prot · G409156 · 1980-12-31 00:00:00 — 20YLVA () replik: säger att det är lämpligt attvi, i samband med att det kommer en ny lärarutbildning med annan inriktning,får ta ställning till ett nytt betygsystem. Det är precis vad föredragandenaviserar i propositionen. I propositionen görs överväganden om betygsystemetvid lärarutbildningen. Det äralltså inte så att man bortser från eller struntar i svårigheterna. man anseratt frågan skall lösas i sitt rätta sammanhang, och det är därför som den tasupp i den aviserade propositionen. 21 () replik: svarade inte på mina frågor.Vad vinner man egentligen med den föreslagna förändringen beträffandebetygsättning vid lärarutbildningen? Den andra frågan var om man nu anser sigha tagit hänsyn till den mycket starka opinionen mot graderade betyg. Skolforskning och skoladministration, m. m. 22YLVA () replik: Det kan inte ha undgått attfrågan om betygsättning vid lärarutbildningen inte är löst i och med dagensbeslut. Det har heller ingen påstått. Det aviseras ju också att man skallåterkomma med förslag i betygsfrågorna. kan inte heller vara okunnig om deutomordentligt svåra, faktiska hinder som det innebär att fullständigt slopadagens system för betygsättning, som man har kvar ett poängmässigtmycket formaliserat meritvärderingssystem. Det finns ju, som jag sade tidigare,ett mycket starkt samband mellan dessa två saker. En övervägande opinion blandmyndigheter och övriga berörda anser också att poängsättningen skall vara kvarnär det gäller att värdera meriter. Anledningen är naturligtvis att det ofta är så, att ettstort antal befattningshavare vid ett och samma tillfälle söker en mängdtjänster. Det skulle innebära en enorm arbetsbörda för myndigheterna att t. ex.intervjua eller på annat sätt värdera de sökandes meriter vid ett slopande avdet poängmässiga meritvärderingssystemet. Det finns alltså många övervägandenatt göra. Det har också hävdats att det är rimligt med någon form avschablonmässig meritvärdering, eftersom tjänsternas innehåll är så likartat.Jag kan bara understryka att överväganden av skilda slag beträffandebetygssystemet kommer att göras i lärarutbildningspropositionen. MargotWallström får vänta till dess. Det är alltså inte alls fråga om att inte ta tagi frågan eller att strunta i den. Tvärtom pågår arbetet på att försöka lösaden. 23 () replik: Det låter ju bra att i varje fall YlvaAnnerstedt ställer sig bakom kravet på att reda ut frågan om graderade betygäven i ämnesteori. Vi får alltså hoppas att det förslag som så småningomkommer, går ut på att avskaffa de graderade betygen även i ämnesteori. ' Jag vetmycket väl att regeringen , när LUT hade presenterat sitt förslag omde graderade betygen, har arbetat med den svåra frågan om meritvärdering. Menjag är kritisk till det sätt på vilket man har gjort det. Frågan har nämligenbollats fram och tillbaka. Enligt min mening har ärendet förhalats ända sedan1977, Det är kanske därför som jag inte heller har alltför stor tilltro tillden kommande propositionen. Men det låter, som sagt, bra att Skolforskning och skoladministration, m. m. YlvaAnnerstedt ställer sig bakom kravet från lärarorganisationer och från en istort sett enig opinion på att de graderade betygen skall avskaffas. Förste vice talmannen anmälde attYlva anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik. 24 (): En ny syn på föräldrarnas roll i skolan hållerpå att växa fram. Det gäller både föräldrarnas inflytande över skolan ochföräldrarnas medverkan i skolan. Ett första viktigt steg för att ge föräldrarnastörre inflytande över skolan togs , när godkändeförslaget om samrådsskyldighet för rektor och pekade på möjligheten att inrättaskolkonferenser, där elever, föräldrar och personal tillsammans skall avhandlaviktiga frågor. Man kan konstatera att fortfarande ligger efter deandra nordiska länderna när det gäller föräldrarnas inflytande i skolan, men härtogs ett första viktigt steg. Jag hoppas att skolkonferenser nu kommer attinrättas i varje skola, så att vi får ett verkligt fint lokalt samarbete. Man börjar också alltmer bli enig om att föräldrar skallses som en tillgång för skolan. Kontakterna mellan hemmen och skolan skall inteses som en kostnad, utan som en tillgång. Det betonas i läroplanen och dess måloch riktlinjer. Och det betonas ännu mer i det förslag som utredningen omnärmare kontakter mellan hem och skola lade fram och i denutredning om föräldrautbildning som barnomsorgsgruppen kom med ungefärsamtidigt. Att föräldrarnas företrädare finns med iskolöverstyrelsens styrelse är hel t i linje med denna syn på kontakternamellan hemmen och skolan. Och det är väl egentligen överflödigt att säga attdet också är angeläget att det finns ett nära samarbete mellan skolans ledningoch elevernas egna organisationer. och skola har den suppleantplatssom förbundet har haft i styrelse varit mycketuppskattad. Det är inte framför allt rösträtten vi har varit ute efter, utanjust att få insyn och kunna delta i styrelsens arbete. I en motion i anslutning till den proposition omskolöverstyrelsen som vi nu diskuterar har jag därför föreslagit att elev- ochföräldraorganisationerna skall få nominera företrädare till var sinsuppleantplats. Det skulle de kunna göra oavsett vilken av de två huvudmodellerför styrelsens organisation som väljs. Någon tycker kanske att det är underligtatt föräldrarna skall kunna nominera en suppleant för Landstingsförbundetsrepresentant, men så sker faktiskt . Och det har inte vållat någraproblem, såvitt vi har kunnat uppfatta. Jag är naturligtvis besviken över att förslaget inte hartagits upp, varken av utskottet eller reservanterna. Men som har framgått avdiskussionen finns det litet mer uttalad förståelse för behovet av deltagandeav elever och föräldrar i styrelse i den socialdemokratiskareservationen 2 tillutbildningsutskottets betänkande 38. I denna reservation uttalarsocialdemokraterna sig direkt för att elev- och föräldraorganisationerna skallbli adjungerade till styrelse. En sådan lösning skulletillgodose det väsentliga för i varje fall Hem och skola, nämligen att få insynoch att få rätt att vara med i styrelsens arbete. Jag noterade med glädje de positiva ord som YlvaAnnerstedt sade när hon å utskottets vägnar talade om det naturliga i attadjungera elev- och föräldraorganisationerna. Men eftersom det i reservationenfinns klart uttalat att föräldra- och elevorganisationerna bör delta iskolöverstyrelsens styrelsearbete, kommer jag för säkerhets skull att stödjaden, när frågan om elev- och föräldrainflytandet ställs under särskildproposition. Och jag vill vädja till de många ledamöter som är medlemmar elleraktiva i Hem- och skola-rörelsen att, oberoende av partitillhörighet, i dennaomröstning göra på samma sätt som jag. Skolforskning och skoladministration, m. m. 25 () replik: Jag är naturligtvisglad och tacksam för att ger oss rätt i den socialdemokratiskatolkningen av hur den borgerliga utskottsmajoriteten har behandlat frågan omelev- och föräldrarepresentation i . Det är en likgiltiginställning till representation för de grupperna. Utskottsmajoriteten haravstyrkt motionerna, och vi har fått lov att reservera oss. Det är alltså såatt elevorganisationerna samt Hem och skola och dess ordförande denna fråga får lov att lita till socialdemokraterna i . 26RAUL BLUCHER (vpk): I den vpk-motion som gäller propositionen omskolforskningen varnar vi för att den föreslagna nya indelningen i sakområdeninom kan begränsa den fortsatta skolforskningen till detschablonmässiga. Forskningsuppgifter som är angelägna kan dä komma atthamna emellan eller tvärs över de tänkta nya sakområdena. Erfarenheterna av den bedrivna skolforskningen ärinte uppmuntrande för vetenskapliga framsteg på området. harhittills dominerat och styrt denna forskning, och forskningen har vägletts avkortsiktiga bedömningar. De kritiska och övergripande perspektiven har fått ståtillbaka. Som belägg för det resonemanget anför vi i motionen ettcitat ur en mycket kritisk skrift av professorerna . där det klart utsågs att en mot grundsyn kritiskforskning inte får stöd utan i stället hindras. Hindret ligger enligt de bådakritikerna däri att den kritiska forskningen inte kan inordnas i de avskolöverstyrelsen prioriterade problemställningarna. Därför väcker vi i motionen frågan, om inteskolforskningen nu i stället borde frigöras från . Det är intesvårt att få instämmanden från alla håll i att det finns stora och svårlösta problemi dagens skola. Det finns en fortgående och ökande segregation inomgrundskolan, där en Skolforskning och skoladministration, m. in. utsorteringoch utslagning av elever sker på grund av klasstillhörighet och socialbakgrund. Men vi är alls inte överens, från skilda politiska utgångspunkter,vare sig om orsakerna eller om hur denna företeelse skall angripas ochförändras. Det går helt visst också att få bred samstämmighet kringkonstaterandet att lyckats dåligt med att ge våra barntillräckliga kunskaper. Men vi är djupt oense om den önskade kunskapensinnehåll. Skolsituationen är fylld av dagliga konflikter och arbetsstörningar.Det är också de flesta överens om. Men inriktningen av de lösningar vi villpröva är vi inte överens om - här går meningarna starkt isär. Det är på dessa och andra problemområden somskolforskningen kan vägleda fortlöpande och framtida ställningstaganden. Menredan i fråga om valet av kritiska teorier som utgångspunkter för forskningenhar vi givetvis olika meningar och olika mål, med tanke på samhället somhelhet. Risken med en byråkratstyrd forskning ligger givetvis iatt den överdrivna försiktigheten och opportunismen ödelägger vetenskaplighetenoch hindrar renodling av kritiska perspektiv. Det inrymmer också en risk föratt oförenliga teorier till förfång för vetenskapligheten blandas med syftetatt tillfredsställa lika oförenliga politiska mål. Det är alltför lätt att dölja de rådande maktstrukturernabakom den förment sakliga och oberoende ställningen hos ett statlig ämbetsverk.Politiska partier kan möjligen kompromissa. Men oförenliga kraftintressen kanaldrig jämkas samman. Det gäller också när vi väljer framtid och utveckling förskolan. Därför är skolforskningens inriktning och valen av problemställningarpolitiska frågor. En väg att demokratisera valen av problemställningar fördenna forskning skulle då kunna vara att låta de politiska partierna använda endel av pengarna för forskning på skolans område. En annan väg vore att ett heltpolitiskt beredningsorgan med företrädare för samtliga riksdagspartierinrättades för att garantera en allsidighet i skolforskningen. Den fortlöpande debatten om skolans mål ärnödvändig. Det är därför en ljuspunkt i den proposition vi nu behandlar attskolöverstyrelsen föreslås att i fortsättningen bidra med underlag förförändringar och utveckling av mål och strategier. Det är då också att hoppasatt avsikten är att dessa underlag skall publiceras fortlöpande för attstimulera debatten. I propositionen påtalas med rätta den "betydandefrihet som råder att tolka läroplansbeslut i skildariktningar". Detta är givetvis ett problem, oavsett vilka mål riksdagensmajoritet har uppställt, Därför borde också beslut när det gällerläroplaner och annat tillåtas gå längre och bli mer detaljerade ifortsättningen. För att ge underlag för sådana politiska beslut skulleframdeles även en särskild parlamentarisk grupp, fristående frånskolöverstyrelsen, kunna fylla en viktig uppgift. Jag yrkar bifall till motionerna 2005 och 2010av m. fl. Utbildningsutskottetsbetänkande /81:37 Nr 156 den A/o/?i. / (riktlinjer för skolforskningsområdet) t inoi Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 16 förmotion 2005 av Skolforskning och skoladministration, m. m. m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 (riktlinjer beträffandeverksamhets- och planeringsformer för skolforskningen) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 16 förmotion 2005 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 6 (uttalande om en förändradinriktning m, m. av ledigblivande tjänst som professor i pedagogik) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservation 1 av m. fl. Mom. 12-15 (organisationen för personalutveckling)Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 153 för reservation av StigAlemyr m. fl. Mom. 16 (samordning av lärarutbildningen) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 16 förmotion 2005 av m, fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 1980/81:38 Mom. 1 (riktlinjer för den statliga skoladministrationensroll och uppgifter på central och regional nivå) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 16 förmotion 2010 av m. fl. i motsvarande del, 2 (läroplaner för lokaltarbetsmarknadsanknutna specialkurser i gymnasieskolan) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 16 förmotion 2010 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 10 och 11 (betyg i ämnesteorii lärarutbildningen och meritvärdering) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservation 1 av m. fl. Mom. 14, 18 och 23 (riktlinjer förskolöverstyrelsens och länsskolnämndernas organisation och personalresurser) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 16 förmotion 2010 av m. fl, i motsvarande del. Adjungering av företrädare för föräldra- och elevorganisationernai styrelse 1 en förberedande votering biträddes reservation 2 av StigAlemyr m. fl. i motsvarande del med 142 röster mot 16 för motion 2010 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. 151 ledamöter avstod från att rösta. 1 huvudvoteringen bifölls reservation 2 av m.fl. i motsvarande del med 155 röster mot 153 för utskottets hemställan. Mom. 15 i övrigt I en förberedande votering biträddes reservation 2 av StigAlemyr m. fl. i motsvarande del med 145 röster mot 16 för motion 2010 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. 148 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 155röster mot 154 för reservation 2 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 16 (centralt planeringsråd) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservation 3 av m. fl. Mom. 21 (grunder för tillsättning avvissa tjänster vid länsskolnämnderna) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservation 4 av m. fl. Mom. 28 (åtgärder för resurssvaga kommuner) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 16 förmotion 2010 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. 5 § Ändring i aktiebolagslagen Föredrogs lagutskottets betänkande 1980/81:33 medanledning av förnyad behandling om ändring i aktiebolagslagen m. m. 1980/81:146och 1980/81:84 delvis). 27LENNART (): Med hänvisning till den debatt som vi hade iärendet ber jag att få yrka bifall till de socialdemokratiskareservationerna. 28JOAKIM OLLEN (m): Nr 156 Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan på samtliga r\ a a ' v b den P""'''" Utskottets hemställan återfanns i lagutskottets betänkande1980/81:28. " Nedrustning m. m. Mom. 1 (fattiglikvidation) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (näringsförbud) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 155 röster mot 154 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 2 av m. fl. Mom. 3 (brottsutredning och utseende av likvidator)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 för reservation 3 avLennart m. fl. Mom. 6 (översyn av företagsrevisionen) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservation 4 av m. fl. Mom. 7 (revisors kompetens) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservation 5 av m. fl. Mom. 9 (anpassning av aktiekapitalet tillpenningvärdeförändringen) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154för reservation 6 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 6 § Nedrustning m. m. Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande /81:26 om nedrustning m. m. 29 (): Frågorna om nedrustningsarbetet påinternationell nivå och vad kan göra i detta sammanhang har föranlett sex olika motioner, partimotioner och enskilda motioner, motioner från s, vpk, m och c. Dessa motioner behandlas i utrikesutskottets betänkande nr 26. som föreligger. Utskottet är enigt i alla sina ställningstaganden. Nr 156 Enigheten mellan de stora partiernai denna fråga är i och för sig ingen Av tradition har det varitså sedan i på 3 iuni1981 började ta aktiv del idet internationella nedrustningsarbetet, I detaljer kan meningarna ibland dela sig - från moderat håll har vi stundom Nednistnins m m rnat för överdrivenoptimism - men om hur bör handla har enigheten i stort sett alltidvarit stor. Enligt denna eniga mening bör vi med all kraft och med till budsstående medel verka för en balanserad rustningsbegränsning, rustningskontrolloch nedrustning. Tyvärr har vi som en liten nation begränsade möjligheter attpåverka stormakterna. Den som tror att sådana finns och att vi i kraft av någonsorts påstådd moralisk överlägsenhet skulle ha mer talerätt än andra länder ärutan tvekan rudbeckianskt yverboren, ja, t. o. m. kanske en smula naiv. När Sverigehar kunnat göra stora insatser har det främst berott på att en del av vårainternationellt arbetande har väckt förtroende både genom sin kunnighet ochskicklighet och sina talanger. Det bästa exemplet härpå är ,men det finns också många andra, ingen nämnd och ingen glömd. Det hör till historiens paradoxer att i tider då människansynes ha uppnått det tidigare ouppnåeliga, erövring av rymden, och genomelektroniken utplånande av gränserna i rummet, i är risken förförstörelse och kaos genom människans egna åtgöranden större . Vilkarisker för framtiden tar vi inte med de pågående förändringarna av luftlagren!Och vilka risker medför inte kärnvapenarsenalen! Man beräknar att det i 60 000 kärnvapen med en sprängverkan av för varje enskildmänniska. Allt detta är välkänt: jag behöver inte ge ytterligare exempel. Ändå kan det vara av ett visst intresse att ta del avfärska uppgifter från SIPRL.s utkommande årsbok. Enligt denna varvärldens militärutgifter överstigande , huvuddelengenom NATO och . Siffran brukar ställas i relation till hjälpentill tredje världen som är en tjugofemtedel av detta belopp. bör manemellertid ha i minnet att denna tredje värld har ökatsin del av militärutgifterna till mot.tidigare . Kärnvapenproven harsamtidigt fortsatt. har, fortfarande enligt , 49 prov genomförts.Från 1945 till 1980 har 1 271 sådana prov genomförts i ,, , , och . Vad har då nu senast skett internationellt? Den andrakonferensen , som skulle se över tillämpningen av icke-spridningsavtaletför kärnvapen, blev i stort sett ett misslyckande. Vid den gjordes, som SIPRIsäger, "'föga för att stärka fördraget'". Den nu pågående europeiskasäkerhetskonferensen i blir måhända något mer framgångsrik, men det vetman ännu inte. Och konferensen har blivit långt mer utdragen än vad någon kundetänka sig när den började . beräknas den avslutas först ,och frågan är om det är möjligt ens då. Den sysslar huvudsakligen med attdiskutera förtroendeskapande åtgärder och förbereda terrängen för en särskildkonferens härom. För en sådan konferens har anmält sitt stora intresseav att stå som värdland. Över huvud taget har den svenska 30 delegationeni varit uppskattat aktiv men föret har varit trögt, mycket Nr 156 '"°- den Enljusglimt finns att notera från en annan konferens - den konvention -, .qoi som haråstadkommits rörande särskilt inhumana vapen, undertecknad av ett trettiotalstater, däribland som har tagit mycket aktiv del i också w , ' p m Som helhet har naturligtvis spänningen mellansupermakterna försvårat och hindrat nedrustningsarbetet. SALT II genomfördes icke. Ockupationen,trots avtalet, i spolierade tilliten . Oron i ochkring , som långt ifrån är avslutad utan snarare i tilltagande de senastedagarna, verkar i samma riktning. 180 exemplar av SS-20, medeldistansrobotmed tre kärnvapenstridsspetsar, ett vapen avsett för och i någon mån förKina, har lagts ut på förbanden, och NATO har meddelat sin avsikt att inomnågra ar förbandslägga Pershing 2 och kryssningsrobotar. Dock skall förstförhandlingar sökas med . Mot denna bakgrund är det knappast förvånande attoptimismen inte är stor inför FN:s extra möte om nedrustningsfrågor nästa år.Det är ej heller underligt att människorna känner berättigad oro och fruktanoch att fredsrörelser av olika slag växer fram i de delar av världen där sådanarörelser är tillåtna. Det är som bekant icke överallt fallet. till motionerna, herr talman! Jag skall kortfattat gåigenom dessa -kortfattat därför att kammarens arbetsprogram är ansträngt ochäven därför att jag icke vill genom utförlig föredragning hindra kammarensledamöter från att ta del av aktstyckena i fråga. De motioner som väckts kan hänföras till tre grupper. Denförsta gruppen rör det svenska nedrustningsarbetets inriktning. Här finns enpartimotion från s och en moderat motion. 1 båda framhålls vikten av att mannoga följer den militärteknologiska utvecklingen och ägnar stor uppmärksamhetåt vapensystemens kvalitet. Utskottet delar motionärernas mening och framhåller liksomtidigare försvarsutredningen - den nu sittande - den svenska grundsynen attnedrustningspolitiken utgör en del av den svenska säkerhetspolitiken.Utrednings- och planeringsresurserna bör inriktas på ett vidsträckt område.Övervägandena bör tillgodose behovet av beredskap och handlingsflexibilitet.Särskilda initiativ pä nedrustningsområdet kan tänkas få återverkningar på våregen säkerhetspolitiska situation. Någon särskild utredning anser utskottet emellertid intepåkallad utan hänvisar till den basorganisation som finns samt tillnedrustningsdelegationen. Utskottet förutsätter att regeringen fortsättningsvisvidtar de åtgärder som krävs för att på lämpligt sätt förstärka den långsiktigaplaneringen. Därmed anser utskottet syftena med dessa motioner tillgodosedda. Frågan om en kärnvapenfri zon i behandlas i fyramotioner. I den delen konstaterar utskottet först att de nordiska länderna de facto är kärnvapenfria. och har sålunda ålagt sig denbegränsningen Nedrustning m. m. i sittNATO-engagemang att de icke i fredstid tillåter stationering av kärnvapen påsitt territorium. Det är att märka att som geografiskt begrepp ickeär kärnvapenfritt. I patrullerar ju sovjetiska atomubåtar. För att en kärnvapenfri zon skall komma till stånd krävsmedverkan av kärnvapenmakterna. Inskränkningar i deras möjligheter att användakärnvapen är en förutsättning för en sådan zon. Från svensk sida har därjämtehävdats att medelsdistansrobotar och tekniska kärnvapen, som är avsedda för målinom zonen eller som är stationerade nära zonen och har så korta räckvidder attde främst är lämpade att sättas in mot mål inom zonen, bör dras bort som ettled i en överenskommelse. Denna svenska uppfattning har vidhållits obruten under enföljd av år, och utskottet åberopar en rad uttalanden härför. Uppfattningendelas av utskottet. - i betänkandet 1979/80:22 - har utskottet ochriksdagen uttalat att ett framtida kärnvapenfritt borde vara enmålsättning. anser utskottet det också angeläget att samtal pånytt kommer i gäng för att minska den europeiska kärnvapenarsenalen. Enkärnvapenfri zon i skulle enligt utskottets mening kunna utgöra en länktill sådana diskussioner mellan framför allt supermakterna och de stater somhar kärnvapen om en faktisk kärnvapennedrustning i ett större geografisktområde än . Denna fråga har diskuterats mellan de nordiskaregeringarna vid flera utrikesministermöten och senast vid statsministermötetpå . Svensk beredvillighet att diskutera ettkärnvapenfritt arrangemang i under förutsättningen att andra berördastater är villiga att delta i en sådan diskussion kvarstår oförändrad. mening bör regeringen hålla fortsatt nära kontakt med övriganordiska regeringar för att undersöka om en gemensam grund finns i våra länderi syfte att skapa en kärnvapenfri zon i som ett led i arbetet för ettkärnvapenfritt . Finns dessa förutsättningar bör arbetet gå vidare. I vpk:s motion finns en rad andra yrkanden. De olikapunkterna skall jag icke ingå på utan bara nämna några.