mig har krävt. Vi har pekat päalternafiven, vi känner till svårigheterna, och vi vet att alfernafiven blir alltsvårare aft genomföra fill följd av den borgerliga åtstramningspolitiken. Vihar pekat på kommersialiseringen av kulturen , där juflipperhallarna bara aren liten, liten del. Från borgerligt håll har man dockkonsekvent vägrat att ta itu med de allt starkare kommersiella krafterna. Manhar kort och gott vägrat atf över huvud taget se vilka krafter som styr vårabarns framtid. Jag tycker det är dags att något görs. fillstyrkande av motionenär ett steg i rätt riktning. Jag har inget särskilt yrkande. 16SVEN (): av tilldelar mig en väldigtstor makt här i huset. Den skulle vara så stor att jag så till den milda gradkunde påverka ett utskott att det tillstyrkt två motioner. Jag konstaterar att i övrigt helt harmissuppfattat utskottets betänkande. Det är inte fråga om något förbud, utan omen fördjupning av den kommunala demokratin, där vi ger kommunerna förtroendetatt själva fälla avgöranden i frågor som bl. a. rör deras sociala verksamhetoch ungdomsverksamhet. Defta ligger helt i linje med regeringens proposition1980/81:80 om ökat kommunalt självstyre och minskad byråkrati. Utskottets betänkande grundar sig alltså pä två mofioner,1979/80:1418 av och 1979/80:1437 av iHelsingborg och . Det här är emellertid ingenting nytt. ,som lade fram sitt förslag , tog i en särskildskrivning upp just frågan om flipperhallarna. Jag satt själv med i dennautredning. Vi utarbetade förslag till lagtext, och vi hade också denuppfattningen att kommunerna skulle ha huvudansvaret för sådan verksamhet. Säsmåningom kom all tillståndsgivning avseende lotterier att läggas pålänsstyrelserna i enlighet med lotferiutredningens förslag. Skolmyndigheter ochsociala myndigheter har dock möjligheter att påverka länsstyrelsernas beslut. EvaHjelmström har redovisat verkligheten i spelhallarna. därförinfe göra det. uppvaktades av sociala myndigheter ochskolmyndigheter runt om i . Det framgår också av utskottsbetänkandetatt man är ytterligt oroad över det miljöer som skapats genom tillkomsten av destora flipperhallarna. Det är lätt atf säga aft det inte är några märkvärdigheteraft sparka pä eft departement och uppmana det att snabba pä med att lägga framen proposifion i ärendet. Det har dock blivit så bedrövligt på detta område atfdet finns anledning för att fatta ett beslut för aft göra det möjligtför kommunerna att själva kunna sätta stopp för spelhallarna eller begränsaderas öppethållande o. d. Det vore det rikfiga, anser vi inom utskottsmajoriteten. Det är klart att , reservanterna, anser -förde fram det - atf de problem som tas upp i mofionernaär allvarliga. Men därutöver vill man naturligtvis inte atf det skall göras såsärskilt mycket. Man tycker att det räcker med aft frågan övervägs iregeringskansliet - men det är inte tillräckligt. Det är naturligtvisnödvändigt aft också får säga sitt i den här frågan. Det kan infevara särskilt krångligt aft skriva en proposition. När det gäller de enarmade banditerna spelade man framförallt från moderat håll rollen som den stora gråterskan. Man talade om hureländigt det skulle bli för alla restauranger. Jag tror att man pä det hålletskulle vara kvalificerad för atf medverka i skaror av professionellagråterskor. Men blev det inte så besvärligt för restaurangerna. Snarare blevdet väsentligt bättre. Jag tror att avarterna pä nöjesomrädef trots allt börregleras av politikerna. Kommunen har den bästa översynen och tillsynen av denverksamhet som bedrivs där och har därför större möjligheter än centralamyndigheter atf avgöra olika frågor. Jag yrkarbifall till utskottets hemsfällan. Kontroll av spelhallar och diskotek 17MARGARETHA AF () replik; . och jag har olika synsätt.Det har vi haft tillfälle att notera tidigare. . tror - trotssin liberala bakgrund - att det går atf avhjälpa allt möjligt i det härsamhället genom förbud. Jag noterade också en skillnad mellan ochSven G. sätt att uppfatta utskottets skrivning. ser det nog så atf utskottets skrivning innebär att man skulle kunna förbjuda verksamhet i de lokaler hon nämnde. . däremot ser det hela som en fråga om ökad demokrati. tror jag atf mänga av de lokaler som nämnde i sitt anförande Den medgivna repliken fär endast avse . Kontroll av spelhallar och diskotek 19MARGARETHA AF () replik: Förlåt,herr talman! . menar att man skulle kunna komma tillrätta med dessa miljöer via förbud från sida. För min del tror jag attetf-samarbete mellan länsstyrelserna och kommunerna kommer att fungera väldigtbra på det sätt som lotteriutredningen föreslagit. Jag tror vidare aft det är vikfigt aft komma ihåg att mangenom annan lagstiftning kan komma fill rätta med många avarter i dessa lokalerinom t. ex. . Om jag infe är helt felunderrättad har det välförekommit bl. a. en polisutredning vad gäller Fonzie. Jag menar - och det är min principiella synpunkt - att detär felaktigt att tro att man kan komma ät våra svåra ungdomsproblem genom attförbjuda dåliga miljöer. Jag vill bara citera vad brottsförebyggande rådet,BRÅ, har sagt när det gäller ungdomsbrottsligheten. BRÅ säger atf vad sombehövs för att vi skall komma åt de svåra förhållandena för ungdomarna ärföljande: "Fasta vuxenkontakter Normer. Krav pä ungdomarna.Elevinflytan de. Informell social kontroll." Det är några av förslagen, men inte förbud mot olika dåliga miljöer. Det är väldigt svårt atf utfärda eft sådant förbud. 20SVEN () replik: vidhåller att det ärfråga om eft förbud. Jag för min del vidhåller den uppfattning som jag har ochsom utskottsmajoriteten har, att det inte är fråga om ett förbud, utan det ären fördjupning av den kommunala demokrafin. Det är detta det handlar om - attkommunerna själva skall få avgöra om de vill ha spelhallar eller icke. gör sig besväret att läsa utskottets betänkande får hondetta alldeles klart för sig. Det verkar som om jag trots allt infe kan påverkaMargaretha i denna riktning. Men jag skall ändå, herrfalman, säga ett par ord. Det ringer ofta föräldrar och tar upp det härproblemet.