prot · G409152 · 1980-12-31 00:00:00 — Och det finns alltför mänga jordägare som anser detmer rimligt att sträva efter även relativt begränsade vinster än att ha etthyggligt förhållande till medmänniskor. Det känner vi till från praktiken. Jag anser att det vore en akt av rättvisa mot dessamänniskor, som har begärt så litet och fått så litet av samhället, att de pådetta sätt gavs en möjlighet att få sitta trygga i sina hem under ålderdomen.Det vore skönt både för dem och deras efterkommande att veta att de utanbekymmer får bo kvar i det hus som en gång byggdes upp på arrendestället. Jag är nu litet förvånad över att utskottet inte harkunnat kosta på sig att skilja på dessa båda punkter. Just frågan om bostadenoch tomten är, som jag sade, inte en jordarrendesfråga. Det har över huvudtaget aldrig varit på tal att behandla den i arrendelagskommittén. Därförtycker jag att del är både reellt och formellt fel att hänga upp ett avslag påmotionen i denna del på att det sitter en arrendelagskommitté. Det är ju inteatt förvänta att den skall säga något om den här frågan - det är inte dessuppdrag. Frågan hör liksom till sig själv, och i den kunde faktiskt utskottet hatagit ett initiativ. Jag är desto mer förvånad och besviken som jag i tre årstid vid skilda tillfällen har diskuterat frågan här i . Jag hade nogförväntat mig att olika partier från skilda utgångspunkter skulle kunna se detvärdefulla, det rimliga och mänskliga i ett yrkande som detta, till förmån förde människor som kan dra nytta av det. Från moderat håll talas det ofta om hur betydelsefullt detär att människor äger sitt egnahem. Jag hoppas attdet inte bara är av omsorg omde människor som äger lyxvillor i miljonklassen, utan att omsorgen i någon månockså skulle kunna tänkas omfatta dem som har mer anspråkslösa bostäder vilkastår på ofri grund. Det är kanske inte helt utsiktslöst att hysa denförhoppningen att åtminstone några, självständiga moderata riksdagsmän, vid enintressekonflikt mellan en storgodsägare, som tillika är markägare, och enliten f, d, arrendator med ett hus på ofri grund, skulle ta densenares parti. Jag tycker också att , som under så mångaärhar förtfram parollen om en levande landsbygd, borde förstå den här problematiken ochställa sig på dessa små människors sida, försöka trygga deras ålderdom ochbostadssituation. Jag hadekanske i ännu högre grad förväntat mig att socialdemokraterna skulle havarit aktivare i denna fråga och hyst en annan förståelse för detta 50 problem än vad man har gjort. Jagkänner en rad människor i min hembygd sombefinner sig i den situation som jag har berört i motion 906, andra Nr 152 yrkandet. De har sina hem på ofri grund, och de står inför risken att få Onsdapen den frånträda sina jordbruksarrenden. Naturligtvis är de oroliga för sin yi mai 1981 bostadsssituation. Jag vågar påstå att det i de allra flesta fall är fråga omgamla trogna yi arrendefrå-socialdemokrater, människor som har slitit hårt, sombörjade som drängar hos bönderna . De har, som jag tidigareunderströk, begärt föga av samhället, och de har tillgodogjort sig en obetydligdel av de sociala förmåner som har utvecklats här i landet. I de allra flestafall är de således trogna socialdemokratiska väljare ända sedan de var unga. Inte minst mot den bakgrunden tycker jag att man hade haftanledning att förvänta sig litet större aktivt intresse för den här frågan hossocialdemokraterna, att de hade gjort ett litet försök att lösa den. Det är juen så oerhört enkel och mänsklig fråga. Det är inte något juridiskt komplicerat sammanhang bakomfrågan. Den sammanhänger inte heller med svårartade intressekonflikter somkräver långvariga utredningar och förberedelser innan man kan lösa frågan påett balanserat sätt. Detta är en enkel och rejäl mänsklig fråga. Det är klart att den i någon mån strider mot de storajordägarnas intressen. Men t. o. m. de kan slippa vara oroliga-de kommer jufaktiskt vid en rätt till inlösen av tomtmark för egnahem på ofri grund att fåbetalt. De har alltså ingen anledning att klaga. Den enda rätt för de stora jordägarnas del som man slårvakt om genom att inte stödja det här förslaget är rätten för dem att utnyttjaett trångmål, att utnyttja den situation en gammal människa befinner sig i somgått och slitit på sitt ställe och vill sitta tryggt på sin ålderdom. Med detta, herr talman, må det räcka, och jag yrkar bifalltill motion 906, båda yrkandena. AnL 32 (): Det finns, som jag ser det, inte någon somhelst anledning att ta upp någon sakdebatt om arrendefrågorna.Arrendelagskommittén avser ju att avlämna sitt slutbetänkande . När nu påstår att kommittén inte har föravsikt att föreslå någon friköpsrätt och därför kräver lagstiftning direkt,bortser han från det faktum att vi f. n. inte har tillgång till kommitténsutredningsmaterial. Oavsett vilket slutligt förslag som kommittén kan tänkaskomma med är det naturligtvis nödvändigt att ta del av utredningsmaterialet ochnoggrant pröva ställningstagandena. Anledningen till att den tidigare begränsade förköpsrättentill arrendeställen avskaffades var att reglerna i vissa fall försvårade ennödvändig strukturrationalisering inom jordbruket. Det fanns också exempel påatt utbudet av arrendemark begränsades av reglerna. Kvar står också det faktumatt besittningsskyddet för arrendatorerna ändå blev betydligt bättre i och medjordbalkens tillkomst. Jagbortser inte ifrån att det kan finnas anledning att titta närmare på de 51 jp 152 problem som tas upp i motion 906.Men det kan inte finnas anledning att nu föregripakommitténs betänkande när det väntas föreligga inom så . Det gällersåvitt jag förstår båda yrkandena i motion 906. Frågan om att få friköpa markdär egnahem står på ofri grund är ju ändå knuten till jordbrukare ochjordbruksarrenden. Det kan därför finnas anledning att återkomma i ett annatsammanhang till de här frågorna. Jag vill alltså yrka bifall till utskottetshemställan. AnL 33 (vpk): Det finns - det konstaterar man medbeklagande - för de obotfärdiga alltid formella möjligheter att slingra sig uren situation. Men jag tycker ändå att går litet väl långt.Han står här och rent ut sagt spelar teater när han säger sig inte veta vad arrendelagskommitténkommer att föreslå. Men han harhaft en nära partikamrat i kommittén, SvenLindberg, och han har säkerligen varit underrättad långt i förväg om hurdiskussionerna har gått och om att kommittén inte kommer att föreslå någonfriköpsrätt för arrendatorer - däremot en förköpsrätt i vissa fall. Jag tycker inte att vi skall stå här och spela okunnigaoch låtsas som om det gällde en hemlighet. Företrädare för kommittén har juvarit ute i bygderna och talat med folk. Allt är offentligt känt. Vi vet precishur kommittén kommer att förhålla sig i de här frågorna. Då tycker jag att manåtminstone kunde vara så ärlig att man talar om var man står. borde på sitt partis vägnar tala om huruvida ni är för enfriköpsrätt i någon form. Är ni för den tankegången eller år ni emot?Arrendatorerna vill veta detta. Så till yrkandet 2, där jag hävdar att - fullständigtoavsett vad arrendelagskommittén sysslat med - detta lilla ynkliga och välavgränsade problem är någonting som vi kunde ha tagit itu med för länge sedan.Det kunde vi mycket väl ha brutit ut. Det har nämligen inte kommitténintresserat sig för. Det är ett specialproblem, som är av stor och avgörandevikt för den kategori människor som berörs av det men som är juridiskt välavgränsat och synnerligen enkelt. Det skulle nästan kunna lösas utifrån endepartementspromemoria. Det har vi sett exempel på förr, när det gälltliknande små problem. Vad jag tycker är tråkigt och vad som gör mig otålig ärinte det förhållandet att jag år inte får någon förståelse utan mötsav uppfattningen att det hela bör avfärdas. Det spelar mindre roll. Det får manfinna sig i. Man får ha tålamod. Det som gör mig otålig är i stället detförhållandet att det här rör gamla människor, som inom den närmaste tidenkommer att befinna sig i -eller redan nu håller på att glida in i - ensituation där denna trygghetsfråga blir aktuell för dem. Vill vigöra någontingför dem, som ändå gjort så mycket för jordbruksbygder och deraskultivering och slitit så för detta, då bör vi göra det snart. Jag villåterigen ställa frågan; När arrendelagskommittén lägger fram sitt betänkande,kommer då och hans parti att ställa sig bakomkravet på inlösenrätt för egnahem på ofri grund i de här förekom- 52 mande fallen? Jag tycker att herrKonradsson kan kosta på sig att ge mig det beskedet om sin politiska åsikt - även om han tycker attvi formellt skall förfara med ärendet på det sätt som han föreslagit. AnL 34 (); Jag sade i mitt inledningsanförande att detfinns anledning för oss att, när arrendelagskommitténs betänkande läggs fram,pröva åtminstone en del av de tankegångar som finns i motion 906. Oavsett vilkaförslag kommittén lägger fram i de olika delarna finns det all anledning attpröva de argument som finns för och emot ställningstagandena. Det är ettvanligt förfarande, som vi har brukat tillämpa här i riksdag. Dåtycker jag att vi kan förfara så den här gången också. Vi får alltså anledningatt pröva de här frågorna när det långvariga arbete som arrendelagskommitténlagt ned på de här frågorna lett till resultat i form av ett betänkande. AnL 35 (vpk): Det där kan låta nog så bra påriksdagssvenska. Men det faktum att det finns en massa utredningar här iSverige som utreder olika problem och att vi inte kan fatta något direkt besluti de frågor som är under utredning är en sak. Det hindrar oss inte från att haen politisk åskådning och redovisa den inför allmänheten. Det kan man göraändå. Skulle vi inte kunna redovisa någon åskådning bara därför att enutredning arbetar med en fråga, då skulle det bli mycket tyst i den härkammaren. Då skulle ärendelistorna se synnerligen blygsamma ut och ingen skullevåga säga någonting. Anledningen till att jag vill pressa ensmula på den hår punkten - speciellt i vad gäller rätt att inlösa tomtmark förhus på ofri grund - är att han i sitt inledningsanförande hänvisade till attden gamla ensittarlagen avskaffades därför att den var ett hinder för vissaintressen, som stod bakom strukturomvandlingen.Då skulle jag vilja fråga; Är det en socialdemokratisk partiåskådning att manav det skälet inte kan tänka sig någon friköpsrätt eller inlösenrätt iframtiden? Hänger ni kvar vid 60-talstänkandet? Har det inte gått långt nog medjordkoncentrationen i , till förmån för bolagen och storgodsen? Skall vinu också offra den sista rätten för gamla människor, som på sin ålderdom kanbehöva sitta tryggt till hus och hem? Jag vill ha redovisad; Är han för deras intressen? Är han beredd att bevaka demnär utredningens betänkande läggs fram och vi får en friare diskussion om denhär frågan? Eller är han emot inlösenrätt i princip? AnL 36INGEMAR (); Jag nämnde i mitt inledningsanförande någraav de skäl som låg till grund för de beslut som fattades när jordabalkentillkom och den begränsade rätten till friköp avskaffades. När arrendelagskommitténs betänkande kommer står vi heltfria att pröva argumenteringen med utgångspunkt i de värderingar som vi nu har.Jag vill stå fri i det ställningstagandet och inte uttala migförrän jag har sett kommitténs betänkande. AnL 37 (vpk): Det är ju inte så stor poäng med att IngemarKonradsson inför mig hänvisar till vad han sade tidigare - det har jag ju nysshört. Jag frågade bara; Är du för inlösenrätt av tomt för egnahem på ofri grundi de här förekommande fallen eller är du emot en sådan inlösenrätt? Kan jag fåhöra din inställning i den frågan! Det är väl ändå litet begärt. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (arrendators rätt till friköp) Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 19 förmotion 906 av . 1 ledamot avstod från att rösta. 8 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid nästa sammanträde, . 9 § AnL 38 TALMANNEN: Jag får meddela att på föredragningslistan för nästasammanträde uppförs utbildningsutskottets betänkanden 36, 33, 34, 35 och 40samt civilutskottets betänkande 42 i nu angiven ordning främst bland två gångerbordlagda ärenden. 10 § Anmäldes och bordlades betänkanden /81:26 om nedrustning m. m. 1980/81:28 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1980/81:28 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1980/81:63 om vissa varvsfrågor, m. m. 1980/81:131) 1980/81:17 om sysselsättningsfrågori samband med omstruktureringen av varven (prop. 1980/81:131) 11 §Anmäldes och bordlades Nr 152 °''"" den 1980/81:2208av m.fl. 27 mai 1981 medanledning av proposition 1980/81:199 om organisation m. m. \aja i i 12 § Meddelande om fråga Meddelades att följande fråga framställts 1980/81:439 av () till handelsministern omtullens möjligheter att undersöka misstänkta narkotikasmugglare: I ett interpellationssvar den 3april utlovade dåvarande handelsministern att skyndsamt föreläggariksdagen förslag syftande till att ge tulltjänstemän möjlighet att besluta omlängre gående kroppsundersökning av för narkotikasmuggling skäligen misstänktainresande än vad kroppsvisitafion innebär. Avser handelsministern fullfölja dessa sin företrädaresintentioner och när kan i så fall förslag till lagändring förväntas? 13 §Kammaren åtskildes . 1980/81:152 Förteckning över talare (Siffrorna avser sida i protokollet) Alftin,Sfig (s) 35 ,() 15, 16 ,Hädar (fp) 13, 17, 28 ,() 34 ,() 7, 8 ,() 28 ,() 9, 15, 18 ,() 36 ,() 26 ,() 5, 7, 8 ,() 19 ,(vpk) 45 ,() 51, 53 ,() 45 Paterson,() 32 Polstam,() 46 ,() 30 ,(vpk) 20, 48. 52, 53, 54 Svensson.Olle (s) 3 Svensson.Sten (m) 22 ,Per (m) 14, 17