prot · G409109 · 1980-12-31 00:00:00 — beträffande inkomstprövningsreglerna att medanledning av motion 1980/81:1627 yrkande 1 beslutar hos regeringen begäraförslag till upphävande av den av beslutade lagen (1980/81:1037) omändring i lagen (1962:392) om hustrufillägg och kommunalt bostadstillägg tillfolkpension, beträffande sraubidrogsreg/erna att bifallermotion 1980/81:1627 yrkande 2 och beträffande anslaget att bifaller motion1980/81:1627 yrkande 3. 140 (): värderade ordförandehar redan erinrat om att beslutet om ändrade grunder för basbeloppsberäkningenfattades så som . Motivet för ändringen var, som allavet, just det där ofta omtalade statsfinansiella läget och behovet av attbegränsa de offentliga utgifterna. Ingenting har förändrats i det avseendet påde gångna tre och en halv månaderna - i varje fall icke till det bättre.Följaktligen finns det icke något skäl för utskottsmajoriteten att förändrasitt ställningstagande . Jag skall, herr talman, följa detgoda exempel som de socialdemokrafiska reservanterna ger i reservationen 1, därde nöjer sig med att helt enkelt hänvisa till sin fylliga reservation idecember utan att upprepa argumentationen . Med hänvisning, herr talman, tillden debatt som fördes ber jag att få yrka bifall tillsocialförsäkringsutskottets hemställan på alla punkter utom en - den tillvilken det finns fogad en reservation av utskottets moderat- ochcenterledamöter och som handlar om pensionstillskottet vid undantagande frånATP. På den punkten vill jag yrka bifall till reservationen. Närmare mofiveringför detta kommer att lämnas av annan talare senare under debatten. 141SVEN ASPLING (s) replik: fattade sig kort, och det äralltid föredömligt - det är ju långt lidet . Jag kan ju kanske också ha förståelse för att den fråga vinu behandlar känns obehaglig för en - jag vill gärna säga det - i varje falltidigare starkt engagerad person när det gäller sociala frågor. bedömning av det som har inträffat hörde vi såledesicke deklarera. Jag kan t. o. m. kanske förstå det. Men jagtycker ändå, herr talman, att inte helt skall förflyta utan attdet till protokollet skall tilläggas något ytterligare. blir pensionärerna av av sina inkomster,påpekade den avgående generaldirektören lör Lars-ÅkeÅström -detta om man räknar som gjort i sparpropositionen i höstasmed skillnad mellan konsumtionsprisindex och det nya rensade indexet. Jagskulle tro att har stor respekt för insikter,kunskaper och erfarenheter då det gäller hela vårt sociala trygghetssystem.Den. oro har uttalat är också i hög grad berättigad. Hanunderstryker att ingen tänkt sig annat än att ATP skall ge två tredjedelar avinkomsten pensionärstiden ut. Det var aldrig tänkt att pensionen skulletillåtas sjunka till . Förtidspensionärerna får vidkännas en försämring somskapar en stor och växande klyfta i förhållande fill jämnåriga arbetskamratersom inte blir handikappade. En 45-årig förtidspensionär skulle före urholkningen avindex få behålla en pension som ungefär motsvarade av inkomsten i fastapriser. Med de nya reglerna har hans pension minskat . Detinnebär att han bara har kvar av sin gamla inkomst när han är . Efterytterligare har han kvar av inkomsten, om detta skallfortsätta. gör också ett annat påpekande.Pensionärerna får lägre och lägre köpkraft. Det innebär att prisstegringarnakommer att slå hårdare på dem, även om reallönerna sjunker. Basutgifterna förhyra, mat och kläder blir förhållandevis högre eftersom de har mindre att taav. understryker slutligen att det ärpensionärer och sjuka som kommit i främsta skottlinjen för regeringenssparåtgärder. Uttalandet är så väsentligt att jag har velat att detskulle fogas till protokollet. Folkpensioner m. m. 142GÖSTA (): En mycket stor del av samhällets resurser gårtill det sociala trygghetssystemet i syfte att ge människorna en bra ekonomisktrygghet. Det råder väl också en stor politisk enighet om att samhället bör haett stort ansvar för att människorna skall känna ekonomisk och social trygghet.I av ekonomiska svårigheter är det särskilt angeläget att se till att deekonomiska resurserna går fill de människor som bäst behöver samhällets stöd påolika områden. Vi bör fråga oss om det är de svaga regionerna i landetsom får det stöd som de borde få. Vi bör analysera om socialförsäkringar ochsamhällets insatser för barnomsorgen fördelas rättvist mellan olika grupper. Vibör fråga oss om kanske t. o. m. det sociala trygghetssystemet gynnar redanekonomiskt starka regioner. Ett huvudmål för de sociala reformer som genomförtshar varit att minska de ekonomiska klyftorna i samhället. Vi bör kritiskt frågaoss Folkpensioner m. m. om de inkomstanpassade försäkringsformerna verkligenfyller kravet på en ekonomisk utjämning. Vid en närmare analys av sjukförsäkringen finner mansnabbt att försäkringen gynnar ekonomiskt starka områden och missgynnarmänniskor som bor i ekonomiskt svaga delar av landet. I kommun får t. ex.människorna i genomsnitt ut . Iekonomiskt svaga kommuner som t. ex. och i län får folknöja sig med något mer än . per person och år vid sjukdom. Det är urrättvisesynpunkt ofillständigt att människor vid sjukdom i en viss region skalltvingas klara sig på en fjärdedel av den ersättning som man får i ekonomisktstarkare områden. Särskilt orimligt och orättfärdigt är det när man tar hänsyntill att såväl offentlig som privat sysselsättning i de svagare regionernabelastas med i stort sett samma avgifter till försäkringen. I praktiken skerdet via sjukförsäkringen en kapitalöverföring från ekonomiskt svaga regionerfill de ekonomiskt gynnade områdena av landet. I landets glesbygder och sysselsättningssvaga områden fåren stor del av barnfamiljerna klara sin barnomsorg utan ett öre i ersättningfrån samhället. Alla är också överens om att detta arbete och ansvar för deegna barnen är en i högsta grad samhällsnyttig insats. Trots detta får dessamänniskor klara sig på . per dag vid sjukdom. Det är lätt att förstå attmånga måste känna sig djupt diskriminerade av samhället. Det är ett faktum att samhällets olika organ mer ellermindre saknar vilja eller möjligheter att erbjuda alla människor ett avlönatarbete. Detta är dock inte ett godtagbart skäl för att de som utför en viktigvårdinsats skall tvingas leva på . per dag när de blir sjuka. Ettsjukförsäkringssystem, som leder till att människor i vissa delar av landet fårklara sig på en fjärdedel av den sjukersättning som utgår i rikare regioner,fyller inga rimliga krav på rättvisa och social jämställdhet. Ett sådantförsäkringssystem bidrar endast till att sätta fart på flyttlassen in tillcentraliserade regioner. Systemet saboterar helt enkelt - vid skildatillfällen - gjorda uttalanden om regionalpolitiska insatser för de områdensom har den lägsta sysselsättningen och en låg inkomstnivå. Den nuvarande utformningen av statsbidragen tillbarnomsorgen slår egentligen också hårt mot de områden som har en lågsysselsättning. kommun i Östergöfiand får t. ex. nöja sig med endast . i statsbidrag per barn . För kommun innebär detnuvarande bidragssystemet att man där får ett bidrag från staten på nära 11 000kr. Den rika kommun får alltså ett statsbidrag per barn som ärnära . högre, trots att inkomstnivån i är nästan dubbelt så högi jämförelse med . Föräldrarna får i den ekonomiskt svagare kommunen heltenkelt klara sin barnomsorg i stort sett utan stöd från staten. Däremot fårsåväl offentlig verksamhet som privata företag utöver lönekostnaderna betala enbamom-sorgsavgift som är precis lika stor som den är i kommun. Litettillspetsat kan man säga att barnfamiljerna i får hjälpa till attfinansiera barnomsorgen i de rikare kommunerna. Det finns naturligtvis ingen anledning attifrågasätta behovet av barnomsorg. Alla barn kräver självfallet vård ochomsorg. Men om man fortsätter att i huvudsak utestänga föräldrarnas egnainsatser för barnomsorger från samhällets stöd, får det till resultat att desvagare regionerna i landet blir lidande. Klyftan mellan olika delar av landetkommer i så fall att växa. De ekonomiskt starka områdena blir ännu mer gynnade. Enanalys av ATP-systemet visar även den på mycket stora skillnader i ekonomiskavillkor. Den som haft förmånen av en hög inkomst - ofta också en privilegierad ställningi samhället - är garanterad en hög ATP-pension på ålderdomen. I regel har manfått den höga inkomsten tack vare att samhället finansierat en stor del av denutbildning som bidragit till en trygg sysselsättning och som dessutom ger enpersonlig fillfredsställelse som inte går att mäta i pengar. Detär i tätortsregionerna med ett stort inslag av förvaltning och byråkrafi som dehöga ATP-pensionerna faller ut. I de svagare regionerna i landet finns däremoti huvudsak kroppsarbetare och småföretagare med relativt låga löner och lågATP-pension. Ingen kan påstå att dessa människor inte utför ett i högsta gradsamhällsnytfigt arbete. Det är väl så att de utför ett ofta smutsigt,tungt och farUgt jobb, som de flesta andra inte vill utföra. Det värsta är attdessa kroppsarbetare och småföretagare i hög grad tvingas att med sina många åri produktionen bidra till att finansiera ATP-pensioner till grupper som har enprivilegierad ställning i samhället. ÄvenATP-systemet slår alltså negafivt för områden i landet med en låg inkomstnivå.Samtidigt gynnas kommuner och regioner som har en stor andel höginkomsttagareinom sitt område. De centralistiska och styrande effekterna av ett sådant härpensionssystem är sannolikt långt större än de flesta riktigt insett. Ettstarkare inslag av grundtrygghet i vårt trygghetssystem skulle gynna deekonomiskt svagare områdena. Ett sådant krav ligger dessutom väl i linje medriksdagens och regeringens regionalpolitiska uttalanden. Det är därför vi fråncenterpartiets sida driver kravet på en bättre grundtrygghet inom det socialatrygghetssystemet. Vihar också goda fördelningspolitiska motiv för att öka inslaget av grundtryggheti försäkringssystemet. En studie av hur förmånerna utvecklats för olika grupperinom pensions- och försäkringssystemet visar på helt orimHgafördelningspolitiska resultat. Det är därför kräver att det fortsattareformarbetet skall ta sikte på att rätta till dessa brister. Ett ökat inslagav grundtrygghet i vårt pensions- och trygghetssystem skulle ge större rättvisaoch stärka de svagare regionerna i landet. Jagber med det anförda, herr talman, att få yrka bifall till reservation 4 vidsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 21. 143 (): Det skulle kunna vara mycket att säga om vad har anförtfrån denna talarstol, men timmen är sen och jag skall begränsa mig till att taupp några punkter. 11Riksdagens protokoll 1980/81:108-109 Nog är det närmast patetiskt att höra GöstaAndersson från denna talarstol gång efter annan tala om, vilka krav harnär det gäller att införa en grundtrygghet som väl redan taladeom när ATP infördes. Han ville ju ha en ganska hög grundtrygghet, och sedanskulle var och en efter råd och lägenhet försäkra sig för den pensionering ochtrygghet man ville ha utöver grundtryggheten. borde egentligen ha ganska nära kontakter och öppna kanaler, för ensocialminister som är centerpartist borde ju lyssna på honom och kanske ta tillvara dessa idéer. Men inte har det kommit något förslag i denriktning som här så ofta pläderar för. Närdet gäller grundtryggheten för äkta make - makeförsäkringen på . -finns det motioner från olika partier, även från socialdemokrater - jag ärsjälv med på en sådan- överlämnade till sjukpenningkommittén för beaktande. Ochdet är inte alls svårt, , att ändra beloppet förmakeförsäkringen. Men kanske då kan tala om för mig hur vi ikommittén, med tanke på de besparingsbrev som finns, skall kunna ökagrundtryggheten för dessa grupper? Det blir en betydande kostnad. Finns detutrymme för den, ? Annars är det närmast en ropandes röst iöknen som vi får höra från talarstolen. Då är talet inte underbyggt, då är detbara fråga om att vara ute och prata i vädret. Jagförstod inte resonemanget när det gällde vad man får i genomsnitt frånsjukförsäkringen om man bor i olika regioner. Ytterligareen fråga innan jag går över fill det jag egentligen skall tala om: Är GöstaAndersson helt beredd att avskaffa systemet att man får kompensation förinkomstbortfall? Varför har man i så fall inte lagt fram förslag om det? Jag ärövertygad om att ett sådant förslag från - alltså om att man inte skallha kompensation för inkomstbortfall - skulle reducera de redan glesa skarornaav centerväljare, för ni har väl några löntagare även bland era väljare? Slufiigen,: Det kanske också vore av värde att övertyga de övriga partiersom ingår i regeringen om det förträffliga i dessa synpunkter pågrundtryggheten. Men de är ju inte med på reservationen. Jag måste redan nu lägga några synpunkter på reservation 5, eftersomjag även har i uppgift att bevaka reservation 4. Enligt11 kap. 7 § lagen om allmän försäkring äger försäkrad rätt att göra anmälan omundantagande från försäkringen när det gäller inkomst av annat förvärvsarbeteän anställning. Undantagandet gäller då all inkomst av annat förvärvsarbete ochavser såväl ATP som sjukpenningförsäkringen. Enligt huvudregeln gäller ettundantagande fr. o. m. året efter det att anmälan skett. Anmälan kan återkallasmed verkan . Dock skall undantagandet gälla . Vidett flertal fillfällen har försäkrade som anmält undantagande beretts tillfällea« återkalla detta. Enligten övergångsbestämmelse vid införandet av lagen om allmän försäkring den 1januari 1963 fick de som hade anmält undantagande möjlighet att återkalla sinanmälan före utgången av . tillkomför att försäkrade genom en återkallelse kunde bli berätfigade filltilläggssjukpenning för inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Närlagen om pensionstillskott trädde i kraft föreskrevs att denbestämmelse som innebar att man vid beräkningen av pensionstillskott skall tahänsyn till den tilläggspension, ATP, som skulle ha utgått om den försäkradeinte begärt undantagande, inte skulle tillämpas när det gällde återkallande fr.o. Den1 konstruerades sjukpenningen om och blev bl. a. skattepliktig ochpensionsgrundande. Även då fick försäkrade möjlighet att återkalla sin anmälanom undantagande, och om detta skedde före utgången av mars månad 1974 gälldedet fr. o. m. . Återkallelse fick ske oavsett hur längeundantagandet gällt. Underhela kunde undantagande återkallas med verkan fr. o. m. den 1 januari1976, trots att undantagandet även inte hade gällt , somvar huvudregeln. Möjligheten öppnades genom beslutet omsocialförsäkringsavgifter på uppdragsinkomster. Den1 trädde lagen om arbetsskadeförsäkring i kraft. Egenföre-tagare ochuppdragsföretagare kan omfattas av arbetsskadeförsäkringen om de inte genomundantagande står utanför ATP. Avdenna anledning infördes återigen en möjlighet att återkalla undantagande föreutgången av med verkan fr. o. m. eller den 1 januari1978, vilket man själv valde. Jag har ansett det angeläget att peka på att de som när ATP trädde ikraft begärde undantagande - vilseledda - har haft fleramöjligheter att återkalla detta. Dessa vidgade möjligheter har också inneburitatt antalet personer som har undantagande kraftigt har reducerats. Närdet gäller rätten till pensionsfillskott för de försäkrade som begärt undantagande framhåller pensionskommittén i sitt betänkande, SOU 1977:46, att det inte finns skäl till ändring av nuvarande bestämmelser. Det innebär att för dem som valt att stå utanför ATP tar man hänsyn till den ATP-pension som skulle ha utgått vid bedömande av rätten till pensionstill skott. ' Bakgrundentill bestämmelserna om att ett undantagande från ATP påverkar dels rätten tillpensionstillskott, dels anslutningen till arbetsskadeförsäkringen är att manhar velat undvika att förmåner utgår som inte skulle ha utgått om vederbörandehade tillhört ATP och betalat in avgift. I annat fall skulle såvälpensionstillskott som livränta från arbetsskadeförsäkringen kostnadsfritt fyllaut den del som försäkrade som varit anslutna till ATP erhåller från denförsäkringen. Vibör hålla i minnet att försäkrade som har anmält undantagande från ATP självavalt hur de vill disponera sina inkomster. I stället för avgifter tillATP-försäkringen kan motsvarande belopp ha använts i den egna rörelsen ellerför att finansiera en privat pensionsförsäkring. Ompensionstillskott skulle kunna utgå till dem som har valt att stå utanför ATPoch heller inte tagit vara på de upprepade möjligheter som har erbjudits Folkpensioner m. m. att gå ini systemet, skulle de som har varit med: försäkringen och erlagtegenavgifter fråga sig vilken nytta avgiftsinbetalningen egentligen har. framhöll att en lösning för dem somanser sig missgynnade inte bör sökas inom den allmänna försäkringens ram. framhöll också i sitt betänkande att detär ett ringa antal som anmäler undantagande, och kommittén föreslogatt undantagandeinstitutet skall avskaffas. I en lagrådsremiss om förenklade regler för socialförsäkringsavgifterm. m. föreslås också att möjligheten att begära undantagande från ATPavskaffas. De som är födda eller tidigare och som har ett gällandeundantagande från ATP skall enligt förslaget även i fortsättningen ha möjlighetatt stå utanför försäkringen, om de så önskar. En proposition i frågan ligger nu på bord. Idenna ansluter sig regeringen helt till pensionskommitténs förslag. Enligtpropositionen skall undantagandet avskaffas. Jag har på den korta tid som jaghar haft möjlighet att läsa propositionen inte kunnat upptäcka attsocialministern föreslår några ändrade bedömningar när det gällerpensionstillskott. Jag vill även erinra om att pensionskommittén har föravsikt att lämna sitt slutbetänkande. Utskottet anser därför attriksdagen bör vidhålla sina tidigare ställningstaganden och enligt godtradition avvakta pågående berednings- och utredningsarbete. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. 144GÖSTA () replik: Jag vill göra uppmärksam på attcentern på en rad områden har drivit kravet på grundtrygghet. På väsentligaområden har vi också vunnit framgång. Vi kan som exempel tapensionstillskotten. Jag noterar med tillfredsställelse att ävensocialdemokratin ställt upp när det gällt just denna fråga. Jag vill också pekapå garantibeloppet inom föräldraförsäkringen, som är en annan viktig del avförbättringen av själva grundtryggheten. Socialdemokraterna smiter i dessa debatter litetlättsinnigt ifrån de orättvisor som finns inom det sociala trygghetssystemet.Doris kan inte vara okunnig om att pensionerna varierar från ca 20 000kr. för en vanlig folkpensionär till . för andra pensionärer.Föräldraförsäkringen ger en skillnad på . när föräldrarna gör exaktsamma vårdinsats. Och inom barnomsorgen är verkligheten sådan att ungefär 500000 småbarnsföräldrar ställs utanför samhällets stöd som andragrupper får del av betydande insatser av samhällsresurser. Detta kan ingensocialdemokrat blunda för. Socialdemokratin måste i denna debatt redovisa sin egenståndpunkt. Det är intressant att konstatera att och vissa andrasocialdemokratiska tidningar har presenterat den s. k. IngvarCarlsson-gruppen. Rapporterna från denna grupp - i den mån de är riktigtåtergivna i den egna partipressen - ger anledning till oro på det socialpolitiska området. Socialdemokratinhar tydligen pekat ut bl. a. folkpensioner och barnbidrag. Folkpensionsreformenoch barnbidragsreformen är stora sociala grundtrygghetsreformer som jagbetraktat som självklara - det var områden där man över huvud taget inte skullediskutera några prutningsåtgärder. Umgås verkligen socialdemokratin med tankenatt skära på folkpensionerna och skydda andra pensioner på kanske . eller högre belopp? Manmåste också fråga sig om socialdemokraterna i och med denna rapport har planerpå att skära i barnbidragen för vanliga barnfamiljer med låga eller normalainkomster. Tänker partiet skydda höginkomsttagare och familjer medinkomster på , som får sin barnomsorg subventionerad med . Socialdemokratin bör ge besked på dessa viktiga punkter. Anf.145 () replik: När inte kan svara på de frågor jag ställt föredrar hanatt tala om någonting annat. Detvar intressant att tog upp denna fråga och att han har dettadjupa intresse för vad socialdemokratin tänker göra med folkpensionerna. Menhan är inte bekymrad över vad som redan har hänt med folkpensionerna genom detbeslut som fattades . Det föredrar han att inte tala om. går ut och diskuterar frågor i det ekonomiska läge vi har i detta land ochsom har uppkommit mycket snabbt efter 1976 är inte alls egendomligt. Det ärinte sagt att det skall skäras i vare sig folkpensioner eller barnbidag, somGösta nu föredrar att tala om. Vad det handlar om är att man villhöra vad folk tycker och tänker. Och såvitt jag kan bedöma har man hittillsabsolut vänt sig mot att det skärs ner på just de områdena, som gäller dentrygghet vi har byggt upp för de många människorna. Jagefterlyser fortfarande svar på frågan om varifrån vi skall få pengar till attordna grundtryggheten för hemmamakar som är så angelägen omskall höjas från nuvarande . Det finns förslag om att ersättningenskall uppgå till garantibeloppet inom föräldraförsäkringen. Vi har vänt oss motgarantinivån inom föräldraförsäkringen, av den enkla anledningen att det ärmånga människor med dålig inkomst som inte kan använda sig av denna ledighetvid vård av barn. Man skall nog i så fall ha en rörelse, kanske i form av ettjordbruk, där man har sin trygghet garanterad och där det också är förmånligaskatteregler. 146 () replik: undviker kategoriskt att diskutera de svaga gruppernassituation inom det sociala trygghetssystemet. Även ett oppositionsparti harskyldighet att redovisa sin ståndpunkt i en så väsentlig fråga. Det skulle varaintressant att få besked från socialdemokratin om var ni står i en rad av deviktiga frågorna. Vilken ståndpunkt har ninär det gäller stödet till de människor som utför enoavlönad vårdinsats, antingen för de egna barnen eller för de gamla och sjuka?Ni kan rimligtvis inte vara nöjda med en sjukersättning på . Nitycker tydligen att det är bra att föräldraförsäkringen medgerinkomstskillnader på . för exakt samma vårdinsats. Ni tycker att detär bra att höginkomsttagarna kan få sin barnomsorg subventionerad med 40 000kr., när 500 000 småbarnsföräldrar får klara sin barnomsorg utan ettöre i ersättning. Ni anser tydligen att det är bra att ATP-systemet gynnarhöginkomsttagarna på kroppsarbetarnas bekostnad. Ni har ingenting emot att desvaga regionerna i landet får fortsätta att finansiera sociala insatser iekonomiskt gynnade områden. Detär när det gäller dessa och en rad andra för människorna angelägna frågor somdet skulle vara intressant att höra något om socialdemokratins vilja attmedverka till insatser, framför allt för att stärka grundtryggheten för dessamänniskor. 147 ()replik: Jag tycker att det är helt riktigt med kompensation för inkomstbortfallvid vård av barn. Hur skulle det se ut om det var ett enda fast belopp? Hurmånga skulle då stanna hemma? På vilken nivå har tänkt sig attdetta för alla lika stora belopp skall ligga när man stannar hemma? Det börockså då gälla vid sjukdom. Är beredd att avskaffakompensationen för inkomstbortfall vid sjukdom? Det skulle vara intressant attfå ett klart besked om hans ställningstagande på den punkten. Och på vilkennivå skall ett generellt belopp ligga som alla får för varje sjukdag? Detär intressant att höra om alla dem som inte har möjligheter att få vård försina barn. Det kan också bero på att utbyggnadsplanen när det gällerbarnomsorgen inte har uppfyllts. Sedankommer det inte att bli något förslag om försämrade pensioner och sänktabarnbidrag. Det kommer att bli ett klart - och, vågar jag påstå, rungande -nej. Känner sig lugnad på den punkten? Utöverdet: hör jag detta om de som hemmamake har. Är GöstaAndersson beredd att säga att vi skall höja den ersättningen -det har vi rådtill, det finns ekonomiska möjligheter för det. kanväldigt snabbt lägga fram ett förslag. Betänkandet som gäller sjuklönesystemosv. Efter det kan vi ta hand om de andrafrågor som kommittén har att behandla. Medelsanvisningenför att vi skall kunna lägga fram det förslaget är av vikt: Finns det utrymmeför att höja det anslaget?