prot · G409151 · 1980-12-31 00:00:00 — Anf.75 () replik: Vad Per senast ville säga var att samhället, på grund av deägandeförhållanden vi har när det gäller den här typen av anläggningar, intekan ställa anständiga miljökrav. Voredet inte lika bra att Per erkände vad som är dilemmat för den borgerligasidan i den här debatten? Dilemmat är ju att propositionen ursprungligen hadeställt så svaga krav att det - och detta förstår jag - kan vara utomordenligtsvårt för den borgerliga sidan att skärpa kraven så att de skulle kunna bliacceptabla. Det skulle ju tillfoga den regering som stod för kraven ett alltförstort nederlag. Därför får man nöja sig med de friseringar som man nu harföreslagit. Detta var, förestäUer jag mig, orsaken till att viinte kunde få den bredare samling som hade varit motiverad kring gemensammaansträngningar att i denna viktiga fråga verkhgen få enighet när det gälleromsorgen om miljön. AnL 76 PER () replik: : Beviset för klokskapen i elanvändningskommitténsbetänkande anges nu vara att remissinstanserna inte får sin vilja igenom. Detär med förlov sagt ett mycket klent bevis i en fråga där de poHfiskalåsningarna från början övergick vad jag tror att många remissinstanser i sittidoga arbete för att påvisa bristerna i förslaget någonsin kunde förestäUa sig. Detär, , naturligtvis sant att om vi snabbt som ögat förbjuder varjeanvändning av elektrisk energi, skapar vi betydande marginaler för att kunnastänga av kärnkraften . Men själva idén med folkomröstningen var juatt vi skulle skaffa oss respit för att kunna fundera över vad vi skall göraefter kärnkraften, och mitt stillsamma förslag är då att vi skall använda denelektriska ström som kärnkraften producerar på det för samhälle och enskildamest rafionella sättet. föreslår däremot att människoricke skall fillåtas att göra det. TillSvante , som insinuerar att det enda skälet till att jag intefaller i hans armar och säger att han har rätt om kolmiljökraven är att jag ändåinte vill överge den gamla trepartiregering som har skrivit proposifionen: Jagkan försäkra att vi på moderat sida är beredda att sträcka oss så långt som detöver huvud taget är möjligt när det gäller hårda krav på miljöhänsyn videnergiproduktion av olika slag, men inte så långt att man biter sig själv isvansen och inte klarar de angelägna ekonomiska, försörjningsmässiga ochmiljömässiga förbättringar som kolintroduktionen faktiskt syftar till. Vi hardragit lärdom av reakfionerna från kommuner och företag på de hittillsvarandebesluten om miljökrav vid kolintrodukfion. Det är klokt att göra detta och, sompropositionen föreslår, med ledning av de ytterligare erfarenheter som kanvinnas successivt fastställa vilka krav som är förenliga meddet övergripande målet att komma bort från oljan och därmed också från deförödande effekter som oljan har på vår miljö. Riktlinjerför energipolitiken, m. m. Andrevice talmannen anmälde att och anhållit att fillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt fill ytterligare repliker. Kammaren beslöt att förhandlingarna skullefortsättas vid morgondagens sammanträde. 6§ AnL 77 : Jagfår meddela att på morgondagens föredragningslista uppföres justitieutskottetsbetänkande 40 närmast efter civilutskottets betänkande 37, 7§ Anmäldes och bordlades 1980/81:39 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1980/81:41 om bonusräntapå konto för likviditetsutjämning (prop, 1980/ 81:150)1980/81:42 om anslag fill räntor på statsskulden, m, m. (prop, 1980/81:100 och 1980/81:150) 1980/81:36 om mammografi 1980/81:43 om bidrag tilldriften av kliniker för psykiskt sjuka m, m, (prop, 1980/81:187)1980/81:44 om utformningen av ett ekonomiskt stöd fill flerbarnsfamiljer (prop,1980/81:188) 1980/81:45 om vissa författningsändringar fill följd avsocialstyrelsens omorganisafion,m. m, (prop, 1980/81:177) 1980/81:46 om uppskov med behandlingen av vissaärenden fill 1980/81:28 om Nordiska ministerrådets kulturbudgetför (prop, 1980/81:180) 1980/81:33 om filläggsbudget III till statsbudgetenför /81 såvitt gäller vissa anslag inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde (prop, 1980/81:125) 1980/81:34 om undervisning för invandrare i svenskaspråket m, m, för /82 (prop, 1980/81:138) 1980/81:35 om anslag tillfolkhögskolor m, m, (prop, 1980/81:100) 1980/81:36 om folkbildningm, m, (prop, 1980/81:127) 1980/81:40 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1980/81:32 om teletaxor 1980/81:33 om privatradio 1980/81:34 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1980/81:66om ändring av lån till (prop, 1980/81:192) 1980/81:42 om avveckling av (prop, 1980/81:195 i vissa delar) 8§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:430 av GullanLindblad (m) till socialministern om behörighetskraven för anpassning avkontaktlinser: har infört nya behörighetskrav förlegitimerade optiker som arbetar med kontaktlinser och dessa krav får fullgenomslagskraft fr, o, m, , har "strypt" möjligheterna för opfiker att genomgå kurs medbehörighetsgrundande inriktning i regi. Någon utbildning isamhällets regi har inte anvisats. Personermed kontaktlinser får efter betydligt försämrad service, omde inte kan vända sig till sin tidigare optiker, på grund av att denne saknarbehörighet. Detta kan bli särskilt besvärligt utanför storstadsområdena. Många optiker arbetar medkontaktlinsanpassning utan att ha den formella utbildning som leder tillbehörighet. Vad händer med deras praktik? Huravser statsrådet att lösa de problem i övrigt som kommer att uppstå på grund avde av uppställda kraven på behörighet förkontakflinsverksamhet? Huravser statsrådet att tillgodose behovet av utbildning i kontaktlinsteknik förlegitimerade optiker? 1980/81:431av () till arbetsmarknadsministern om Samhällsföretagsprodukter: har det uppstått diskussionerom huruvida Samhällsföretag plagierat produkttitlverkning av olika slag. i har man fillverkat sågbockar och levererat på densvenska marknaden. Enligt uppgift har Samhällsföretag plagierat dennaprodukt och marknadsfört densamma. Avser arbetsmakrnadsministern att vidta åtgärderför att förhindra att Samhällsföretag plagierar produkter som redan tillverkasi enskilda företag? 1980/81:432 av LennartBladh (s) fill jordbruksministern om åtgärder för att garantera allemansrätten: Allemansrätten är en rättighet i det svenskasamhället som internationellt sett är unik. Att alla människor får fritt vandraomkring i skog och mark, att de får lov att plocka blommor (icke fridlysta),bär och svamp, bada och att de får åka båt på sjöar och hav är någonting somman måste slå vakt om och väl bevara. Dettamedför att denna rätt är förenad med en skyldighet. En skyldighet att visahänsyn mot människor, djur och natur och givetvis fara varsamt fram och att tahänsyn till skogsbestånd o, d. Vi skall uppträda så i naturen att även de somkommer efter oss skallfå nöjet och förmånen att uppleva en oförstörd natur. Allemansrättenhar inneburit att friluftslivet har börjat blomstra som aldrig förr.Friluftsliv, skogsvandring och orientering har blivit de verligafamiljeaktiviteterna. För bl, a, tätorternas människor har det inneburitmöjlighet till en aktiv fritid, som ger avkoppling och nöje och som äveninnebär en förebyggande friskvård. Detta har ett värde som inte kan mätas ipengar, men alla erkänner att det ger samhället en icke redovisbar vinst. Naturenhar således öppnats, men fortfarande finns det enskilda markägare som villstänga av sina markområden för vissa aktiviteter. Medanledning av inträffat fall inom mitt eget län, län, vill jagställa följande fråga fill statsrådet; att vidta åtgärder för att förhindra att en markägare kan förbjudaen orienteringstävling trots att start- och målområde inte är beläget påvederbörandes mark? 1980/81:433 av () fill industriministernom sysselsättningen i : Arbetsmarknaden i har underen femårsperiod genomgått en dramatisk försämring vad gällerindustrisysselsättningen. Ca 3 500 arbetsfillfällen har försvunnit frånkommunen, AB Verkstad har minskat sin arbetsstyrka till 250anställda. De stora företagen harfillsammans reducerat sin personal med ca 1 500, Minst ett tiotal små och medelstora företag har på grundav det kärva läget upphört med sin verksamhet, Permitteringar genomförs vidde två stora företagen , Med hänvisning fill det anförda vill jag ställa följandefråga till industriministern: På vilket sätt är statsrådet beredd att värna omsysselsättningen i ? 1980/81:434 av () till industriministernom åtgärder för att trygga Luxors framfid: Ägandet tillkom med anledning av att företaget hade hamnat i en akutfinansiell kris, som hotade dess fortbestånd. anslog 175milj, kr, för att rekonstruera företaget ekonomiskt. Genom gjordarationaliseringar och andra förändringar har personalstyrkan minskat med flerahundra anställda. har försäljningen av TV-apparater minskatkraftigt, vilket resulterat i en kraftig lagerökning. Företagsledningen bedömerläget så att en kapacitetsminskning är nödvändig, I anslutning fill denlägesbedömningen har varsel lagts om uppsägning av 400 anställda, Luxors framfid bedöms som mycket oviss, då man i denbransch företaget är verksamt i kommer att möta en allt hårdare konkurrens frånutländska tillverkare. Det kommer därför att krävas offensiva åtgärder för atträdda som företag. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefråga till industriministern; Vilka åtgärder avser statsrådetvidtaga för att trygga Luxors framtid inom den elektroniska branschen? 1980/81:435av () till statsrådet om bibehållande avröntgenarkivet i : Enligt nu gällande bestämmelserarkiveras röntgenfilm . Denna rekommendation torde följas av iprincip samtliga sjukvårdshuvudmän med undantag av , I har t, v,arkiverats den totala röntgendokumentationen, Röntgenarkiveti är därför unikt inte bara i utan också i världen.Det är en utomordentligt viktig informationskälla och till stort gagn förstudier av sjukdomar betingade bl, a, av miljöfaktorer. Arkivethar emellertid växt till en sådan omfattning att kommunen inte anser sig kunnadriva det vidare med enbart kommunala medel. För att klara arkivfråganerfordras statsbidrag. Medhänvisning till det anförda hemställer jag att få ställa följande frågor fillstatsrådet : Anser regeringen detvärdefullt att röntgenarkivet i bibehålles? Kommerregeringen att tillstyrka kommuns framställan om statsbidrag tillarkivet? 1980/81:436 av () fill statsrådet omutredningsdirekfiven abortkommitté: Enligt en rikstidning med stor läsekrets harstatsrådet första kommentar fill sin utnämnning som hälsovårdsminister varit: Hurra nu klarar vi abortlagen! Denutredning som fillsattes 1980 i syfte att utvärdera effekterna av 1974 årsabortlagsfiftning har av statsrådet företrädare fått uttryckligadirekfiv att ej ifrågasätta lagens huvudprincip om kvinnans självbestämmanderätt. Innebär statsrådets uttalande inför pressen enavsikt att ge abortkommitté ändrade direkfiv, innebärande enomprövning av denna huvudprincip? 1980/81:437 av OlleEriksson (c) till arbetsmarknadsministern om villkoren för provborrningar avSvensk (): framkom via massmedia attkärnkraftbolagen, genom Svensk Kärnbränsleförsörjning (SKBF), planerarprovborrningar för en atomsopstation på flera platser i , Berördakommuner sades vara , , , och ,eventuellt också och , Totalt planerades undersökningar på ett25-tal platser i hela landet. För att kunna starta dessa provborrningar måstemarkägarna ha gett tillstånd. Svar begärdes till . Om markägarna givitfillstånd kan borrningarna påbörjas . Kommunen och dess företrädarekan alltså inte själva avstyra detta. Förett år sedan försökte man starta provborrningar på i norra ,men detta har stoppats av lokalbefolkningen, , och Munkedalskommuner, som är de tre närmast berörda kommunerna, har aHa uttalat sig emotprovborrningar. Detråder stor oro bland människorna i de nu hotade kommunerna i , Detär natursköna bygder där befolkningen ökat, både på landsbygd ochi tätorter. Såvitt jag känner fill har man från SKBF:s sida inte tagit någonsom helst kontakt med berörda kommuner. Kommunala förtroendemän och tjänstemän blirnerringda av en oroHg allmänhet, I alla andra sammanhang yrkas påmedbestämmande i den beslutsprocess som Minfråga till statsrådet är; Hur vill statsrådet medverka till att SKBF ifortsättningen, innan man vidtar anstalter för provborrningar, förutom medmarkägare också tar kontakt med vederbörande kommun? 1980/81:438av () till utbildningsministern om den högremusikutbildningen: Den av beslutade OMUS-reformen förutsatteen reformstart från . En förutsättning för genomförandet varenligt OMUS en helt ny tjänsteorganisation. finnsfortfarande inte någon sådan. Avtal har efter mycket långdragna förhandlingarkunnat träffas mellan parterna. Om detta avtal råder nu tolkningstvister, somgör att det inte kan tillämpas. Vilkaåtgärder avser utbildningsministern att vidta för att OMUS-reformen skall kunnagenomföras? 9§ Kammaren åtskildes kl, 18,00,