prot · G40911 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag vill slutligen erinra om att den svenska regeringenoch undanröjt de flesta former av diskriminering av homosexuella.Självfallet accepterar vi inte inskränkningar av det slag berör isin fråga. 42JÖRN (vpk): Jag tackar för svaret. Till en början vill jag säga att det ju inte är så att"den och undanröjt de flesta former avdiskriminering av homosexuella" här i landet. De har undanröjt ettflertal former av diskriminering på det rent legala planet. - Detta bara som enbeskrivning av situationen. är det enda nordiska land där det fortfarandefinns kvar en grovt diskriminerande lagstiftning, som i praktiken gör detstraffbart att över huvud taget tala om och diskutera homosexualitet öppet. Detär alltså detta som har anmälts inför internationellt forum. hade jag mig naturligtvis bekant, när jag ställdefrågan, att f. n. ingen svensk är medlem av det FN-organ där den här fråganskall tas upp. Men jag tycker inte för den sakens skull att det är riktigt attgå ifrån frågan på det sätt som utrikesministern gör, när han säger att dennorske representanten sitter där enbart i personlig egenskap. I detta organsitter ju ändå ingen som privatperson, eller för sina egna åsikters skull, utanvar och en sitter där som representant för en statsmakt. Det är ju hela tidenstatsmakter som samarbetar i de olika FN-organen. I detta sammanhang är det i praktiken aldrig på det sättetatt man väljer två personer för en viss region, t. ex. en begränsad region somNorden. När det sitter en representant för någon av de nordiska länderna, så ärdet därför att man i viss mån har velat ge en representation - även omdetta är helt informellt och inofficiellt. Med tanke på det intima samarbetesom ändå finns mellan de skandinaviska länderna, särskilt på vissalagstiftningssektorer, är det helt naturligt att det inte kan vara ointressantför den norske representanten vilken ställning intar, vad Sverigeönskar att skall inta för position i det här fallet. Det bör väländå gå att påinformell väg klargöra detta. Därför är min följdfråga: Avser utrikesministern ochregeringen att genom någon direkt hänvändelse - till den norske representanteni organet i fråga, eller till den finska regeringen, eller på något annat sätt- klargöra sin mening i den här frågan? Vi har inga sådana planer som efterlyser. Det är riktigt att de som sitter i för demänskliga rättigheterna inte gör det som privatpersoner, utan att de reelltsett representerar vissa regeringar. Det är också riktigt att det f. n. ikommittén inte sitter någon svensk som vi kan ge något uppdrag. Viktigast för mig att framhålla i detta sammanhang är tvåsaker. För det första ogillar jag lika djupt som den lagstiftningsom det här är fråga om. För det andra är ett demokratiskt land med enfri press och med fri opinionsbildning. Det är rimligen genom opinionsbildningi , genom framstötar i den finska , som den finskalagstiftningen skall ändras och inte genom tillrättavisanden från den svenskariksdagen. Om regeringens bedömning av finsk lagstiftning omhomosexualitet 44 (vpk): Det låter naturligtvis säga sig i"normala" sammanhang, när det gäller vanliga delar av den legala ochkonstitutionella praxisen i ett annat nordiskt land. Men här är det fråga om endiskrimineringslagstiftning som det inte finns något motstycke till i de andranordiska länderna, där alltså utmärker sig internationellt på ettmindre smickrande sätt. Omsorgen om den nordiska saken borde då faktiskt mycketväl kunna motivera att man talar ur skägget visavi utan att detuppfattas som en pekpinne. Det är en allmänt demokratisk renhållningsåtgärd. Utrikesministern säger att regeringen inte har någraplaner på att göra en sådan framställning. Jag tycker inte det vore ur vägen omden skaffade sig sådana planer. Det finns en speciell omständighet som kanmotivera det, nämligen att utrikesminister åtminstone f. n. inte ärvem som helst i kretsen av utrikesministrar - han intar en bestämd position iEuroparådet som jag förmodar att han uppfattar som hedersam. Utifrån en sådanposition kan han inte vara alltför passiv när det gäller mänskliga fri- ochrättigheter. Jag vill alltså påstå att det ärfullt motiverat att regeringen i någon form av informell framställning klargörvar står, så att det inte föreligger några missförstånd på den punkten.Det är särdeles viktigt att den rörelse som har uppstått i föravskaffande av uppmaningsförbudet får allt stöd den kan få. Med hänsyn både till den ställning jag haroch till respekten för de resp. nordiska ländernas nationella integritet gällerdet att välja det rätta sättet när man vill tala ur skägget. Jag har valt detsätt som jag tycker är Om lämpligheten av viss reklam av postverket det endarimliga - att tala om vad jag tycker i sak och att sedan hävda att det är genomden demokratiska processen i som finska lagar skall ändras. 46 (vpk): Det är tillfredsställande attutrikesministern här i kammaren talar om sin inställning i sak. Men det hindrarinte att han också i annan form under hand delger den representant som ipraktiken är stämma i för de mänskliga rättigheterna vadregeringens inställning faktiskt innebär och vilket ställningstagande viförväntar oss av en skandinavisk representant i denna viktiga fråga. 14 § Svar på fråga 1980/81:30 om lämpligheten av vissreklam av postverket har mot bakgrund av att postverket gör reklamför postorderköp frågat mig om jag anser det tillfredsställande att postverketgenom reklam i syfte att bredda den egna verksamheten kan skapa svårigheter förden etablerade handeln i glesbygd. De fasta butikerna är av störst betydelse förglesbygdskonsumenternas varuförsörjning. strävan är inte attutvidga sina servicefunktioner på ett sådant sätt att underlaget förglesbygdshandeln försämras. Verket har i olika sammanhang uttalat sig positivttill ett samarbete med glesbygdshandlarna i syfte att stödja dessa. Postorder och lantbrevbärningkompletterar servicen i avfolkningshotade glesbygder. Den reklamaffisch somTore syftar på ingår i postens normala affärsmässiga verksamhet för attsälja sina tjänster. Det ligger i sakens natur att konkurrerandedistributionsformer kan påverkas. Jag tror dock inte att glesbygdshandelnpåverkas i någon större utsträckning, eftersom de varor som postorderföretagensäljer kompletterar snarare än konkurrerar med glesbygdshandeln. Postverketsreklam för postorderköp är på intet sätt riktad mot glesbygdsföretagen.Undersökningar visar också att det är i storstädernas förorter sompostorderhandeln har de största marknadsandelarna. 48TORE (): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. Jag är helt ense med då det gäller de förstatvå delarna av svaret. Men det som sades sedan roar nästan. Jag kom att tänkapå uttalande: På tro och tro är det stor skillnad. Här sadeUlf Adelsohn: "Jag tror dock inte att glesbygdshandeln påverkas i någonstörre utsträckning ." Jag har emellertid fått rapporter från köpmän sombor just vid porten till en stor fjällvärld i . Så säger exempelvisen fotograf att människorna på postorder köper dyra och fina artiklarsom även han försöker hålla i lager för att ge denna ort service av detta slag.Många gånger befinns det att människorna sedan inte kan sköta de saker som dehar köpt - de behöver hjälp och rådgivning. De kommer då till fotografen påorten men räknar inte med att behöva betala för denna hjälp. Hos andra köpmän än dem som handlar med specerier ochkläder är uppfattningen den att det som gör det omöjligt att i många delar avSverige ha specialbutiker är att folk köper från annat håll. Därtill kommer attmänniskorna räknar med att om det finns någon i bygden som håller sig med enbutik i ifrågavarande bransch, skall han vara beredd att rycka ut som någotslags ambulans. Jag tror att postverket kan använda sin affischering påett annat sätt. Affischerna kan sättas upp i , och andratätorter, där det inte föreligger någon risk för att den enda befintligaaffären konkurreras ut. Det är fel psykologiskt att gå ut på detta sätt, ochför min del vill jag närmast klandra en sådan här affischering. Jag är medveten om att det är helt omöjligt förkommunikationsministern att göra något uttalande om just detta fall, men jag hoppasatt denna debatt skall bidra till att de på postverket som sköter informationenoch reklamen kommer till besinning. Det finns ändå möjligheter att användaolika text till olika målgrupper. Det finns nog en rad områden som jag inte har nämnt -1,ex. den tekniska sidan - där glesbygdsföretagen far illa av attpostorderfirmorna riktar sig just till glesbygdsbefolkningen. Jag tror ocksåatt denna reklam på många håll är en spik i likkistan för dem som på ortenjobbar i berörd bransch. Om lämpligheten av viss reklam av postverket Man brukar säga att hur man än vänder sig har man svansenbak. Det kan kanske ligga något i vad säger, men å andra sidan ärfrågan den: Skall man inte låta glesbygdsborna, som verkligen har svårt att fåett ordentligt varuutbud, få ta del av postorderfirmornas försäljning? Deskulle i så fall få en sämre service än de storstadsbor här i somverkligen har ett oerhört utbud och kanske bara tio minuters avstånd vid färdmed tunnelbana. Jag kan i och för sig förstå att postorderförsäljningenkan ställa till bekymmer på ett och annat ställe, men jag tror att viskall se till den service glesbygdsborna bör ha och rimligen kan ställa kravpå. Vi skall heller inte glömma att just postverket verkligen gör vad det kanför att samarbeta med glesbygdsbutikerna. Det hade jag själv skrivit i förraårets budgetproposition. Om detta innebär någon nackdel så ger samarbetet medposten så mycket större fördelar. Jag tror nog att glesbygdsborna trots alltvill behålla denna service. Om man kan finna någon mer, som säger,selektiv form för hur detta bör annonseras i glesbygd så är jag den förste attvilligt emotta egna förslag på den punkten och vidarebefordra demtill min gode vän postgeneralen. Om lämpligheten av viss reklam av postverket 50TORE (): Det som kommunikationsministernfortsättningsvis säger är mycket vettigt. Men jag kan försäkra attdet till varje hem skickas kataloger och broschyrer och att kostnaden för dessaaffischer skulle kunna inbesparas eftersom man inte någonstans är okunnig omatt dessa firmor finns. När posten forslar paketen är frakt- och portoavgifternaganska höga, och det fördyrar varorna. Man kunde i stället tänka sig eninskränkning i denna handel och låta dem som har varubilar ta med olikaförnödenheter och varor i dessa. De kan i alla fall frakta varorna till mycketlägre transportkostnader, även om inte glesbygdens befolkning generellt fårbilligare varor genom detta. Men det finns givetvis också områden där det intealls finns några affärer, där det är milslånga avstånd och där posten är detenda sättet att få hem vissa varor- det är sant. Men jag tror ändå att denselektiva metoden då det gäller att sätta upp reklam är något som postverketfår tänka på . Som sagt: Får jag några förslag skall jag gärnavidarebefordra dem. Jag var tillsammans med just i förnågon vecka sedan och fick veta att inte posten men väl ett antal andradistributionsfirmor har en övervägande majoritet av dessa postorderfirmors utsändning.Det vore nog rätt farligt om vi inte medgav vårt postverk att konkurrera pålika villkor, för det ordnar en service över hela landet. Om de här firmornatog över skulle risken vara att de skummade grädden av ytan och ordnade detta iStockholm, , och tätorterna medan glesbygdsborna inte fick någonservice alls. Vi skall som sagt gärna se om det går att annonsera pånågot annat sätt, det har jag ingenting emot, men vi måste låta vårt postverkkonkurrera. Genom att det är effektivt och går mycket bra internationellt harvi en så bra postservice som den vi har. 52 (): Ett förtydligande: Det är ingen som av detjag har sagt nu eller skrivit i frågan tror att jag menar att postverket inteskall konkurrera. Vad frågan gäller är på vilket sätt man skall föra ut sinreklam. 15 § Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkande /81:2 betänkanden /81:1-5Socialförsäkringsutskottets betänkanden /81:1, 2 och 4-6 16 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1980/81:24 om förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen (1956:236) 1980/81:30 om och flygplatser m.m. 17 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:8av m. fl. med anledning av proposition1980/81:2 om ändring i lagen (1978:479) om försöksverksamhet med närradio 1980/81:9 av m.fl. med anledning av proposition 1980/81:4 om riktlinjer för det militära försvarets fortsatta utveckling 1980/81:10 av m.fl. 1980/81:11 av . med anledning av proposition1980/81:5 om ändring i läkemedelsförordningen 1980/81:12 av m.fl. med anledning av proposition 1980/81:9 om regionsjukvården 1980/81:13 av och /81:14 av och med anledning av proposition1980/81:10 om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173), m. m. 1980/81:15 av m.fl. med anledning av proposition1980/81:19 om intrång i nationalpark 18 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1980/81:44a.y () till industriministern om fortsatt tillverkning avradiofarmaka vid Studsvik: Tillverkning av medicinska isotoperhar ägt rum i . Dessa produkter har fått en viktig platsinom den svenska sjukvården, speciellt inom onkologin. Enligt uppgift kommer Kabi Diagnostica att lägga ner sintillverkning av radiofarmaka . Därefter får använda sighelt av importerat material. Det finns emellertid personer som vill ta övertillverkningen av medicinska isotoper och även fortsätta att vidareutveckladessa viktiga läkemedel. Jag villdärför fråga industriministern; Är statsrådet beredd att vidtaga åtgärder syftande tillatt säkerställa tillverkning och vidareutveckling av radiofarmaka vid Studsviki ? 1980/81:45 av () till jordbruksministern om ersättningen för viltskadad gröda: De nya reglerna för ersättning avviltskadad gröda har befunnits starkt negativa för lantbrukarna. Speciellt hårtdrabbade är många arrendato-rer. Medanledning härav vill jag fråga jordbruksministern: jordbruksministernuppmärksammat effekterna av de nya reglerna och vilka åtgärder avser regeringeni så fall att vidtaga? 1980/81:46 av/Irt/ifl () tillkommunikationsministern om delningen av telefonkatalogen för : sedan ett par årgenomförda delning av telefonkatalogen i har väckt starkaprotester inte minst hos länets regionala myndigheter. Med anledning av enmotion i ämnet uttalade trafikutskottet i sitt betänkande 1979/80:14:"Utskottet anser att vid eventuella överväganden om ändringar itelefonkatalogens indelning och distribution i största möjliga utsträckning börta hänsyn till framförda regionala synpunkter och önskemål i enlighet med denav fastlagda målsättningen att statliga affärsdrivande verk börsamordna sin planering med de regionalpolitiska riktlinjerna." Enligt vad jag inhämtat planerar trots dettauttalande att dels fortsätta med delningen av katalogen i ,dels genomföra en sådan delning även i andra län. Med hänvisning till det anförda vill jag frågakommunikationsministern: Hur ser kommunikationsministern pådessa planer i förhållande till de uttalanden som trafikutskottetoch gjort i detta ämne? 1980/81:47av () till statsrådet om de graderade betygen ilärarutbildningen: genomfördes pålandets samtliga lärarhögskolor olika aktioner som studiestrejk,demonstrationer och uttalanden mot graderade betyg i lärarutbildningen. Tusentals blivande lärare manifesterade sitt missnöjemed frågans hantering och sin otålighet att få en snar Nr 11 '°'"'"g- den Med dettasom bakgrund vill jag till statsrådet ställa följande IQSf) Har statsrådet tagit intryck av den massiva opinionen motgraderade betyg Meddelandp i lärarutbildningen? I så fall, på vilket sätt? 19 §Kammaren åtskildes .