prot · G40949 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är en sådan socialt ramplanerad marknadsekonomi med konkurrensinom av samhället uppdragna ramar som vi vill ha både nationellt ochinternationellt. Jagvill betona vikten av att vi också kämpar för detta på ett internationelltplan. Därför vore det bra om handelsministern till att börja med ytterligarekunde klarlägga vad han lägger in i begreppet "skadligt på den svenskamarknaden". Enligt min uppfattning är det nämligen skadligt för helaSverige om den internationella ekonomin förstörs genom kartellbildningar. Detligger alltså i intresse att motverka kartellbildningar i deninternationella ekonomin, även om det inte går att påvisa direkta anbudskarteller,som arbetar på den svenska marknaden. I det här fallet är det dessutom mycketsom talar för att kartellbildningen innebär monopolsituationer för vissaföretag på den inhemska marknaden. Det är en mycket allvarlig bieffekt avkartellbildning. Handelsministernhänvisade fill de internationella koder som finns på detta område, och de ärnaturligtvis mycket bra, trevliga och fina på alla sätt och vis. Men vad gör viom de inte följs? Det förefaller som om den befinfiiga lagstiftningen inte räckertill för att få de svenska företagen att följa de internationella koder som vihar ställt oss bakom på detta område. Därför återkommer jag till min fråga. Omdet i det fortsatta utredningsarbetet visar sig att det behövs ytterligareåtgärder för att svenskt näringsliv skall leva upp till de målsättningar på detinternationella planet som vi har ställt oss bakom, är då regeringen beredd attföreslå erforderlig lagstiftning? Omvi vill utveckla samhället med marknadsekonomin som grund, då måste vi - detvill jag betona - vara beredda att på ett beslutsamt sätt ingripa mot dekrafter som vill förstöra marknadsekonomins grundläggande förutsättningar. Ensituation, där framför allt de fattiga länderna drabbas av dessa snedvridningari konkurrensen, måste vara helt oacceptabel för våra målsättningar. Det räckerinte med att.hänvisa till att vi har en lagstiftning som förbjuder kartellereller att uttala en from förhoppning om att också andra länder skall skaffa sigen sådan lagstiftning. Vilka möjligheter tror handelsministern att t. ex. ettland som har att motverka att stora multinationellaföretag manipulerar dess ekonomi genom anbudskarteller? Vilkamöjligheter har att med någon lagstiftning försvara sig mot MåndapenHen I likhet med vill jagunderstryka att det rykte som sprider om attkonkurrensen skulle vara död är starkt förhastat. känner, som PärGranstedt påpekade, f. n. i hög grad av att det finns en ur vår egen synvinkelkanske alltför hård internationell konkurrens, där vi håller på att tappafotfästet. Vi tvingas upprätthålla vår levnadsstandard genom att i stället lånapengar från en lång rad andra länder. påstår att vi inte vågar försvaramarknadsekonomin. Jag försvarar ständigt marknadsekonomin, därför att jag anseratt den är ett system som är oändligt överlägset detsocialistiska-kommunistiska systemet och dess maktkoncentrafion. Det visar sigju att sådana ekonomier fungerar synnerligen illa, och den maktkoncentrationsom de bygger på används till att undertrycka kritik mot detta synnerligen illafungerande ekonomiska system. Just därför försvarar jag marknadsekonomin, menaldrig skulle jag göra det med att säga att den är utan brister. Det finns enlång rad allvarliga svagheter i marknadsekonomin, och det är därför det fordrasekonomisk politik och lagstiftning och den ena eller andra sortens insatser föratt förhindra att detta system skall medföra allvarliga nackdelar. Ett sådantområde där det fordras insatser är just konkurrenssidan. Ett antal företagaretycker säkerligen att det skulle vara trevligt att slippa konkurrens, och näratill hands ligger då att sluta sig samman. Det är en uppgift för lagstiftningenatt försöka hindra det. frågade mig om det 80-tal karteller somhar nämnts i mitt interpellafionssvar. Där skulle det alltså finnas utländskaparter med i någon form av kartellsamverkan. Han undrade i vilka branscherdetta har en långtgående inverkan på den svenska ekonomin. Faktum är, när mantittar igenom den här listan, att bra många av dessa karteller är s. k.karteller, alltså karteller ur juridisk synvinkel snarare än i den bemärkelsesom och jag syftar på. Det är fråga om överenskommelser med ettvisst ufiändskt företag, som har lagt ut rätten till ett svenskt företag attensamt företräda sig här i . Men det viktigaste, , är att i den måndessa olika karteller är skadliga för - det var ju det som hans frågagällde - har laglig skyldighet att ingripa. Om haninte har framgång i sina överläggningar med dem som har slufit sig samman i vadhan uppfattar som ett skadligt samarbete, skall han förhandla med dem för attförsöka få dem att upplösa detta samarbete, och om inte dessa förhandlingarlyckas skall han gå till . Det är den ordning vi har, och denordningen är alltså vad som här finns att redovisa. Sedan har vi frågan om vad kallarutplundring av tredje världen, dvs. att karteller eller monopol, i vilkasvenska företag skulle kunna Om svenska företags medverkan i internationella karteller Omsvenska företags medverkan i internationella karteller delta, använder sittsamarbete fill att stärka sin ställning dithän att de kan skaffa sig villkorsom missgynnar de länder fill vilka de säljer. måste varamedveten om att jag redan har sagt -och jag är beredd att säga deten gång fill - att jag finner den typen av t. ex. anbudskarteller förkastlig.Vi har också visat det genom att delta i de olika former av internationelltsamarbete som förekommer mellan och i FN för att försöka få mer änretorik i deras uttalanden. Härkommer man självfallet fill den fråga som ställer och som är enväldigt svår fråga. Jag skulle vara glad, om jag hade ett enkelt svar på den,men det finns inget sådant, är jag rädd. Den frågan är: Om dessa koder ochdetta internationella samarbete inte räcker till, vad gör vi då? i som exempel på länder som kanske är för svaga för attkunna operera med sin egen konkurrenslagstiftning och ge den tänder för attvärja sig mot felaktiga förfaranden från utländska företag. Det finns säkertländer av den typen. Just därför är det utomordentligt viktigt att driva dettainternationella samarbete så kraftfullt som det går och att assisterau-länderna i arbetet att få den typ av lagstiftning och administration sombehövs för att undvika att man blir felaktigt behandlad. OmSverige så att säga skulle försvinna från jordklotet, skulle situationen fördessa länder inte bli bättre. Det är väldigt svårt att finna någon väg attförbättra världen utom just aft delta i de internafionella samfunden för attdär försöka vinna växande förståelse och respekt för det här betraktelsesättet. Detvore bra om det funnes enkla lösningar på hur världen kan göras bättre än denär, men det synes inte finnas några lätt tillgängliga enkla lösningar på dessasvåra frågor. 52 CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk); Jag har kommit hit för att diskutera internationella karteller ochderas inverkan dels på de svenska konsumenternas förhållanden, dels påförhållandena i . De som vill diskutera andra frågor med mig ställerjag gärna upp emot i andra sammanhang, men jag vill göra den allmännareflexionen till dem som nödvändigt vill diskutera andra frågor; Inser ni intehur er argumentafion försvagas när ni, varje gång som frågorna om monopol ochkarteller kommer upp, flyr åt annat håll och inte vill diskutera självasakförhållandena? Handelsministernsäger nu att det är svåra problem att lösa internafionellt. Jag kan hålla medhonom om det. Det är ingen lätt materia, och vi vet att de här uppförandekodernasom finns inom , de dokument som har antagits av osv. i praktikeninte efterföljs i någon särskilt hög grad. Fråganär då vad kan göra. Enligt min mening finns det en rad konkretaåtgärder som kan vidtas. Jag vill fråga handelsministern hur han ställer sigtill dem, eftersom han här har uttryckt en allmän välvilja gentemot tanken påatt man skall ingripa mot anbudskarteller och andra liknande fenomen. Skyldighetatt göra anmälan fill om olika företeelser på dethär området föreligger inte som princip och allmänt när det gäller medlemskap iinternationella karteller-om jag har tolkat lagstiftningen rätt. Man skullekunna vinna rätt mycket bara genom att det infördes-en generell bestämmelse ilagsfiftningen om att det skall finnas en uppgiftsskyldighet för svenskaföretag när de deltar i internationella karteller. Jaghar förut erinrat om att redan för en del år sedan hade 500 internationellakarteller registrerade. Jag kan nog tänka mig att en rad av de kartellerna harsvenska medlemsföretag, kanske fler än de 80 som är registrerade här iSverige. Jaghar berättat litet grand förut i mina inlägg här hur frenefiskt direktörerna ide svenska medlemsföretagen i lEA söker förneka att det handlar om en kartellsom de är medlemmar i. Man måste alltså förutsätta att vi här har att göra medett rätt stort "", där större delen befinner sig under ytan.Det krävs en ändrad lagsfiftning för att man skall kunna komma vidare. Jäghar också talat förut om behovet av ändrad lagstiftning på andra områden. Inteheller där tycker jag att det är opassande att begära ett besked avhandelsministern. Hur ställer sig handelsministern polifiskt till frågan ominförande av ett förbud mot' priskarteller och marknadsdelningskarteller såsomföreslagits av konkurrensutredningen? Det måste i varje fall finnas enviljeinriktning hos det ansvariga statsrådet. Jagvill gå så långt att jag tycker att svenska företags deltagande iinternationella karteller som gäller anbud, pris och marknadsdelning - dethandlar alltså här om egentliga karteller- generellt skall förbjudas. Jagskulle gärna vilja veta handelsministerns mening också på den punkten. Kartellernasinverkan på svenska förhållanden har vägrat attkommentera med hänvisning till att frågan f. n. undersöks avnäringsfrihetsombudsmannen. Jag anförde tidigare en rad skäl som kommit framunder den offentliga diskussion som lyckligtvis har kommit i gång om de härfrågorna och som visar att tidigare tycks ha fotat sittutslag på förhållanden som inte överensstämmer med verkligheten. Jagvill än en gång upprepa min vädjan till att på nytt ta uppden här frågan. Det är naturligtvis viktigt att utslag i en svensk domstol intebygger på förhållanden som inte är relevanta. Att man i utslaget utgår frånförhållanden som inte motsvarar verkligheten ökar ju inte på något sätttilltron till den svenska rättvisan och det svenska domstolsväsendet. Därförtycker jag att det är utomordentligt angeläget att det sker en överprövningfrån sida av det beslut som gäller marknaden förvattenturbiner. Jaghoppas verkligen att den diskussion som har kommit i gång genom denamerikanska kongressrapporten, genom de artiklar som professor har skrivit i och genom andra massmedias bidragskall fortsätta så att vi får en stor offentlig debatt om dessa frågor vilka ärgrundläggande för ekonomi och samhällsutveckling. Omsvenska företags medverkan i internationella karteller Omsvenska företags medverkan i internationella karteller 53 ()replik: Låt mig först säga att jag anser inte att jag har diskuterat andrafrågor när jag har påpekat att de socialistiska planekonomierna fungerar på ettsätt som är likartat en sådan här kartell. Jag tycker att det är relevant, fördet är naturligtvis inom den socialistiska delen av världsekonomin som vi mest omfattande kartellbildningen och monopolbildningen. Det tycker jagkan vara nyttigt att påvisa som bakgrund till debatten. Jagnoterar med tillfredsställelse den posifiva attityd som handelsministern hartill problem men är samfidigt litet förvånad över hans opfimistiskabedömning av möjligheterna att klara problemen genom lagsfiftning i varjeenskilt u-land. Detär nog riktigt att det är svårt att få tänder i lagsfiftningen. Även om visänder aldrig så många experter till , och och allt vad det nukan vara, kommer dessa länder ändå att ha vansinnigt svårt att hävda sig mot destora multinafionella bolagen, om dessa behagar bilda karteller. Vi vet nu hurlitet vi känt till om sådant här under årfionden. Vilka möjligheter ett u-landhar att sätta någonting emot, ens med svensk experthjälp, kan vi förstå. Detenda sättet att komma åt kartellverksamhet är naturligtvis att hemländerna förde stora multinafionella företagen inför en lagstiftning som förbjuder ettföretag att ingå i karteller, även om kartellen alltså inte är direkt verksam idet egna landet. Bara de länder som är säten för företagen har möjlighet attsätta kraft bakom orden. Detär klart att världen inte skulle bli bättre utan insatser. Vi försökeri olika sammanhang efter blygsam förmåga utnyttja de möjligheter vi har attförbättra världen. Låt oss göra det även i detta fall och se till att Sverigeblir något slags föredöme i kampen mot internationella karteller. Låt oss setill att vi får en fungerande lagstiftning, om den befintliga inte ärtillräcklig, så att vi kan motverka att svenska företag deltar iinternationella karteller som förstör världsekonomins funkfionssätt. Man får alltid lov att diskutera vilka alternafiva system som finns.Det är därför högst legitimt att resonera om vilka alternafiva system som finnsi länder som inte har marknadsekonomi och se hur situationen ter sig där, föratt överväga om det skulle vara en framkomlig väg för att hantera denproblemafik som den här interpellafionen tar upp. Detär därför utomordentligt betydelsefullt att med all kraft slå fast att detsocialisfiska systemet är monopolism och kartellism satt i system och att dettavarit synnerhgen skadligt för de människor som bor i de regionerna och ländernasamt att det ingalunda visat sig vara särskilt attraktivt för de länder somhaft att vara i ekonomisk kontakt med det ekonomiska systemet. frågar mig på nytt om den allmänna konkurrenslagstiftningen som ärunder beredning inom . Han undrar huruvida de förbud motpriskarteller och marknadsdelningskarteller som föreslagits i enutredning kommer att genomföras. Låt mig på den allmänna frågan svara attremissinstanserna pekat på en del komplikationer när det gäller t. ex.marknadsdelningsförbudet. olika konsumtionsföreningar är t. ex. så uppbyggda att de faktiskthar vad som enligt den föreslagna lagstiftningen skulle betraktas som enregionalt bestämd marknadsdelning. En konsumförening i en region arbetar just iden regionen och inte i någon annan. Det skulle alltså enligt KF;s egen remissvara utomordentligt invecklat om det grundläggande förhållandet där - ochmotsvarande gäller inom lantbrukskooperationen -skulle betraktas såsomförbjudet och att man skulle behöva gå till för att få dedispenser som det talats om i utredningsförslaget. Mankan överväga att här gå en annan väg, nämligen att i de fall som mankonstaterar ett missbruk av priskarteller och marknadsdelningskarteller geökade möjligheter för och attingripa. I princip har jag, som fill skillnad från en marknadsekonomi, stort intresse av att den här typen avfelaktiga förfaranden kan förhindras. Jag inbillar mig ingalunda, som jag redansagt, att det privatekonomiska ekonomiska systemet saknar svagheter, och detbehövs alltså instrument för att t. ex. se till att konkurrensen kan fungera såbra som möjligt. Vadsedan gäller en anmälningsskyldighet för deltagande i internafionellaexportkarteller vill jag säga att det är någonting som kan övervägas. Det kankonstateras att detta är en fråga som - om jag påminner mig rätt - intediskuterats av den utredning som lade fram ett betänkandeom ny konkurrenslagstiftning. Sedangällde det frågan - som också tog upp - om huruvida man kan haett förbud mot att delta i internationella karteller. Jaghar sagt att jag tror att man får den största framgången i dessasammanhang om man kan avancera genom ett internationellt samarbete, för attkonkurrenslagstiftningen i de olika länderna skall bli så bra som möjligt. , någon överdriven optimism i fråga om att de allrasvagaste den vägen skulle kunna hantera sin situation, utan det ärockså därför mycket viktigt att man i de olika hemländerna internationellt sertill att man kan undvika missbruk av anbudskarteller. Omsvenska företags medverkan i internationella karteller 55 CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk) replik; Jag vill bara mycket kort notera att eftersom det nu verkar som omsamtliga polifiska parfier i den svenska är överens om att man mycketbestämt måste kämpa mot monopol och karteller, har vi utomordentligt godaförutsättningar att få en effekfiv sådan kamp och en effektiv sådanlagsfiftning. Jagvill ytterligare uttrycka den förhoppningen att beredningen inom departementenav de utredningsförslag som föreligger kommer att ske med utomordenligskyndsamhet och att även prövningen av frågan om anmäl- Omsvenska företags medverkan i internationella karteller ningsskyldighet fördeltagande i internationella karteller mycket snabbt kan resultera i enproposition från . Jagber alltså att få uttala min tillfredsställelse över herrarnas mycket bestämdaviljeyttring att ta upp kampen mot monopolen och kartellerna. Anf.56 () replik; Jag villansluta mig till den positiva andan. Jagkonstaterar att handelsministern har sagt att det är viktigt att man i de olikahemländerna har möjlighet att förhindra missbruk av karteller. Eftersom Sverigeär ett sådant hemland uppfattar jag det så att handelsministern är beredd attse till att vi får möjligheter att förhindra den här typen av missbruk, dvs. attvi får lagliga möjligheter att förhindra att svenska företag deltar ikarteller, med hänsyn fill effekten på den internafionella marknaden ochsärskilt situationen i tredje världen, även om kartellbildningen inte har någondirekt effekt på den svenska marknaden. Jag vill hälsa det medtillfredsställelse. Anf.57 Handelsministern : Herr talman! säger att han funnit att alla partier i riksdag vill kämpamot monopolism. Detförefaller mig, herr talman, som om helt har missförstått sitteget partis politik, Det partiet vill ju införa ingenfing annat än monopolismsatt i system inom ramen för ett socialistiskt-kommunistiskt ekonomiskt system.Det är bl. a. därför det gäller att också bekämpa de tankar som . 58 CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk) replik: Herr talman! Vad nu sade är,liksom det mesta i uppfattningar, ett totalt missförstånd. 59 (): Det mesta har redan sagts i den här debatten, men jag vill ändå göraett par påpekanden innan vi avslutar den. Jagtycker att det är värt att notera, när vi nu diskuterar den svenskakonkurrenslagstiftningen, som bereds inom , att denamerikanska antitrustlagstiftningen tvingat de amerikanska bolagen att lämnalEA-kartellen. Därmed har de också fått svårt att hävda sig mot kartellen påden internationella marknaden. Det är närmast de problemen som föranlett denamerikanska undersökningen av kartellen. Ävenden japanska konkurrenslagstiftningen förbjuder medlemskap i organisationer somlEA. Därför är de japanska företagens deltagande inte officiellt-juridiskt somdet svenska deltagandet. Däremot är väl inte den lagstiftningen så effektiv,eftersom företagen ändå kan delta på andra saft. Handelsministernhar frågat: Vad gör vi om de nuvarande internafionella rekommendationerna interäcker till? Han har också uttryckt en önskan om När det gäller åtgärder för att komma till rätta medinternationella anbudskartellers skadliga verkan i andra länder har Sverigehittills arbetat för icke bindande rekommendafioner, medan många idessa sammanhang har krävt bindande internationella överenskommelser. Motbakgrund av att det utan tvivel är som drabbas hårdast avkartellverksamheten tycker jag att deras krav verkar högst berätfigade. Jagvill därför fråga handelsministern om hans inställning fill att ifortsättningen driva kravet på bindande internationella överenskommelser motanbudskarteller och liknande verksamhet. Omde s. k. pyramidföretagen 60Handelsministern : Herr talman! Jag tycker att jag hargått igenom den här problematiken så grundligt som över huvud taget är möjligt.Om man finner skadliga förfaranden är det bra - det ligger i sakens natur - omman kan se till att de blir undanröjda. Jag kan inte förstå att vi skulle hanågon anledning att motsätta oss användandet av alla de möjligheter som finns idetta avseende, herr talman. 13 § Svar påinterpellation 1980/81:58 om de s. k. pyramidföretagen i Kumla har frågat mig vilka åtgärder jag är bereddatt vidta för att stärka återförsäljarnas skydd inom pyramidföretagen. Marknadsföringslagen(1975:1418) har bl. a. till uppgift att motverka marknadsföring som ärotillbörlig mot konsumenter eller näringsidkare. Med stöd av denna lag förbjödmarknadsdomstolen ett företag vid vite av 2 milj .kr. att vidmarknadsföring av återförsäljarrättigheter förespegla dem som förvärvar sådanarätfigheter orealistiskt höga förtjänster. Eftervad jag har inhämtat har KO fått anmälningar mot tre företag, somhar bedrivit likartad marknadsföring som det nämnda företaget. År 1975utfärdade KO, med stöd av marknadsföringslagen, ett s. k. förbudsföreläggandeför ett av företagen. Föreläggandet innebar ett förbud av liknande innebörd sommarknadsdomstolen meddelade . KO och företagen träffade vidare år 1978överenskommelser angående den fortsatta marknadsföringen. KO är nu av denuppfattningen att ett av dessa företag inte följer överenskommelsen. Därför harKO fört frågan vidare till . Detta ärende har ännu inteprövats av domstolen. Avdet anförda framgår att vissa ingripanden på det här området kan göras med stödav marknadsföringslagen. Några åtgärder från min sida är därför inte aktuella. Om de s. k. pyramidföretagen 62KERSTIN i Kumla (s): Jag ber att få tacka handelsministern försvaret på min interpellation. Anledningen till att jag framställt interpellationen äratt många människor från vitt skilda orter i landet känner sig lurade ochbedragna i sina kontakter med s. k. pyramidföretag och därför vänt sig tillkonsumentvägledarna i sina resp. hemkommuner för att få hjälp att få tillbakasatsade pengar. Det är människor som på grund av att de blivitförespeglade stora inkomster på sina insatser satsat pengar, alltifrån någrahundralappar till upp emot . När de sedan upptäckt att det inte var såenkelt, vare sig att sälja de varor som tillhandahölls eller att skaffa framnya försäljare, vilket ingick i åtagandet till det aktuella företaget, så harde sagt upp sitt försäljarengagemang. Trots att de gjort detta inom den föreskrivna tiden - denfinns angiven i ett skriftligt avtal mellan parterna - har ingen mig veterligtfått några pengar fillbaka. Antingen har det varit omöjligt att få tag på ansvarigapersoner, trots många försök både skriftligt och via telefon, eller också harföretaget svarat; Visst, det skall vi ordna. Men sedan har ingenting hänt. Ju mer fakta och upplysningar som har kommit tillkonsumentvägledarnas kännedom när de litet mera ingående har börjat granska deberörda pyramidföretagens, som jag bedömer det, tvivelaktiga verksamhet, destomer bekymrade har de blivit. De har ställt frågan: Har de människor som utsattsför denna manipulering - jag tror inte.det är för starkt att använda det ordet- ingen rättstrygghet? har de s. k. pyramidspelen blivit mycketomdiskuterade, och de bedömdes av en åklagare här i som klartlagvidriga. Pyramidföretagen, som vi nu diskuterar, bygger i princip påsamma idé. Visserligen ingår försäljning av vissa varor, men det viktigaste äratt värva nya medlemmar till organisationen, medlemmar som i sin tur skallvärva nya medlemmar för att det i slutändan skall klirra i kassakistan hosnågon i toppen på företaget. Pyramidföretagen uppmärksammades i första gången isamband med det mål i som handelsministern refererar fill isitt svar. Flera andra företag med i stort sett samma organisation fick sinmarknadsföring granskad av konsumentombudsmannen eftermarknadsdomstolsbeslutet . a. gällde det ett företag som jag här vill kalla X. Efter en omfattande korrespondensmed företaget, där man inte lyckades komma överens, anmälde tillmarknadsdomstolen. Företaget gick då med på kravet att förespeglandet av"orealistiska förtjänstmöjligheter" inte skulle upprepas. KO drog tillbaka sin anmälan.