prot · G40935 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringen har helt enkelt struntat i arbetsgruppensintentioner och i beslut. Arbetsmarknaden i har under senare tidblivit alltmer problemfylld, framför allt beroende på att är detenda län som har betydande inslag av de tre stora krisbranscherna handelsstål,specialstål och textil- och konfektionsindustri. Stora problem har ocksådrabbat gjuteriindustrin, verkstadsindustrin och då specielltmetallmanufakturindustrin samt träindustrin. i tillsatte därför 1977 enparlamentarisk utredning med uppgift att genomföra en specialutredning omnäringslivet i . Den här utredningen, näringslivsutredningen iD-län (NUD), under ordförandeskap av , avgav den 15 januari1979 sin rapport. Enligt denna förutsågs en minskning i enbartindustrisysselsättning i länet med 4 300 arbetsfillfällen under åren 1975-1985.Av dessa beräknades 2 000 arbetstillfällen försvinna iNyköping-Oxelösundsregionen. i har vid en senareundersökning påvisat att den här utvecklingen accelererat. På halva perioden,1975-1980, har industrisysselsättningen minskat med inte mindre än 4 700arbetstillfällen. Och enligt samma undersökning kan ingen vändning i den härutvecklingen förväntas. Regeringen har naturligtvis tillställtsnäringslivsutredningens rapport och länsarbetsnämndens material men har heltunderlåtit att vidtaga de kraftfulla åtgärder som har beslutat om. Med vår mofion 1980/81:31 har vi önskat redovisa ett, somvi anser, lämpligt objekt för att utnyttja de resurser som friställs i Nyköpinggenom nedläggningen av Fil. skulle en förläggning av pilotskolan tillNyköping ha inneburit att utfästelsen från sida tillnågon del äntligen infriades. Om , som vi har anledning förmoda då utskottetär enigt, avslår vår motion, måste vi kräva att regeringen äntligen tar sittansvar och följer beslut att fullt ut kompensera för de 550arbetstillfällen som gått förlorade genom nedläggningen av F 11. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. I anförandet instämde SvanteLundkvist (s), (), (), (), AnitaPersson (s) och (). 120BERTIL (): Med anledning av inlägg villjag betyga att vi i trafikutskottet har varit medvetna om att starka skäl ocksåhar talat för , när vi har diskuterat den framtida pilotutbildningenslokalisering. Men hotet att den fortsatta utbildningen efter dengrundutbildning som vi nu är överens om att förlägga till skullekunna förläggas utanför , om lokaliseringsfrågan fortfarande hålls heltöppen, och kraven på närhet fill högskoleutbildning, sammanvägda med en samladtrafikpolitisk och ekonomisk bedömning, har talat till fördel. Ettenigt utskott står bakom den bedömningen efter att noga ha vägt alternativen. Men jag vill, herr talman, understryka att detta inte fårinnebära att statsmakternas ansvar för att uppfylla sina löften gentemotNyköpings kommun kan anses avlöst. Tvärtom bör nu alla övriga uppslag aktivtprövas, så att man skall kunna utnyttja de särskilda resurser som Nyköpingerbjuder. Med dettavill jag, herr talman, yrka bifall till trafikutskottets förslag. Utbildning av piloter för den civila luftfarten 121ROLAND (): Kommunikationsministern har i proposition1980/81:6 föreslagit att huvuddelen av den civila flygpilotutbildningen skallförläggas till . Däremot kan, säger kommunikationsministern, denbolags-anpassade utbildningen förläggas till annanort. Detta bör organisationskommittén, som skall filisättas för att klarläggaförutsättningarna för att samordna det första skedet i den s. k. C-utbildningenmed denna utbildning , närmare undersöka. Samtliga västmanländska riksdagsledamöter har i en motion,som avlämnades under den allmänna mofionstiden, föreslagit somlokaliseringsort för flygpilotutbildningen i dess helhet eller lämpliga delardärav. har kommunikationsministern kommit fram fill att huvuddelen av dencivila pilotutbildningen bör, för en samordning med flygvapnets utbildning ochett effektivare utnyttjande av resurser, förläggas till . Ett enigttrafikutskott står bakom detta förslag, och det finns ingen anledning för migatt nu ha en annan mening. Vad jag däremot vill understryka är att ärlämplig lokaliseringsort för den flygbolagsanpassade utbildningen. Eftersom denförsta intagningen av elever till skall ske , så blir detaktuellt med den bolagsanpassade utbildningen under hösten 1982.Detta passar precis med avvecklingen av den militära flygverksamheten vid iVästerås, vilken skall upphöra . En samordning avdenna avveckling och en start av den bolagsanpassade civila pilotutbildningenskulle innebära att en del personal vid kan stanna kvar och där finnafortsatt arbete. Utbildningen skulle därmed också kunna komma i gång på ettsmidigt sätt, och regeringen skulle uppfylla det löfte den gav i proposition1978/79:96 att starka statliga insatser skulle göras för att kompenseraVästeråsregionen för förlusten av . Utbildning av piloter för den civila luftfarten I finns redan utbildningarsom har anknytning till flyget. Där finns den civila flygteknikerutbildningenpå högskolenivå, som startat . Här har vi alltså en anknytning tillhögskolan. Dessutom finns landets enda flygmekanikerutbildning pågymnasienivå som resursmässigt kommer att samordnas medflygteknikerutbildningen. Här finns möjligheter till personal-, lokal- ochresursmässiga samordningar för samtliga dessa tre utbildningar. Från Hässlöflygplatsen i finns flyglinjeVästerås-Köpenhamn-Västerås i SAS regi. Dessutom har Basair ett ganskaomfattande affärsflyg, och man har sökt koncessioner för att utveckla dettaytterligare. Flygplatsen har erforderlig standard vad gäller bansystem,navigering och landningshjälpmedel och civil standard på inflygningsljus. Godamöjligheter till inflygningsövningar med instrumentlandningssystem erbjuds genomnärheten till , och . För en företagsinriktadpilotutbildning är också närheten till av betydelse, då flygbolagspersonalkommer att användas i utbildningen. Den utredning som ligger fill grund för den propositionsom vi nu behandlar visar också att erbjuder de bästaluftrumsförhållandena och tillsammans med har de väderstatistisktbästa förutsättningarna. kan således för den bolagsanpassadepilotutbildningen erbjuda mycket goda förutsättningar. Till detta bör läggasföljande arbetsmarknads-och regionalpolitiska argument: Av rikets residensstäder ligger sist vadgäller andelen statligt sysselsatta. Betydande nedläggningar har underefterkrigsperioden gjorts, vilket inneburit stora minskningar av antaletarbetstillfällen inom den statliga sektorn i . Flygflottiljen somskall läggas ned är med sina ca 400 sysselsatta den enda statligaverksamheten i länet av större betydelse utanför industrisektorn, bortsett frånlänsförvaltningen. Länet och har ej - i motsats till de flesta andralän och länscentra - fått del av omlokaliseringen av statlig verksamhet. F. n. är industrin i inne i en omfattandekris. Nedläggningen av metallurgin i Spännarhyttan, neddragningarna iSurahammar och , varslet om permitteringar av 1 200 anställda vidFagersta AB är skäl som väl talar för att behovet av arbetstillfällen iVästmanland är stort, liksom behovet av en bättre differentierad arbetsmarknad. Jag vill med detta göra denorganisationskommitté som skall tillsättas och huvudmannen förbolagsutbildningen, SAS, uppmärksamma på som lokaliseringsort förbolagsdelen av den civila pilotutbildning- Idetta anförandeinstämde och (båda Utskottets hemställan bifölls. 7 § Denadministrativa utformningen av jordbruksprisregleringen, m. m. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /81:6 om den administrativa utformningen avjordbruksprisregleringen, m. m. 122 (): Jag vill gärna från början betona att jagtycker det är mycket vikfigt att frågorna kring jordbruksprisregleringen inteblir ett område av politiken som bara intresserar en mindre krets av politikeroch några få experter och tjänstemän. Därför måste man hälsa medfillfredsställelse att riksdagsrevisorerna har ägnat både jordbruksprisregleringenssystem och dess administration en speciell granskning. Att detta i dessa tiderav ekonomisk kris och besparingsiver är en sektor som tilldrar sig uppmärksamhethos statsmakterna beror kanske på att stora statliga penningsummor över dennaprisreglering förs över till konsumenterna. Det står alltså stora pengar påspel när det gäller jordbruksprisregleringen. harbudgetanslagen fill prisreglering på jordbruksprodukter uppgått till ca 4miljarder kronor . Jordbruksprisregleringen är, såsom det också står iriksdagsrevisorernas utredning, en kombination av ett gränsskydd motutlandskonkurrens och genom halvårliga överenskommelser fastlagda priser påjordbrukarnas produkter. Till skedde det i kombinafion med ett prisstopp.Gränsskyddet utgörs i princip av ett system med införselavgifter påjordbruksprodukter vid import. De marknadsreglerande uppgifterna gälleregentligen olika sätt att omhänderta de överskott som uppkommer t. ex. genomatt man stimulerar till export med bidrag, genom att man ger stöd filllagerhållning av jordbruksprodukter eller genom olika produktionshämman-demekanismer. Vi har nämligen - vilket kanske inte är allmänt känt -överskott påen hel del jordbruksprodukter här i landet. Dessa marknadsreglerande uppgifter handhas av statensjordbruksnämnd som central myndighet och av några regleringsföreningar som ärägda av intresseorganisafionerna men där staten har en viss representation istyrelsen. har revisorer konstaterat att denna verksamheti stort sätt fungerar väl. Men man anser det vara en brist att målen förprisregleringen inte ständigt avstärris mot det faktiska utfallet av den.Revisorerna vill därför att man skall ytterligare undersöka möjligheterna attgöra en sådan avstämning och att få en ökad målstyrning av verksamheten, ochman vill i det syftet ha en utredning. Man anser också att konsumenfintressetbör lyftas fram och få en bättre bevakning i regleringsföreningarna. Jag tycker att det är rätt naturligt att riksdagsrevisorerna,när det gäller en verksamhet som kostar statskassan över 5 000 milj. kr. perår, vill ha en garanfi för att verksamheten verkligen är rätt avvägd iförhållande fill de mål som vi här i har ställt upp. Vi tycker attdet är litet märkligt att utskottets borgerliga majoritet inte vill att deproblem som riksdagsreviso- Den administrativa utformningen av jordbruksprisregleringen,m. Den administrativa utformningen av jordbruksprisregleringen,m. rerna harangett skall närmare belysas. Efter allt tal från de borgerliga partiernas sidaom byråkrati och krångel är det egenfligen rätt anmärkningsvärt, att man intevill lyssna till kritiska röster när det gäller ett regleringssystem, som förallmänheten verkligen måste framstå som en svårgenomtränglig labyrint. Nogmåste det vara riktigt att konsumenterna kan komma till tals, så att derasintressen beaktas på detta för både samhällsekonomi och privatekonomi såavgörande område. Vi socialdemokrater har gärna velat tariksdagsrevisorernas uttalande på allvar. I vår reservation nr 1 vill vi ilikhet med revisorerna ge regeringen till känna att man bör försöka finna meraprecisa mål för jordbruksprisregleringen, så att verksamheten kan styras. Dåskulle det bli mindre tvekan om att det fakfiska utfallet blir det avsedda. Detgäller ju speciellt frågan om jordbrukarnas inkomstföljsamhet. I riksdagenfattade vi beslut om ytterligare utredning om detta område.Det har pågått en utredning om jordbrukarnas levnadsnivå jämförd med andragruppers. Denna utredning kommer att läggas fram inför början avförhandlingarna om ett nytt avtal. Frågan vilket inkomstgrepp som är mesträttvisande vid en jämförelse mellan jordbrukare och andra liknande grupper ärmycket intressant. Likaså är frågan om den sociala standarden intressant, t.ex. spörsmålet om vilka levnadsnivåkomponenter som är av intresse för att manskall kunna jämföra standarden mellan olika grupper i- samhället. Vidare är det intressant att se hur de skatteregler som vibeslutar om här i påverkar jordbrukarnas inkomstsituation. Dennapåverkan gör att det kanske blir mycket svårare att göra en jämförelse medandra löntagares situation. Över huvud taget kan man säga att allt bör göras för attinkomstjämförelserna skall bli mera rättvisa. Vi bör sträva efter att fattabeslut med en bättre faktabakgrund . Därför yrkar visocialdemokrater bifall till reservation nr 1. Med hänsyn till att statens jordbruksnämnd har en mycketstor betydelse som ledare av prisförhandlingarna mellan jordbrukarnasförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen och som övervakare av attgränsskyddet verkligen fungerar bör den ha en allsidig sammansättning. ärdet bara generaldirektören som i styrelsen representerar allmänintresset. Deövriga sex ledamöterna får närmast anses vara intresserepresentanter. Det är jurätt ovanligt att det i ett statligt verks styrelse inte finns t. ex. någrariksdagsledamöter. Det finns alltså inte några sådana i jordbruksnämndensstyrelse. uttalade faktiskt på en anmälan avden dåvarande jordbruksministern att styrelsen skulle utökas. Men sedan desshar inte jordbruksministrarna haft något intresse av att infria det löftet,vilket vi socialdemokrater mycket beklagar. De mycket viktigaavvägningsfrågorna om det mycket strama gränsskyddet kring vårjordbruksproduktion samt de olika produktions- och prisreglerande insatsernamåste behandlas med stor allsidighet och med öppen insyn. Därför yrkar jagbifall till reservation nr 2, där detjust krävs att jordbruksnämndens styrelse får en mera allsidig sammansättning. En annan punkt i riksdagsrevisorernas berättelse gällerregleringsföreningarna, konsumentintresset och konsumentrepresentationen överhuvud taget beträffande jordbruksprisregleringen. Vi har sju regleringsföreningari , vilka har hand om mycket stora belopp. Som exempel kan nämnas SvenskKötthandel, en ekonomisk förening som reglerar marknaden för kött och fläsk.Denna förening omsätter faktiskt införselavgifter på 150 milj. kr. och subventionsmedeluppgående till 176 milj. kr. , alltså sammanlagt 326 milj. kr. SvenskÄgghandels verksamhet omslöt 75 milj. kr., och den föreningen kämparmed olika medel mot ständiga överskott på ägg. omsatteförra året för av subventionsmedel och för 229 milj.kr. i införsel av livsmedel. Vad som är viktigt att bevaka i dessa regleringsföreningarär dels att dessa pengar används på ett för konsumenterna riktigt sätt, delsatt främst priset används som regleringsmedel -inte en mängd olika regleringarsom bara gör systemet ännu mer krångligt. Vi bör inte ha ett högt pris på våravikfiga baslivsmedel som vi får sfigande överskott. Då har vi ju satthela marknadsmekanismen ur spel. F. n. är fakfiskt producenterna och grossistledetdominerande i regleringsföreningarnas styrelser. Det finns ofta i dessaföreningar tre ledamöter filisatta av regeringen, varav en ärkonsumentrepresentant. Det kan ju sägas vara bra, men oftast fattas de förkonsumenten viktiga besluten i arbetsutskottet - och där är i de flesta fallinte konsumentrepresentanterna med. Detta vill vi socialdemokrater ändra på. Vivill ha in konsumentrepresentanterna i arbetsutskotten. Vi vill också ha enöversyn av konsumentdelegationens ställning och sammansättning. Utskottet hänvisar fill att konsumentdelegationen sedanfrågan senast behandlades har fått ytterligare en tjänst. Ja, vi har fått enhalvtidsanställd sekreterare - men en duktig sådan. I övrigt har vi enarvodesavlönad sekreterare som endast har denna uppgift som bisyssla. Såledesskall litet mer än en halv tjänst räcka till för att hjälpa konsumenter frånolika håll när de skall förhandla med jordbrukarnas förhandlingsdelegation, sombakom sig har stora utredningskanslier. Vi får god hjälp av jordbruksnämndenstjänstemän, men hur som helst blir det lånat material, inte det egnamaterialet, som vi har i konsumentdelegationen. har alltså konsumentdelegationen fått ökadeuppgifter i förhandlingsarbetet . Ständigt flerförhandlingar, ständigt fler uppgifter läggs av riksdag och regering påförhandlarna - frågor som man tycker det är enklast att få lösta vidförhandlingsbordet och inte i . Det finns också vissa andra problem ikonsumentdelegationen. Ett av dem är att det som ledamöter i delegationen finnsnågra representanter för privat livsmedelsindustri. Det skall inte förnekas attindustrins synpunkter i vissa fall kan vara mycket viktiga. Men tyvärr kan iandra fall intressegemenska- Den administrativa utformningen av jordbruksprisregleringen,m. Den administrativa utformningen av jordbruksprisregleringen,m. pen mellanden privata industrin och den producentkooperativa verka förbryllande, närindustrirepresentanter plötsligt skall representera konsumenterna. Detförekommer faktiskt i vissa förhandlingar att en industriföreträdare deltarsom konsumentrepresentant när vi som förhandlingsmotpart har en medlem i denbranschorganisation som denne industriföreträdare är chef för. Jag tycker detär allvarligt - eftersom man inte får kunna betvivla intresset och engagemangetfrån konsumenterna hos dem som vid prisöver-läggningarria representerarkonsumenterna. Det är nämligen partsöverläggningar, och överenskommelsernamellan de två parterna måste alltid bli resultatet av avvägningar mellan olikakrav. Men om några förhandlare har dubbla eller störda lojaliteter kan detskada förtroendet på både den ena och den andra sidan av bordet. Vi socialdemokrater har i reservation 3 refererat tillalla dessa frågor kring en förstärkning av konsumentrepresentationen i olikaorgan som har med förhandlingar att göra. I reservationen begär vi alltså attdet skall ges regeringen till känna att man bör bredda konsumenfinflytandet,öka styrkan i konsumentdelegationens sammansättning och förstärka dekansliresurser den har till sitt förfogande. Jag yrkar bifall också till reservation 3. I dettaanförande instämde (). 123 (vpk): I det föreliggande betänkandet behandlas ettdelyrkande i en vpk-motion, 1979/80:306, om vissa frågor inomjordbrukspolitiken. I detta delyrkande har vi föreslagit att en översyn görs avvad som skall förstås med "jämförliga grupper" då det gäller att vidförhandlingar om priserna på jordbrukets produkter uppnå det jordbrukspolifiskainkomstmålet. Anledningen till att vi anser en sådan översyn behövlig är denständiga diskussion som förs om vad jämförbara grupper är. revisorer har i stort sett varit inne på sammatankegångar i sin skrivelse. begär där en utredning angående möjligheternaatt tillämpa ökad målstyrning av jordbruksprisregleringen. Som en följd av denständigt återkommande diskussionen vid prisöverläggningarna borde det varaangeläget att få så preciserade mål som det över huvud taget är möjligt. Utskottet anför att man 1977, då fastställdenuvarande jordbrukspolitiska riktlinjer, inte fann någon anledning attprecisera inkomstmålet. Och utskottsmajoriteten drar den slutsatsen att någraskäl till en ändring av beslutet vad avser detta avsnitt inte finns. Man harinte hittat någon motivering härför. Ja, man kan ha delade meningar om detta,och det har man ju också. Men jag ställer mig frågande till vad det är somutskottsmajoriteten skyggar för. Skulle det inte vara en hjälp i prisöverläggningarna,om målsättningarna bättre preciserades? Eller finner utskottsmajoriteten denständiga diskussionen tillfredsställande? Vi menar att det finns motiv för enöversyn, något som också revisorer anser. Eftersom vårt första yrkande i motion 306 har medtagits ireservation nr 1 ber jag att få yrka bifall till denna reservation. 124 (): Ett bra tag innan jag började mitt arbete iriksdagen hade jag ett samtal med en socialdemokratisk riksdagsman som då hadearbetat rätt länge i . Han sade vid det tillfället att han av sittparti hade fått till uppgift att följa de jordbrukspolitiska frågorna. Han höllpå med det , men sedan gav han upp. Han tyckte attjordbruksprisregleringen och allt vad som hörde till den var så inveckladefrågor att det över huvud taget inte gick att sätta sig in i dem. Det är inteutan att det hade funnits anledning också för revisorer att ha någotlitet av samma inställning som denne socialdemokratiske riksdagsman. De ger signämligen in på frågor som de av allt att döma inte förstår. Åtminstone ger inteden skrift som presenterats belägg för att man förstått frågorna. Man pratar såfint om en målstyrning av jordbruksprisregleringen, men man avstår från atttala om vad en sådan egentligen innebär och vart man syftar med den. Jagbeklagar att , som ju skall vara kunnig på det här området - honingår ju i konsumentdelegationen -, inte heller ägnade mycken tid åt attredovisa vad en sådan målstyrning skulle innebära. Situationen är ändå den att vi har en mängd olikaförhållanden inom jordbruket. Prakfiskt taget ingen producent är den andra lik.Detta gör att det minsann inte är lätt att åstadkomma en målstyrning som gervarje företagare den rättvisa som det självfallet skulle vara intressant atterhålla. I anledning av uttalande om det storaöverskott som vi fidvis har skulle jag först vilja säga att vi ju f. n. harmycket begränsade överskott och att de överskott som finns framför allt ärbetingade av att vi har en betydande import av samma slags produkter. Sedan till det här regleringssystemet ochjordbruksnämndens sammansättning. Det är klart att det är fråga om hur storjordbruksnämnd man vill ha. Det måste rimligen vara en balans ijordbruksnämnden, så att olika intressen väger någorlunda jämnt där. Det har viockså f. n. - vi har både konsumentintressen och jordbrukarintressen, och vihar tyckt att det en riktig utveckling. Vi tror att man därmed åstadkommer ettlika bra arbete som om jordbruksnämnden vore betydligt större. Vad beträffar regleringsföreningarna och derassammansättning har ju jordbruket som sådant inte något intresse av att bygga utdem ytterligare. har sagt att det är viktigt att konsumenternaäven där är med i beslutsfattandet. Det är möjligt att det inte ärkonsumentrepresentanter med i alla arbetsutskott. Jag kan emellertid inteunderlåta att i samband med resonemanget om regleringsföreningarna peka på attdet är jordbrukarintressena som väger allra tyngst där. De svenska jordbrukarnamåste själva stå för de kostnader som exporten av deras produkter svarar för,och av den anledningen kan det vara rimligt att jordbruket är ganska starktrepresenterat i regleringsföreningarna. Den administrativa utformningen av jordbruksprisregleringen,m. Den administrativa utformningen av jordbruksprisregleringen,m. När det gäller konsumentdelegationen menar det framgår också av motionen och reservationen - att den inte alls harde resurser som hon anser att den borde ha. Ja, först och främst kunde det vara bra om vi av GretheLundblad fick en klar definition som visade vem som är konsument. Skall enkonsument tillhöra någon viss organisation eller något visst förbund, eller vadär det han skall vara'' Vi har ju konsumenter överallt i landet - praktiskttaget alla är ju konsumenter av de här produkterna. Och vi har enkonsumentdelegation, där både konsumentkooperationen ochlöntagarorganisationerna är företrädda. Vidare menar att konsumentdelegationen haralldeles för små resurser. Hon sade att bara en eller en och en halv tjänststår till dess förfogande. Låt mig då påminna om att hela jordbruksnämndensutredningsavdelning beredvilligt står till konsumentdelegationens förfogande ochlämnar ut alla uppgifter och utredningsresultat som man där kommer fram till.Bara utredningsavdelningen på jordbruksnämnden består av åtminstone ca 30personer. Låt mig, herr talman, bara tillägga att vi ijordbruket faktiskt får betala hela det utredningsmaskineri som vara så stort och så starkt. Vi måste själva betala vartenda öre avkostnaderna. Jag ber att få yrka bifall till utskottets förslag. 125GRETHE (): När jordbrukets talesmän kommer upp italarstolen vill de väldigt ofta och gärna framhålla att alla andra som harsynpunkter på lantbruket yttrar sig i frågor som de inte förstår. är jag trött på att höra detta.