prot · G40945 · 1980-12-31 00:00:00 — I långastycken handlade de om en ökad livskvalitet, mer ledighet och utökade förmåneri olika sammanhang. Det väsentligaste felet var väl att ingen hade någonriktigt klar bild av vad detta skulle kosta. Ingen hade riktigt klart för sigvem som skulle betala - alla tror alltid att det är någon annan som skallbetala. Oppositionen resonerar nu precis som om det bara handladeom att ta fram resurser som ligger och möglar på någon hylla. Att man görtransfereringar mellan olika konton innebär ju inte att man blir av med enkostnad utan bara att den skall betalas någon annan väg, ofta då viaskattsedeln. Jag skulle vilja säga att det kanske inte var något felatt vi skaffade oss dessa förmåner, men det var ett mycket allvarligt fel attvi inte tidigt visste vad det skulle innebära ekonomiskt och kanske framförallt när det gäller produktionsbortfall. Där står vi nu och ser den kalla verkligheten, ochregeringen har gjort upp en sparplan som tycks kunna röra sig om ca 6miljarder, när utskotten har prutat litet. har för sin delaccepterat de förslag som ligger i propositionen beträffandejordbruksutskottets verksamhetsområde. Vi har gjort det därför att dettaegentligen bara är en liten försiktig skrapning på ytan, delvis av ganskamarginell karaktär. Dess bättre tror jag att svenska folket redan haraccepterat detta. Svenska folket förstår att vi alla måste hjälpas åtsolidariskt att-återföra vårt lands ekonomi i balans, att skapa hälsa åt vårtlands ekonomi. Jag tror att de flesta som lyssnar till den pågåendeekonomiska debatten i vårt samhälle är mycket förvånade över den konfrontationsom oppositionen håller på med i detaljer som ändå bara ligger i marginalen närdet gäller att komma till rätta med vårt ekonomiska läge. Jag vill nu som i såmånga andra sammanhang gärna slå ett slag för möjligheten att vi skulle mognatill i svensk politik, så att vi litet mer tillsammans över blockgränsernaskulle kunna hjälpas åt att hitta vettiga lösningar. Det somGunnar resonerar om är ändå väldigt marginella saker. Besparingar i statsverksamheten, m. m. och jagtillåter mig säga att de sex reservationerna verkligen är mycket illaunderbyggda. Det är klart att besparingar leder till inskränkningar iverksamheten, och de kan bli mer eller mindre kännbara, men det har varit ensträvan att utforma besparingsåtgärderna inom områdeså, att de så långt möjligt inte får drastiska effekter. Det är därförutskottet har kunnat tillstyrka dem över lag. I fråga om livsmedelssubventionerna säger oppositionen attbesparingen uppgår till 250 milj. kr. för det närmaste budgetåret och att dettaskulle drabba de svaga. Då skall vi komma ihåg att just det har regeringenförsökt undvika genom att bibehålla och kraftigt öka subventionerna på debaslivsmedel som kan vara intressanta speciellt för barnfamiljerna. Dessutomskall vi komma ihåg att också barnbidraget höjs, även om det inte behandlas idet här sammanhanget. För att balansera vad som har sagts vill jag gärna nämnaatt statens totala tillskott för att subventionera konsumenternas kostnader förmat nu kommer upp i 4 156 miljoner. Det är rätt mycket om man tänker på atthela råvamandelen som hamnar i produktionsledet inte rör sig om mer än ca 13miljarder. En mycket mycket betydande del subventioneras alltså via'skattsedeln. Jag kan inte riktigt se det förnuftiga i att gå så mycket längrenär det gäller att betala maten via skattsedeln. säger att han inte nu kan acceptera den härutjämningen. Jag undrar när i så fall har tänkt sig att dennanedskärning skall ske. Och vilka siffror är det han saknar? Han tillåter sigatt säga att propositionen består av lösa påståenden utan siffror och att dessförslag kommer att få svårbedömbara effekter. På vilka punkter, ,finns det inte klara siffror? På vilka punkter är det lösa påståenden när detgäller besparingarna? Vilka detaljer när det gäller jordfonden saknar GunnarOlsson för att nu kunna göra sin bedömning? Jag vill gärna ha besked om detta. När man talar om att barnfamiljerna skulle få det sämre pågrund av att livsmedelssubventionerna i detta läge har avplanats litet, skallman komma ihåg att livsmedelssubventionerna tillfördes 775 milj. kr. Det är inte . Hur kan man då komma och säga att det härförslaget är ett slag som så hårt drabbar de svagaste? Finns det någon skillnad mellan majoritetsförslaget ochoppositionens resonemang som genomgående kan skönjas så är den av ideologiskkaraktär. Jag märker av både Per och anföranden attde inte har någonting emot att hårdare pressa den svaga grupp som står förråvaruproduktionen av våra livsmedel. Det är ingen särskilt enhetlig grupp -detfinns skillnader i nyanser. Men jag försäkrar oppositionen att de modernajordbrukare som har startat enligt de av staten fastlagda premisserna och somär hårt skuldsatta inte är någon särskilt stark grupp. Och jag kan inte tänkamig att det är er innersta mening att man skulle tvinga fram ett nyttproletariat som skulle stå för råvarutillverkningen när det gäller våralivsmedel. Iett läge där man inom all annan verksamhet har en kostnadsfri vidareutbildning- och det räknas som självklart aft den inte betalas av den som utbildas -tycks det vara så att ni är beredda att börja peta i detta och säga att här är någramiljoner fill kursverksamhet men jordbrukarna borde betala detta själva. Dettarimmar väl ganska falskt med allt resonemang om solidaritet och lojalitetmellan olika grupper - i varje fall när man tar sig friheten att påstå att manvärnar om de svaga grupperna. Dessagrupper drabbas nu på så många andra sätt av ett absurt ränteläge, av bekymmersom också berörs i det här betänkandet. Men socialdemokraterna är beredda attpruta och ta bort allt statligt tillskott till skördeskadefonden. Frågan ärintressant, och man kan resonera om den. Men vi vet ännu inte hur utfallet blirav det som hänt , när stora områden drabbades avvattenskador. I stället för att på ett ambitiöst och seriöst sätt intresserasig för denna fråga talar oppositionen om att bevara våra vatten- ochvåtmarker. Kan ni inte förstå hur skuldsatta unga jordbrukare som drabbas avskördeskador upplever sin situation, när man nu ytterligare skall kringgärdaoch pressa från olika håll? Vihar haft en utredning som har kommit så långt att den har remissbehandlats ochnu är under beredning i regeringen. Där behandlas frågan om principerna förskördeskadeskyddet . I det läget har man ansett att man kan gå medpå en viss nedskärning. Detta är ganska ointressant i det totala ekonomiskaperspektivet, för det är pengar som måste tillföras den som är i behov av dempå grund av skördeskada. Skulle pengarna inte behövas, är de inte hellerförbrukade. Man gör alltså ingen fakfisk besparing- som det resoneras så mycketom - om man tillför litet mindre till skördeskadefonden. Dettagäller också en hel del andra resonemang enligt vilka vissa saker skullebetalas med regleringsmedel som egentligen redan är statliga pengar, fast mankan ju diskutera vems pengar det är. Det rör sig emellertid om transfereringarmellan olika konton, varför det inte är något egentligt sparande. Dethar också sparats 25 milj. kr. när det gäller inköp av mark, och här ser viockså en liten ideologisk skillnad. Varken Per eller att det bör finnas något hinder för staten att fortsätta att köpa mermark. Ungefär så har resonemangen varit. Demotioner som handlar om avgiftsbeläggning i samband med vissa miljöärenden harvi inte kunnat tillstyrka. Detta beror inte på att utskottsmajoriteten hartagit ställning emot tanken på sådana avgifter. Det finns redan enlagrådsremiss beträffande ändringar i miljöskyddslagen, och man är nu mycketlångt framme med beredningen av ärendet. I ett statsrådsuttalande framhålls detockså följande; "Föratt underlätta bl. a. kommunernas framtida arbete med tillsynen är det enligtmin mening angeläget att kostnaderna i ökad utsträckning täcks genom avgifter.Naturvårdsverket bedriver f. n. på regeringens uppdrag ett utredningsarbete omprövnings- och tillsynsavgifter på miljöskyddsområdet. En första rapport ifrågan har redovisats och remissbehandlas f. n. Besparingari statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Närremissbehandlingen har avslutats, avser jag att föreslå regeringen att uppdraåt verket att fullfölja utredningsarbetet och att lägga fram förslag omavgifter som här avses." I det läget är det självklart att ett utskott inte utanvidare kan tillstyrka motioner som visserligen har samma syfte men som inte harde totala lösningarna klara. Vi vet ju också att frågan är under behandling. , herr talman, något om det sänkta anslaget tillmiljövårdsinvesteringar. Jag medger gärna att jag hade varit mycket lycklig,om det hade varit möjligt att bibehålla anslaget i dess nuvarande storlek. Menefter hand som avloppsreningsverken har byggts ut har det blivit mera logisktatt staten försöker uppmuntra en ny teknik, och det är avsikten härvidlag. Detär mycket beklagligt att de kommuner som redan byggt eller planerat och därvidutgått ifrån att de kan erhålla bidrag nu får en del problem. Jag tycker att detär betryggande att det i propositionen står att skatteutjämningssystemet skallsättas in för att minska dessa svårigheter. Jag vill också starkt understryka utskottets skrivning pås. Där står; "Utskottet utgår från att man från regeringens och berördamyndigheters sida tar till vara alla möjligheter att göra övergången till nyfinansieringsform så smidig som möjligt." Vi förväntar oss då att dekommuner som vid övergången kommer i kläm på något sätt kompenseras. I övrigttror vi att det är en helt riktig princip att nu successivt gå över till attuppmuntra till ny teknik i stället för att bara skicka bidrag för de uppgiftersom efter hand kan påstås vara naturhga kommunala serviceuppgifter. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan. I detta anförande instämde och (båda 57GUNNAR (): Utskottets ordförande började med att raljerahtet grand beträffande våra reservationer. a. menade han rörandelivsmedelssubventionerna att detta var en litet försiktig skrapning på ytan,som han uttryckte sig. Enligt hans mening var det bara fråga om marginellating. Vi ser det inte på det sättet, . Som EinarLarsson vet kommer det ju också att företas vissa höjningar avmatpriserna. Enligt de uppgifter som jag har fått blir det höjning av priset påen rad viktiga baslivsmedel. Jag skall bara ta några exempel. Priset på mjölkhöjs med per liter, pä smör med per kilo, på ägg med perkilo, på nötkött med per kilo och på fläsk med per kilo. Vitycker inte att detta är skrapningar på ytan. Det här kommer att slå hårt, ochpå vårt håll är vi inte beredda att ställa upp på detta. Med hänsyn tillbarnfamiljer, pensionärer och låginkomsttagare motsätter vi oss, som sagt, i det nuvarande ekonomiska läget påbörjar nedtrappningen avlivsmedelssubventionerna med 250 milj. kr. Det är, enligt vår mening, inteaktuellt att nu ta ställning fill den del av förslaget som rör nedtrappningenfrån Densaken bör tas upp vid jordbruksförhandlingarna. Vi går också med på attprisstoppsersättningen tas bort. Tiden är, enligt vår åsikt, illa vald för dethär greppet. Jag tycker att utskottets ordförande byggde upp ettbräckligt försvar för att vi nu återigen skall anvisa medel till en fond somför dagen förfogar över 400 milj. kr., jag tänker då på skördeskadefonden. Detfinns, herr talman, andra områden där de här medlen skulle vara synnerligenvälkomna. Dessutom, , förbereds f. n. i jordbruksdepartementetförslag om ett nytt skördeskadeskydd. Även på grund härav borde det f. n. intefinnas någon anledning att aktualisera en förstärkning av fonden, vilket deborgerliga i utskottet har föreslagit. några ord om de lokala avloppsreningsverken. Pågrund av en hög ambitionsnivå i kommunerna för att åstadkomma en bättrevattenvård och eliminering av en del av de sanitära problem som fortfarandefinns kvar- infe minst i anslutning till mindre tätortsbildningar i mångalandsbygdskommuner - har pengarna för det här ändamålet inte räckt till. Därför har vi fått en köbildning, och många kommuner har fått vänta ochväntar fortfarande på bidrag. Att i ett sådant läge, , klippa filloch ta bort bidraget upplevs ute i landet som en ny övervältring av kostnaderfrån staten på kommunerna-. I förening med alla andra sparförslag - uteblivnastatsbidrag till skolbyggnader, reducerade statsbidrag till lärarlöner ochmycket annat - försätter detta kommuner och landsting i ytterst prekärasituafioner. , åk ut i landet, ta temperaturen på dem som styr ochställer i våra kommuner, så skall ni få höra reaktionerna på regeringensövervältringsförslag på det här området. Besparingar i stats verksamh eten, m. m. 58PER (vpk): började med att säga attoppositionen uppträder som om det skulle ligga resurser på någon hylla ochmögla. Han har kanske fått det intrycket. Vidare sade han att det här rör sigom marginella saker. Jag tycker inte det. Höjningarna av priserna på livsmedelredan vid årsskiftet blir betydande. sade också att det med tanke på att det ändåinte rör sig om så mycket skulle vara möjligt att komma överens överblockgränserna. Jag tror inte att detta är möjligt så länge man inte är bereddatt gå de stora löntagarorganisationerna till mötes och underlätta en kommandeavtalsrörelse. De prishöjningar på livsmedel som ytterligare tillkommersom en följd av neddragningen i subventioneringen kommer självfallet inte attunderlätta den kommande avtalsrörelsen. De kommer i stället att försvåraavtalsrörelsen och omöjliggöra de överenskommelser över blockgränserna somEinar trodde skulle vara möjliga. sade att livsmedelssubvenfionerna nu kommerupp i summan 4 156 miljoner. Han ansåg detta vara en försvarlig summa, som inteborde bli större. Som jag sade i mitt första anförande har vi drivitkravet att den moms som tas ut på livsmedel skall gå fillbaka till Besparingar i stats verksamheten, m. m. konsumenterna.Alternativet är att momsen tas bort. Då rör det sig faktiskt om en betydligtstörre summa än 4 156 miljoner. Summan 4 156 miljoner torde nätt och jämntmotsvara momsen på ett begränsat antal baslivsmedel som är föremål försubvention. påminde också om att subventionerna vidföregående halvårsskifte höjdes med 775 miljoner för att det inte redan dåskulle bli stora prisstegringar till följd av uppgörelsen om jordbrukspriserna.Det är klart att subventionerna höjdes, men det skedde under löpandeavtalsperiod. Man hade fått ett ännu kraftigare genomslag, om man hade släppten summa motsvarande prisstegringarna vid det . Det genomslag somvi får vid det nu förestående kommer, som jag sade, attnegativt påverka möjligheterna att på en - om jag så får uttrycka mig - rimlignivå nå en avtalsuppgörelse mellan arbetsmarknadens parter. Sedan kom in på vad han kalladesolidariteten mellan pressade eller lågavlönade grupper i samhället. Där räknarhan in - som han uttryckte sig - grundproducenterna, jordbrukarna. Dessa var,enligt , oppositionen ute efter att ytterligare klämma åt. Jag ärinte företrädare för hela oppositionen utan för en mindre del av denna, och viär för vår del inte ute efter att klämma åt jordbrukarna. Vi vill att det avtalsom finns skall följas. Jordbrukarna skall ha en inkomst som är likvärdig medjämförbara grupper i samhället. Det är en annan sak att vi, liksomLandsorganisationen, har tagit upp vad som menas med jämförbara grupper. Slutligen kom fram tillavloppsreningsverken, och dem har jag redan yttrat mig om. sadeatt det hade varit bra, om subvenfionerna hade fått vara kvar. Tyvärr fick deinte det på grund av det kärva ekonomiska läget. Men med hänvisning till denskrivning som finns i betänkandet skall, enligt , kommuner somkommer i kläm ändå kunna få hjälp. Det är bra om det finns täckning för det. Allra sist sade att vi skall uppmuntraframtagandet av ny teknik. På den punkten är jag överens med . Iövrigt står jag kvar vid de ståndpunkter som jag redovisade i mitt förstaanförande. 59EINAR (): Jag välkomnar Per deklaration attde som arbetar inom jordbruket bör ha en ekonomisk och social standard som ärlikvärdig med jämförbara grupper. Jag kan försäkra Per att det finnsett mycket stort gap att fylla ut innan man når dit. Jag skulle vara mycketintresserad av att höra av Per och oppositionens övriga företrädarevilka kostnader de tror att vi måste komma upp i för att uppnå det målet. Jagskulle också vilja få goda råd från dem om var och hur dessa kostnader skalltas ut ur samhället. Jag tror att vi måste fram till en lösning på denna punkt,men jag försäkrar att det är mycket långt kvar. Svalget har ökat ytterligarebara på . Det är detta som är vårt dilemma: någon måste betala. Härkritiserar ni det förhållandet att vi måste plana ut livsmedelssubvenfionernatill konsument- Mendet är ju ändå konsumenterna som får betala kostnaderna via skattsedeln. Jagtror inte att det är någon fördel, om vi ökar utrymmet för den privatakonsumtionen via skattesedeln. Det finns allfid spill i byråkratin, och fråganär om vi inte har nått fram till en punkt, där vi måste överväga om det ärmöjligt att fortsätta den vägen. Något av detta ligger det också i GunnarOlssons resonemang när han säger, att han inte nu är beredd att ta upp dediskussionerna. Jag vill starkt understryka det faktiska förhållandet attsedan den nuvarande regeringen tillträdde har livsmedelssubventionerna ökatfrån 2 700 miljoner till 4 156 miljoner, en ökning med 1 400 miljoner. Det ärinte särskilt dåligt. var försiktig nog att inte svara på minafrågor på vilka punkter propositionen lämnade dåliga besked och på vilkapunkter propositionen innehöll lösa formuleringar - det var väl sådanastandardformuleringar, som hör till. Men när ni nu än en gång i litet svepandeformuleringar talar om svaga grupper skulle jag gärna vilja få veta följande.Hur mycket tror ni att man per barn förlorar eller vinner genom ökadebarnbidrag och den här utplåningen av livsmedelssubventionerna? Jag är intesäker på att barnfamiljerna behöver vidkännas någon del av denna besparing. Låt mig än en gång som ett mera generellt resonemang sägaatt man kan inte med besparingar klara landets finanser utan att det kännsnågonstans. Här är det en klar ambition att de som bäst kan bära bördorna ocksåskall bära dem. För min egen del vill jag ärligt deklarera att kan jag på någotsätt medverka till att den ambitionen upprätthålls, att inte de svaga drabbas,kommer jag också att göra det. Någonstans måste man alltså ta resurserna. Man kan intelugga en flintskallig. Eftersom ni kritiserar besparingarna på alla områdenskulle det vara väldigt intressant att höra var ni vill ta de stora pengarnaför att få ordning på landets ekonomi. Var skall ni ta dem i den kommandebudgetberedningen, då det kanske behövs mycket större tag? Besparingar i statsverksamheten, m. m. 60GUNNAR (): Först några ord om utvärderingen avlantbrukarnas inkomster i förhållande till andra grupper. vet attvi snart får en utvärdering i en mycket omfattande utredning, där man har valtut fyra typiska jordbrukslän och gjort en seriös bedömning. Det skall bliintressant att se utfallet av dem. Man har jämfört lantbrukarnas inkomster medinkomsterna för andra grupper i de fyra berörda länen. Jag hann inte svara på frågor om vilkapunkter som vi bedömer vara oklara i propositionen. Jag nämnde några punkter imitt inledningsanförande, där vi inte anser det möjligt att bedöma effekten avde föreslagna åtgärderna. Och jag sade att vi är beredda att ta ställning tilldem när de är mer fullständigt redovisade. I propositionen förutskickar regeringen vissanedskärningar av olika anslag. Jag kan nämna några sådana: det gäller anslagfill skogsbilvägar och 7 protokoll 1980/81:45 Besparingari statsverksamheten, m. m. till skogsodling pånedlagd jordbruksmark. Likaså aviseras en omläggning av reglerna försalmonellabekämpning, vilket skulle kunna leda till minskade kostnader. Även idessa fall avser regeringen att återkomma i budgetproposifionen, och därför ärdet som jag sade tidigare vår uppfattning att det inte finns anledning att ta ställning till dessa frågor. När budgetpropositionen föreligger, då harhar vi helt andra möjligheter att bedöma förslagen. Jag återkommer sedan tillfrågan om livsmedelssubventionerna. måste väl ändå medge att detär så, att som de rätt kraftiga höjningarna av priserna påbaslivsmedel enligt överenskommelse träder i kraft skär man nedmatsubventionerna med 250 miljoner, vilket utskottsmajoriteten ställer sig bakom.Jag tror att reaktionen på detta bland barnfamiljer, låginkomsttagare ochpensionärer kommer att bli mycket större än vad ville göragällande i sitt anförande. 61 PER (vpk): sade att det var ett stort svalg mellan jordbrukarnasnuvarande inkomst och det inkomstmål som har uttalat och som innebäratt jordbrukarna skall ha en inkomst som är likvärdig med den man har ijämförbara grupper. Det skulle innebära att vi i dagens läge egentligen inteföljer det avtal som är antaget. är det nog inte helt och hållet belagt hurdet förhåller sig på den här punkten, utan det var väl närmast fråga om ettintryck som hade. Men jag tror att hans bedömning är riktig i endel fall, särskilt när det gäller jordbrukare som är förhåUandevis nya och somhar htet eget kapital och alltså stora skulder. Dessa grupper kan ha detbesvärligt. Men det ligger en komplikation i att som man har gjort tidigarejämföra en grupp näringsidkare - de är ju inte löntagare i vanlig mening utan istället en typ av småföretagare, och deras verksamhet kräver mycket kapital peryrkesverksam - med sådana som är anställda exempelvis inom LO-området. Det ärinte okomplicerat att göra en sådan jämförelse. Den som är yrkesverksam inomjordbruket måste ju bygga upp ett betydande eget kapital för att kunna drivasin verksamhet. Har han det inte från början, måste han bygga upp det efterhand, och det är en besvärlig process. sade också att det i längden inte är någon fördel att betala maten viaskattsedeln och att man nog inte borde gå vidare på den vägen utan kanskeavveckla subventionerna . Han sade vidare att det kan bli ett spillgenom den byråkrati som följer av att man har systemet medlivsmedelssubventioner. Ja, om det skulle vara så att det bevisligen uppstårett betydande spill i byråkratin, då går det ju att undvika det genom att istället helt enkelt ta bort livsmedelsmomsen. Då försvinner ju detta. Men somjag sagt tidigare kan det vara en fördel att gå subventionsvägen, när man ändåmåste ha en apparat i samhället för att få in momsen och kontrollera den. Ochvia storleken av subventionerna på olika livsmedel kan man ju - om man nu verkligenhar en sådan vilja - styra konsumtionen i en näringsmässigt önskvärd riktninggenom att öka subventionerna på sådana varor som är vikfiga ur näringssynpunkt.Vi har ju nu en mycket hög subvention på Densubventionen är så hög att om man tog bort momsen, så skulle det få deneffekten att mjölken kom att stiga i pris - defta kanske gäller för ytterhgarenågon produkt bland bashvsmedlen, men det har jag inte närmare undersökt. Vihar ställt kravet att man antingen tar bort momsen eller ökar subventionerna,så att de motsvaras av samma belopp som vi tar in via momsen. Vi anser att viinte skall ha mervärdeskatt på livsmedel. Anf.62 (): Det är inte första gången Per och jag diskuterar frågan omlivsmedelssubventioner kontra matmoms. Jagtycker det är rätt intressant att kunna konstatera det som också Per Israelssonkonstaterade, nämligen att vi genom det system som vi nu har medlivsmedelssubventioner kan åstadkomma en mycket mer målinriktad styrning ängenom att bara ta bort matmomsen. Vi hörde det fina exemplet med mjölken,där vi verkligen kan ge eft tillskott till dem som bäst behöver det. Därförtror jag alltjämt att det system vi har är överlägset det system som PerIsraelsson pläderar för, att ta bort momsen på mat. Dessutom- och det har vi också varit överens om tidigare - motsvarar dessa 4 156miljoner sammantaget ganska bra den moms som tas ut på de varor som ärsubventionerade. Resten av de varor där man tar ut matmoms är inte precisbaslivsmedel. Jagtror också om att byråkratin skulle bh ännu dyrare än nu med ett differenfieratmomsuttag.