prot · G409152 · 1980-12-31 00:00:00 — En huvudanledning till att intresset för denna Forsmarksledning ärsåstort är just svårigheterna att göra sig av med all elektrisk ström. Därför vill man dra ned på elproduktionen i Forsmark och använda hetvattnet i stället. Rikdinjer för energipolitiken, m. m. finns det många starka motiv föratt inte acceptera en sådan hetvattenledning. Dels kan man vara mycket tveksamtill om projektet är ekonomiskt berättigat. Tekniken är ju väldigt osäker närdet gäller så stora transporter av hetvatten. Dels kan detta innebära en formav bindning till kärnkraften. Det är inte så att man måste ha ett kärnkraftverki andra ändan, men om man skall elda med kol är det inte särskiltvettigt att göra det i Forsmark. Därför är risken mycket stor atthetvattenledningen skulle kunna åberopas som ett motiv för attfortsätta med kärnkraft. Men det kanske allra allvarligaste är atthetvattenledningen och det värmesystem som den representerar innebär att manfår ett uppvärmningssystem med höga kapitalkostnader och låga rörligakostnader i . Och det innebär i sin tur att det kommer attbli dålig lönsamhet för alla strävanden att i hushålla medenergi och införa alternativa energikällor. Därför, fru talman, vill jag hävdaatt hetvattenledningen strider mot uttalade övergripandemålsättning att vi skall sträva mot ett energisystem, baserat på helst inhemskaoch förnybara energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Och när man skallbygga upp ett värmesystem för , tycker jag att man skall se till attdet överensstämmer med nationens övergripande energipolitiska mål. Stockholmsregionenfår inte kasta loss från landet i övrigt och bedriva sin egen energipolitik. I en motion undertecknad av ett antal centerpartister frånStockholmsregionen har vi skisserat principerna för ett annat energisystem,baserat på flera energikällor, energihushållning, värmepumpar, utnyttjande avNynäskombinatet m. m. Vi kräver att det alternativet skall utredas ordentligt. På den här punkten har vi fått utskottets stöd. Ibetänkandet finns uttalat ett krav att man skall utreda sådana alternativordentligt, innan man tar ställning. Jag vill notera det med mycket stortillfredsställelse. är det naturligtvis ett ansvar för de kommunala organeni att se till att en sådan decentraliserad uppvärmning iStockholmsregionen verkligen utreds på ett seriöst sätt. Jag är säker på att omman gör det kommer Forsmarksalternativet att framstå i all sin orimlighet ochgå till historien som ett misslyckat gigantprojekt som lyckligtvis aldrig blevutfört. Jag tycker att utskottets ställningstagande aren vikfig pekpinne fillSTOSEB, som har varit alldeles för ensidigt bundet tillForsmarksalternativet. Jag vill , fru talman, göra en litenrandanmärkning fill. Jag tycker det är myckettillfredsställande att vi nu kommer att få ett samlat statligt myndighetsansvarpå energiområdet. Jag tycker också det är viktigt att detta verk liksom andranya verk placeras utanför Storstockholmsområdet- det är en viktigdecentraliseringsåtgärd. Men jag vill gärna skicka med på vägen att detta intebör utesluta en placering inom . Det finns delar av Stockholmslän som inte tillhör - jag tänker särskilt på Norrtälje.Jag vill gärna att man iraden av orter som kan bli aktuella inte skall glömma bort , Nr152 som kanvara ett attraktivt alternativ för en verksplacering och varför inte för den I dettaanförande instämde (). AnL 8 HÄDAR () replik; ELAK, elanvändningskommittén, var enig om attutforma förslag till restriktioner mot direktverkande elvärme, av det slag somjag redovisade i går och som också återfinns i regeringens proposition och iutskottets hemställan. I det avseendet var , som tillhördeelanvändningskommittén, helt överens med kommittén. Han ville dock-jag villgärna göra det tillägget - sträcka sig längre i fråga om restrikfioner och gåhårdare fram än vad kommitténs majoritet ville, och det har han redovisat här . Innebörden i det här förslaget är att man inte skall fåanvända direktverkande el vid nytillkommande permanentbebyggelse, men från denregeln anger vi ett antal undantag. Man skall t. ex. få använda direktverkandeel i industrins och jordbrukets processlokaler, i vissa fall inom sjukvårdenoch för att skydda värdefull kulturbebyggelse osv. Det finns alltså ett antal undantag från den regel omvilka vi alla var överens. Sedan har det också gällt att utforma ett särskiltundantag, som skulle gälla energisnåla hus. Det är med denna utgångspunkt jagtycker att man kan säga att det inte var fråga om något förbud motdirektverkande el, utan att man ställde upp villkor för att få användadirektverkande el. Vi kan med samma fog säga exempelvis att det råder förbudmot att gå på teater i - villkoret för att komma in är att man köperbiljett. Det blir alltså litet grand fråga om vilka ord man vill använda, mendet är alldeles klart att det är en restriktiv användning av direktverkande eli ny permanentbebyggelse som avses. För uppbyggelse vill jag nämna att linje 2i sin formulering på denna punkt använde följande ord; Direktverkande elvärme iny permanentbebyggelse förhindras. - Och det anser jag att föreliggande förslagi hög grad innebär. Sedan, fru talman, tycker jag att vi skall vara tacksammaoch glada för att vi har den här tillgången till el. Elströmmen är svår attplacera, sade . Nej, ingalunda. Den kommer till god användning idet svenska energisystemet på många områden. Jag tror att inte minststatsministern tyckte att det var en tillgång att ha elen när han förhandladesig fram till avtalet med . Det avtalet ger bl. a. en förbättradenergiförsörjning för vår del genom att vi i utbyte mot el får tillgång tillnorsk olja. Jag tycker alltså att det finns goda anledningar för oss alla attvara tacksamma för den tillgång vi har på el och inte nedvärdera den på detsätt som jag tyckte att gjorde. Riktlinjer för energipolitiken, m. m. Riktlinjer för ener-gipoUtiken, m. m. AnL 9 PERUNCKEL (m) replik; Det känns riktigt underhållande att lyssna pådiskussionen mellan och om vem som egentligen harsvikit vad. Det känns emellertid också befriande att inte behöva delta i dendebatten, eftersom åtminstone den linje jag företrädde i folkomröstningenaldrig kom på tanken att föreslå sådant strunt som de båda herrarna nu tvistarom. Jag vill göra ett par kommentarer till det att säga i sitt huvudanförande. Vi har förbyggt oss på kärnkraft, säger . Svenska folket har ju tagit ställning till huruvidaman ansåg att vi hade för mycket kärnkraft eller om vi borde använda deresurser som vi faktiskt hade investerat i. En överväldigande majoritet sade dåatt vi naturligtvis skall använda det vi satsat så mycket pengar på. säger också att vi nu tvingas att pressa uppelanvändningsnivån utöver den spontana efterfrågan. Också detta ärnaturligtvis rent nonsens. 1 stället skapar vi möjlighet att snabbare ersättaden olja som vi inte längre har råd att importera än vad vi troddeskulle vara.Och detta står här i talarstolen och beklagar sigöver! Om jag vore i kläder skulle jag vara tacksam för att vihar givits en ytterligare möjlighet - utöver vad vi trodde att viskulle få - att bli kvitt ett beroende av oljeländerna som alla andra länderrunt om i världen gör sitt yttersta att komma bort ifrån. Vidare säger att den höga elanvändningsnivånkommer att bli en spärr mot våra möjligheter att frigöra oss från kärnkraften.Folk kommer inte rimligtvis att kasta ut de elradiatorer från sina hem som defår möjlighet att installera , tror han. Tilldetta, fru talman, tror jag att man kan göra tre kommentarer. Den första är den uppenbara, nämligen att erkänner hur attraktiv den elektriska strömmen som distributionsformfaktiskt är. Den andra är att vi, såsom jag påpekade i mitt anförande , faktiskt inte har en aning om vad det är som skall ersättakärnkraften den dag då de nuvarande tolv reaktorerna skall avvecklas. Vi vetinte om det kanske t, o. m. är sådant som också det producerar elektrisk strömsnarare än värme. Blir det så finns det över huvud taget inget behov av attkasta ut några elradiatorer. Den tredje kommentaren är följande: Lyckas bedriften att avveckla inte bara kärnkraften utan också den elektriskaströmmen, har de människor som har installerat elradiatorer naturligtvis ingetval - de tvingas att byta till någonting annat, därför att ström inte kommeratt finnas tillgänglig. Vad de då, herr talman, ändå kan trösta sig med är attde trots att de inte får använda elradiatorerna så länge som de skulle viljahar gjort en god affär i och med att de ändå fick möjlighet att använda dem underdet 1980-tal då vi hade tillgång till tillräckligt mycket elektrisk ström. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 10 () replik; Det är naturligtvis inte meningen att viskall öppna en reprisdebatt på gårdagens diskussion kringForsmarksalternativet, men jag vill ändå ge en kort replik. Vi har när det gäller värmeförsörjning trealternativ som ännu inte är färdigutredda, av vilka ett är hetvattenöverföringfrån Forsmark, Det grundläggande villkoret är att det alternativ man slutligenstannar för skall innebära en oljebesparing i storieksordningen oljaper år - det vet man med säkerhet att hetvattenalternativet gör. Utredningsarbetet, som är långt kommet men inte slutfört,sköts från kommunernas sida naturligtvis helt med tanke på vad som är billigastoch bäst för kommuninvånarna. antydan om att det gemensammakraftföretaget skulle vara prestigemässigt låst vid en viss lösning är, kan jagintyga, helt felaktig. Jag har varit ordförande i bolaget till för en kort tidsedan. Däremot är bolagsledningen och alla partier utom centernoch vpk av den uppfattningen att hetvattenöverföringsalternativet, som det nuser ut, är det bästa. En av anledningarna till detta är att vi harutomordentligt gott om el. Det är en tillgång, ett klart plus. Det är det somgör att man under kan nagga på våra eltillgångar från Forsmark ochi stället använda den resursen för hetvattenförsörjning. Även under de mestogynnsamma villkor med torrår och annat kommer vi alltid att kunna räkna medatt det finns utrymme för den här lösningen. Det finns t, o, m, utrymme för attgöra ytterst tvivelaktiga affärer när det gäller att sälja av el pålångtidskontrakt. Vi har ett gott utrymme - det vill jag fastslå. Jag vill dessutom något polemisera mot att Forsmark skulle vara en för framtiden olämplig placering när detgäller en energiproduktionsanläggning- låt vara atthetvattenöverföringsledningen då är helt avskriven. Ett koleldat kraftvärmeverki Forsmark är enligt en väl acceptabel placering. Det tyckerjag är ett centralt faktum i detta sammanhang. Får vi ingen annan lösningkommer vi alltid att kunna tillgripa den. Personligen tror jag faktiskt att hetvattenlösningenkommer att bli aktuell än det antal år man har talat om.Jag tror helt enkelt inte att den aktuella elresurs som Forsmark 3representerar behöver kopplas in på nätet riktigt så tidigt som man beräknat. RiktUnjer för energipolitiken, m. m. AnL 11 PARGRANSTEDT (c) replik; Jag tänker med herrarnas tillåtelse börjabakifrån med kommentarer om hetvattenledningen, som jag tyckerbelyser det fortsatta resonemanget om elöverskottet och elvärmeförbudet, säger att STOSEB inte är prestigemässigt låstvid frågan om hetvattenledning, och det låter ju lovande. Jag vill barakonstatera att man RiktUnjer för energipolitiken, m. in. har när det gäller fördelningen avutredningsresurser osv, väldigt ensidigt koncentrerat sig på alternativethetvattenledning från Forsmark, Andra alternativ har blivit utomordentligtstyvmoderligt behandlade. Men jag utgår naturligtvis från att det efter detriksdagsbeslut som vi nu skall fatta kommer att bli en annan tingens ordning,och från att alternativen kommer att få en motsvarande seriös behandling - omgenom STOSEB eller någon annan får man väl diskutera . Att detta är enstorskalig, klumpig lösning som strider mot de övergripande mål som iövrigt har för energipolitiken tycker jag är alldeles uppenbart, och det harknappast replik gendrivit. Det intressanta i inlägg är att det belysersituationen med elöverskottet - för det är naturligtvis överskottet på el somgör det här alternativet intressant. talade om de tvivelaktigaaffärer som på andra håll förekommer med el. Det är riktigt att man på sinahåll redan nu tvingas realisera el. Det beror naturligtvis på att det intefinns en naturlig efterfrågan på all el. Hetvattenledningen från Forsmark ärockså ett slags realisering av el. Den ekonomiska kalkyl som har redovisatstyder på att och Forsmarks Kraftgrupp inte får full täckning försina fasta kostnader i Forsmark. Man måste alltså sälja energin till underpris- man dumpar helt enkelt priset på marknaden. Sedan kan naturligtvis Per och andra somförespråkar den fria marknadsekonomin säga att det är väl bra. Men jag villpåstå att det är en utomordentligt dålig affär. Det är inte så att om vi intehade haft kärnkraften hade vi inte heller haft någonting annat. Vad som hadevarit önskvärt är att vi hade besinnat oss , innan vi hade byggt allakärnkraftverken. Då hade vi kunnat använda de pengarna till andra energikällor.Det är den jämförelsen som man tvingas göra. Men har vi inte de här pengarna- de är bortkastade. Det är bara att beklaga, men man kan då tycka att vi inteskulle kasta bort mer pengar, vilket vi f. n. håller på med. När det gäller elvärmeförbudet är det helt klart attelanvändningskommitténs förslag var så urholkat att det inte ens förhindrarinförande av direktverkande el. Kvar står alltså att linje 2 har svikit en avde viktigaste förutsättningarna i folkomröstningen. Det tycker jag ärutomordentligt allvarligt. AnL 12LENNART () replik: När jag använde uttrycket tvivelaktig affärutgick jag från att var inställd på att jag menade att importera raffinerade oljeprodukter till är verkligen enytterst tvivelaktig åtgärd rent sakligt sett. sade vidare att de utredningar som skallgöras kommer att vara allsidiga enbart på grund av behjärtade insatser frånutskottet osv. På den punkten har han fel. Det parallella utredningsarbete,omfattande även värmepumpar, som pågår har påbörjats oavsett vad someventuellt har sagts i detta hus. Men om känner ett behov av atthävda den linjen för att hålla den vacklande fronten motfolkkampanjen i länet, må det vara hänt. Beträffande dåliga affärer vill jag påpeka att kommunernaär mycket bättre skickade att avgöra vad som är en bra eller en dålig affär änvissa energipolitiker i denna saj. AnL 13 HÄDAR () replik: Det var inte någon central skillnad mellanPär och min uppfattning i fråga om direktverkande el, som jaguppfattar det. Förutsättningarna för när man skulle få använda direktverkandeel i nytillkommande permanentbebyggelse var vi överens om. Skillnaden var attPär ville att man skulle kräva ytterligare energisnålhet för denna.Jag tror att jag krävde och han krävde i energisnålhet. Här är detalltså inte, som jag ser det, några centrala åsiktsskillnader mellan PärGranstedt och mig. Jag vill mycket bestämt avvisa hans påstående att man frånlinje 2;s sida skulle ha gjort en avvikelse från sina utfästelser när detgäller direktverkande el. Tvärtom har man i allt fullföljt de intentioner somfanns angivna i den avvecklingsplan som linje 2 antog. Det finns mycket som talar för att man skall i djupetstudera de alternativ för uppvärmning som finns föreslagna ipropositionen. Jag tycker inte att utskottet har någon anledning attförsöka bestämma sig för vare sig den ena eller den andra lösningen. För egendel t. ex. tycker jag att närbelägna värmeverk i kombination med pumparframstår såsom ett mycket realistiskt alternativ. Men jag vill då till PärGranstedt säga att om man satsar på många värmepumpar, kommer också behovet avel att bli ganska stort, och även då tror jag att de som vill satsa på detalternativet kommer att känna tacksamhet över att det finns el att tillgå iSverige . Riktlinjer för energipolitiken, m. m. AnL 14 PERUNCKEL (m) replik; Låt mig efter replikkonstatera följande. Han vet att den elektriska strömmen är attraktiv somenergidistributionsform. Han vill emellertid starkt försäkra sig om att detinte skall finnas någon möjlighet att ersätta avvecklade kärnkraftverk med nyakärnkraftverk. Därför är han uppenbarligen beredd att offra fördelarna som denelektriska strömmen innebär, och han är beredd att utsätta oss för de riskerdet naturligtvis innebär att inte efter kärnkraften kunna utnyttja andra energiformersom producerar elektrisk ström. Det är besked till kammaren . För attförsäkra sig om att bli kvitt kärnkraften är han beredd att ta på sigutomordentligt stora uppoffringar från det svenska samhällets sida. Dettakommer att bli kostsamt. Det för mig över till nästa punkt, nämligen att PärGranstedt påpekar att vi borde använda kärnkraftspengarna till andraenergikällor i stället. Jag ber att få påminna om eninterpellationsdebatt vi hade här i kammaren för då jagfrågade honom; Vilka energikällor 2 protokod 1980/81:152 Riktlinjer för energipolitiken, m. m. är det som är billigare än kärnkraften om det nu är så attvi nu gör oss skyldiga till det fantastiska penningslöseri som ? Då hade han inget svar. hänvisar han till att vi borde ha satsat annorlundafrån första början. Vilka energikällor var det som från första början varbilligare än kärnkraften. Ochsom sagt; Vilka energikällor är billigare än reaktorerna 11 och 12 som,såvitt jag förstår. fortfarande tycker är så onödiga att deegentligen inte borde byggas färdigt? Till slut, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillmotionerna 286 och 1983, AnL 15 PÄRGRANSTEDT (c) replik; När det gäller STOSEB vill jag barakonstatera att har STOSEB koncentrerat den alldeles överväldigandedelen av sina utredningsresurser på ett enda alternativ, nämligenhetvattenledningen. Om det sedan inte beror på , om det blir enändring på den punkten, så får man ju säga att det är lyckligt sammanfallandeomständigheter som gör att STOSEB förhoppningsvis ändrar inriktning samtidigtsom talar om att man bör ändra inriktning på verksamheten. Sedan tycker jag nog inte att man skall utgå ifrån att viinte skall kunna diskutera värmeplanering också i . Vi ger faktisktvissa övergripande riktlinjer här. Jag konstaterar att Forsmarksledningenstrider mot dessa övergripande riktlinjer, och det har vi anledning attdiskutera i . Dessutom kan naturligtvis även kommunalpolitiker göramisstag när det gäller energipolitik och värmeplanering. Vi har ett strålandeexempel på detta i , När det gäller elanvändningskommittén försöker Hädar Carssäga att det inte finns någon principiell skillnad mellan min inställning ochhans. Skillnaden finns i kravet på energisnålhet, som i elanvändningskommitténinnebär en besparing på och i mitt alternativ en besparing på ,jämfört med normhusen - det exempel som elanvändningskommittén själv har. Det är en väsentlig skillnad, och jag vill påstå att detär skillnaden mellan vad som är ett förbud med viss dispensmöjlighet och vadsom är en viss begränsning. Jag hävdar alltså fortfarande att mitt alternativ hadeinneburit ett reellt förbud fast då med en viss möjlighet att göra undantag försärskilt energisnåla hus, medan däremot majoritetens ställningstagande här ärså urholkat att det är nästan bara luften kvar. Jag skulle vilja fråga om han har mage atthävda att det förslag som elanvändningskommittén kom med verkligen innebär attdirektverkande el i tillkommande permanentbebyggelse förhindras. Meddelakammaren det i så fall! Får jag påpeka beträffande värmepumpar att de i dagensläge är mest lämpade att drivas medel, men det går bara åt ungefär en tredjedelså mycket el för att driva värmepumparna som det elbortfall somuppstår i Forsmark, om man bygger hetvattenledningen. Till Per , slutligen, vill jag säga att jag tror attjag redan i en tidigare debatt konstaterat att vi hade kunnat utnyttja dessaresurser för att utveckla värmepumpar och för att ta vara på inhemska bränslen.De energikällorna finns redan, och vi vet att vi kan utnyttja dem och att de ärekonomiska. Däremot förvånar det mig när Per , som är medlem idelegationen för energiforskning, står här och säger att han inte vet vilkaenergikällor vi kan räkna med att ha , eller om de kommer attproducera el eller inte. Det vet vi ganska väl - vi vet att huvuddelenproducerar värme och inte el. Riktlinjer för energipolitiken, m. m. Tredje vice talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. AnL16 (); I många länder har naturgasen redan kommitatt bli en betydelsefull energiråvara. Av världens totala energikonsumfionsvarar naturgasen för bortåt . ;s energiförsörjning, för att ta ettexempel, är till en tredjedel baserad på naturgas. Naturgastillgångarna i världen beräknas motsvara hälftenav oljetillgångarna. Då har man vid prospekteringen inte värderatgasfyndigheter lika högt som oljefyndigheter. Naturgasen betraktas numera som ettav de mest högvärdiga bränslen som finns, med rika användningsmöjligheter somenergibärare och som råvara för t, ex, kemisk industri. Industrinationerna i samt väntas denärmaste decennierna kraftigt öka sin efterfrågan på naturgas. Även i Sverigesker en satsning på gas, om än i blygsam skala. I näringsutskottets betänkandenr 60 framhålls särskilt att möjligheterna att introducera naturgas i Sverigeförbättrats . a. påpekas det att naturgasfynd i Nordsjöområdetväntas öka utbudet av naturgas tid . I regeringens proposition uttrycksockså en önskan om att förberedelserna för ökad naturgasanvändning fortsätter. Mot denna bakgrund framstår näringsutskottets behandlingav motion nr 792 som något egendomlig. I motionen föreslås vissa åtgärder isyfte att utveckla en svensk gasteknologi. Vi motionärer menar helt enkelt attett forsknings- och utvecklingsprogram inriktat på att stödja svensk industrisövergång till gas bör komma till stånd. Detta krav avfärdas ganska lättvindigtfrån utskottets sida. Man finner inte skäl till någon framställning frånriksdagen till regeringen i detta ämne. Därmed underkänner faktiskt utskottetsig självt, om man tar hänsyn till vad utskottet anfört i ett fidigareutlåtande. Konsekvens är tydligen inte näringsutskottets starka sida. som man ställer sig positiv till naturgasimportsäger man nej fill att utveckla en svensk gasteknologi. Man inser tydligen inteatt ett gasteknologiskt kunnande är nödvändigt för att den svenska energiplaneringenskall kunna beakta naturgas bland möjliga försörjningsalternativ. RiktUnjer för energipolitiken, m. m. Kunnandet krävs för att gastransportsystem skall kunnaplaneras och uppbyggas på ett med hänsyn till miljökrav, kostnadskrav etc.effektivt sätt. Det krävs också för att olika användare av gas skal! kunnautnyttja gasen på ett säkert och ekonomiskt effektivt sätt. På längre siktkommer också ett inhemskt gaskunnande att kunna nyttiggöras i bedömningaravseende avancerade gasteknologiprojekt på energiområdet. En satsning på att utveckla en svensk gasteknologi äringet ekonomiskt hasardspel. Det mesta tyder på att det ur ekonomisksynpunkt skulle bli mycket fördelaktigt för landet. Sysselsättningspolitiskavinster kan också förutses, vilket näringsutskottet i andra sammanhang sagt sigvilja värna om. Vissa resurser för utveckling av gasteknologi i finnsdessutom redan. Vid () finns godamöjligheter att till förhållandevis låga kostnader utnyttja befintligabyggnader och institutioner på ett sådant sätt att de verkningsfullt skullekunna bidra till uppfyllandet av ett svenskt utvecklingsprogram pågasteknologins område. Det finns t, ex, möjligheter att omdisponera enenergihall om 850 m- - dåligt utnyttjad och försedd med delvis föråldradforskningsutrustning - på ett sådant sätt att den skulle kunna utgöra ettnäringslivets forsknings- och utvecklingscentrum för gasteknologi i samverkanmed de institutioner som vid LTH driver utbildnings- och forskningsfrågor medgasteknologisk anknytning. Härför skulle erfordras ca 25 milj, kr, jämtedrifts- och personalkostnader uppskattade till 4 ä 5 milj. kr. Såledesblygsamma belopp om man ser till de vinster man skulle kunna göra på litelängre sikt.