prot · G40958 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:58 1§ Anmälan om kompletteringsval till utskott Centerpartietspartigrupp har som suppleant i konstitutions- och civilutskotten anmält AnnikaÖhrström som infrätt såsom ersättare för efter , suppleant icivilutskottet () 2 § Svar på fråga1980/81:181 om sysselsättningen vid har mot bakgrund av den aviserade nedläggningen avgjuteriet vid frågat mig om det inom regeringenförbereds något handlingsalternativ för atf trygga eller skapa sysselsättningför de berörda anställda vid gjuteriet vid , , som är dotterbolag till , tillverkar hammar- ochpressmide samt gjutgods. Inom smidesprodukfionen har företaget - med stöd frånstrukturdelegafionen - genomfört en stor investering i en ny pressmedja, vilkennyligen tagits i drift. Genom denna satsning torde företaget stå bra rustat attmöta den internafionella konkurrensen på grovt smide. När det gällergjutgodssidan finns enligt företaget inga marknadsmässiga ellerfinansiella förutsättningar atf genom investeringar bryta den negativaresultatutvecklingen. Gjorda undersökningar om närmare samarbete ellersamgående med andra företag har inte lett till resultat. Såvitt jag förstårfinns det därför inte något underlag för åtgärder frän regeringens sida somsyftar fill att behålla verksamheten vid gjuterief. Sysselsättningssituationen i är redan nuallvarlig. Jag har fidigare här i kammaren erinrat om de speciella statligainsatser som har gjorts för sysselsättningen i , t. ex. beslutet om attanvända 12 milj. kr. för industriell utveckling i länet. Jag är dock f. n. infeberedd aft ta ställning till frågan om ytterligare statliga insatser för attklara sysselsättningen och utveckla näringslivet i . Rent principielltgäller att sådana frågor måste lösas inom ramen för de av anvisademedlen för arbetsmarknads- och regionalpolitiken. Jag villunderstryka atf regeringen noga följer utvecklingen i länet. Anf.3 (): Jag tackarindustriministern för svaret på min fråga. Den fråga som jag har ställt gäller möjligheterna attbevara gjuterief vid , som ligger på en bruksort där manbörjade med järnhantering i mitten av 1600-talef. Men järnverket ligger ocksåinom en region där flera industrinäringar med månghundraåriga tradifioner harförsvunnit . Därför redovisar denna region i östra 'flera hundra direkt arbetslösa människor och flera hundra som direkteller indirekt är varslade om att deras jobb kommer aft försvinna . Orsaken till den nedläggning av gjuterief i somägaren Johnsonkoncernen vill göra är den sedvanliga, nämligen för låglönsamhet. Ägaren räknar lika sedvanligt naturligtvis infe in fidigare godaförtjänster från gjuterief i som någon förutsättning för fortsattverksamhet. Ser man till den produkfion som utförs vid gjuteriet iBjörneborg, kan man konstatera att den består av eft flertal produkter filltyngre lastfordon åt , komponenter för hydraulisk utrustning somtillverkas av Hiab-Foco och produkter för utrustningen inomenergiprodukfionsanläggningar hos . Sammantaget är det alltså fråga om en tillverkning somriktar sig till sådana svenska industrigrenar som eljest befraktas somframfidsbranscher. Dessa industrier sägs vara oroade för var de framöverskall få sina produkter ifrån, om produkfionen i läggs ner. Mentrots dessa goda förutsättningar anser ägaren att han ej vill ta upp konkurrensenmed den ökande import av gjutgods som blir följden, om nedläggningen iBjörneborg sker. Det förvånar mig att industriministern inte villgöra något för att försöka rädda gjuterisysselsättningen i Björneborg.Nationalekonomiskt vore en nedläggning en förlust.' Segjärnsproduktionen harfaktiskt ökat i den övriga världen och anses i många länder ha en god framtid.Men här i landet Orsaken är att företag som Johnsonkoncernen inte är beredda aftinvestera i tillräcklig utsträckning för att möta den utländska konkurrensen.Vår ekonomiska beredskap undermineras. Totalt har gjute-riproduktionen i dethär landet sjunkit avsevärt , och det sägs att vi i daghar en import av gjutgods på . Jag vill ställa en följdfråga; Har industriministern, medbeaktande av det som jag här anfört och som industriministern tydligen kändetill tidigare, haft några kontakter med Johnsonkoncernen i syfte atf få dem villigaatt satsa på gjuteriet i ? Det är infe fråga om stora satsningar, deligger inom ramen 5-7 milj. kr., och därmed skulle man kunna räddasysselsättningen för 130 anställda. Jag vill berätta för vi fortlöpande har haft och har kontakter med med tanke pä den härindustrins framfid hksom med tanke på planeringen för övriga företag inomJohnsongruppen. Detta har inte gett något konkret resultat när det gällergjuteriets framfid. Jag vill understryka att marknadsbedömningen, som i det härsammanhanget är det centrala för eventuella investeringsbeslut, måste företagetoch företagets ledning, som har det företagsekonomiska ansvaret, få göra.Staten kan inte träda i företagets ställe när det gäller den. Anf.5 (): Jag skall läsa några rader ur en rapport som har tagitsfram inom Internationella metallfederationen, där man bl. a. ger sin syn på denframtida produktionen av segjärn, som är en av gjuteriets i Björneborgprodukter. Man säger atf segjärnsproduktionen har stigitmed . "Segjärnsgjutningeni expanderade under samma tidsperiodmed . Andra länder där ökningen varit iögonfallande är ,, och med 28,," Man har förutsatt aft den här utvecklingen fortsätter iviss utsträckning, eftersom segjärnet är ett relativt ungt material. Det är därför förvånande att man från regeringens sidainte är beredd atf vidta de åtgärder som jag har efterlyst för att bevara någonandel inför den utveckling som kommer att ske inom gjuteriindustrin påsegjärnsproduktio-nens område. Det är svagt att regeringen inte har denframförhållningen. Jag har refererat till att det är fråga om ettinvesteringsbehov pä 5-7 milj. kr., men det är i första hand fråga om att fåägaren aft förklara sig villig att åtminstone begära pengarna. Vi har tittat påmöjligheterna att inom ramen för lokaliseringsstöd och andra statliga stöd fåfram de medel som erfordras. Det har gått i liknande sammanhang, och det börockså gä i det här fallet, om industriministern är positiv till att man satsarpå framtidsbranscher som segjärnsproduktionen. Jag tycker mig kunna utläsa attindustriministern inte har denna positiva syn. Jag kan försäkra atf jag haren positiv attityd till allt som kan utveckla svenskt näringsliv. Den rapportsom refererar berättar dock inte hela sanningen. Till följd avdet relativt höga kostnadsläge vi har här i landet har en stor del av densvenska verkstadsindustrin sökt sig utomlands när det gällerkomponentförsörjning och försörjning med halvfabrikat. Det har lett till attjust komponenter baserade pä gjutjärn i beklagligt stor utsträckning nutillförs landet genom import ufifrån. Denna bedömning av vad som är företagsekonomiskt lönsamtkan man beklaga, men om man har krav på ett effektivt näringsliv kan manknappast ifrågasätta att enskilda företag gör denna bedömning. Och naturligtviskan staten infe ge sig in och göra dessa bedömningar i företagets ställe. 7 (); När man ser på de konkurrentföretag till som finns nu och som kommer atf finnas framöver, finner man atf endel av dem ligger i och att något ligger i Polen.Kostnadsjämförelserna kan vara rikfiga exempelvis när det gäller företag iPolen, men absolut infe när det gäller företag i . Deras ökandestyrka i fråga om export hit till beror på att de har gjortrafionaliseringar i sin verksamhet, och det är detta man inte har gjort i dethär aktuella företaget. F. n. pågår också förhandlingar om att överflytta endel av den nuvarande produkfionen i till norska producenter, och vikänner till att det inte är kostnadsbilden som är avgörande i det sammanhanget.Den totala lönekostnaden i är ju inte speciellt mycket lägre och kommerinte heller att bli speciellt mycket lägre än den vi kommer att få här i landetframöver. Vad det gäller här är alltså om detfinns en vilja atf ta de här initiativen, om man från den nuvarandekoncernledningens sida vill satsa någonting. Jag anser fakfiskt att det ärindustriministerns skyldighet aft se till att koncernledningen gör det. 3 §Svar på fråga 1980/81:192 om uranletningen i har frågat statsministern avvilken anledning det pågår intensiv uranlefning i och om han villmedverka till atf den stoppas så fort som möjligt. Frågan är föranledd avresultatet i folkomröstningen om kärnkraft. Enligt frågeställaren finns ingenanledning att starta en inhemsk uranproduktion, och därmed skulle det ocksåsaknas anledning att leta efter uran i landet. Frågan haröverlämnats till mig. Jag vill erinra om beslut (prop. 1977/78:100bil. 17, NU 1977/78:69, rskr 1977/78:342) , atf omfattningen av uranprospekte- ringen och en eventuell framtida brytning av uran i förstahand bör bero på i vilken utsträckning i framfiden skall utnyttjakärnkraft. beslöt därför att i avvaktan på ett energipolitiskt beslutden statligt finansierade uranprospekteringen skulle bibehållas på oförändradnivå. Detta har också, t, o, m, /81, blivit fallet, och någonökning av prospekteringen, som vill göra gällande, har inte ägtrum. Efter folkomröstningen har fattat beslut (prop,1979/80:170, NU 1979/80:70, rskr 1979/80:410) om det svenskakärnenergiprogrammets omfattning. Regeringen avser förelägga en energipolitiskproposition i är. I denna proposition kommer bl. a. frågan om svenskuranbrytning att behandlas. 9BERTIL MÅBRINK (vpk): Jag tackar industriministern för svaret, menjag beklagar faktiskt dess innehåll. Det är ju så, herr industriminister, att vi hade enfolkomröstning , och då fick vi besked av svenska folket ville att kärnkraften skall vara avvecklad i vårt land omkring år 2005-2010och att det skall få byggas högst tolv kärnkraftsreaktorer. Införfolkomröstningen deklarerade alla partier och organisationer aft någon svenskuranbrytning inte dä var aktuell. Visserligen höll man frågan öppen, men manlovade att det skulle ske en saklig prövning, om det blev aktuellt meduranbrytning. Man pekade också på att det uran som vi behöver för vårtbegränsade kärnkraftsprogram fanns att köpa på den utländska marknaden, vilketockså SKBF:s rapporter visat mycket klart. Dessutom var manöverens om att en uranbrytning skulle föra med sig oerhörda miljöpåfrestningarnär det gäller människor, vatten, luft osv. Jag vill i det här sammanhanget fråga angående Pleutajokk:Vem skall göra den sakliga prövningen, när nu tänkersläppa ut tusentals kubikmeter radioaktivt vatten i ? Vem skallfa ansvaret efter tioårsperioden för den radioaktivitet som kommer att finnastusentals år framöver? Vi vet också att en svensk uranbrytning automatiskt skullemedföra export av uran och på så sätt bidra fill en spridning av kärnkraften,något som det svenska folket absolut inte har sagt ja till. pågår prospektering på olika platser i vårt land, ochansökningar om ytterligare prospektering har lämnats in. Jag kan nämna t. ex.Ovanåkers kommun, där man också skall provborra för en eventuell förvaring avgiftet-något som jag naturligtvis hoppas att hälsingebefolkningen kommer attstoppa. I vill man borra efter uran liksom också i Ange kommun.Och i Pleutajokk vill man, som sagt, börja bryta utan atf miljökonsekvensernahar blivit utredda. Jag måste fråga: Varför håller man på med detta? Är detinte viktigare att vi undersöker, om det finns andra mineraler som skulle kunnage vårt land nya värdefulla inkomster och som 3 protokoll 1980/81:57-61 dessutomskulle medföra mycket mindre påfrestningar på miljön? Eller tänker man brytaför export? På den punkten vill jag ha ett besked av industriministern. Tänkerindustriministern säga nej fill export av uran? Berfil Måbrink bör notera atf jag aviseratatt de här frågorna kommer upp till behandling i samband med denenergipolitiska propositionen, som läggs fram . Men för atf undvikavarje missförstånd med anledning av den här debatten vill jag säga att jag förmin del inte på något sätt tänker medverka till en export av uran från . Vi har atf ta hänsyn fill att folkomröstningen har visatatt vi under en övergångstid skall ha maximalt tolv kärnkraftsreaktorer idrift. Hur de skall försörjas med uranbränsle är en fråga som kommer upp tillbehandling i den energipolitiska proposition som kornmer påriksdagens bord. 11 (vpk); Jag tackar industriministern för det klarabeskedet när det gäller export av uran. Jag är överens med industriministern när han säger aft vihar beslutat om ett begränsat kärnkraftsprogram. Men jag skulle vilja få ettnågot klarare besked om huruvida min uppgift att det uran som krävs för vårtbegränsade kärnkraftsprogram kan fås utomlands är rikfig, I så fall skulle viöver huvud taget inte behöva reflektera över någon svensk uranbryfning. Kanindustriministern och jag vara överens även på den punkten? Jag hade också en fråga beträffande den sakligaprövningen. Vi vet ju att totalt struntat i miljösidan nu när det finnsvilda planer på aft påbörja brytning i Pleutajokk. Hur skall den sakligaprövningen ske i det fallet? Jag tror att det är väldigt viktigt att vi fårklarhet även på den purtkten. Än en gång; Är det över huvud taget nödvändigtmed en svensk uranbrytning med tanke på det begränsade kärnkraftsprogram som viändå har här i landet? Som jag sade kommer de här frågorna attaktualiseras i samband med den energipolifiska proposifionen, och därför finnerjag ingen anledning att nu fördjupa mig i dem. mera hypotetiska fråga var det uranbränsleskall hämtas som måste tillföras de tolv reaktorer som svenska folket bestämtsig för atf ha i drift under en övergångstid är också eft spörsmål som kommerupp i det sammanhanget. Om brytningen skall ske i delvis eller helt ochhållet, eller om vi skall överlåta åt andra nationer att svara förförsörjningen med uranbränsle till de kärnkraftsreaktorer som vi har bestämtoss för aft hålla i drift, kan vara en intressant fråga i och för sig, men denkommer vi alltså aft få fa ställning till i samband med behandlingen av denenergipolifiska propositionen. 13BERTIL MÅBRINK (vpk): Det sista är faktiskt inte en hypotetisk utanen konkret och aktuell frågeställning. Många människor ute i landet är nuväldigt oroliga med anledning av den enorma aktivitet som SKBF, och på detta område. Jag skulle vilja fråga industriministern vad hanföredrar: import av det uran som vi behöver fill det begränsadekärnkraftsprogrammet eller dessutom också brytning i ? Jag tror att ettavgörande i den frågan snart är aktuellt, och människor i bygderna i ,, Pleutajokk osv. vill ha ett besked . Om sysselsättningen i kommun Det saknar ju i stort sett allmänt intressevad jag anser. Det intressanta - jag höll på att säga något pikanta - isammanhanget är att den majoritet av svenska folket som ju också inkluderar treav de partier som finns här i kammaren inte för sin del har gett ett klart svarpå frågan vad som är att föredra - om de tolv reaktorer som man vill hålla idrift skall försörjas med svenskt kärnbränsle eller om man skall låta andraländer ta miljökonsekvenserna av ett energipolitiskt beslut, träffat efterfolkomröstning i . Jag erkänner att detta kan bli en intressant fråga. Menlåt oss då fa upp denna debatt när alla fakta och hela beslutsunderlaget liggerpå bordet. 15 (vpk): Jag anser absolut inte att industriministernsståndpunkter skulle vara ointressanta. Tvärtom är de mycket intressanta. 4§ Svar på interpellation 1980/81:55 om sysselsättningen i kommun har frågat mig när regeringenavser ge klartecken för byggande av i , när regeringen räknarmed att lämna det besked som kan trygga sysselsättningen vid samt vilka övriga åtgärder regeringen ämnar vidta för att avhjälpasituationen vid krishotade företag i kommun och bekämpa den rekordhöga arbetslösheteni kommunen. Beträffande byggandet av nya lokaler för Sverigesgeologiska undersökning (SGU) i kan jag meddela att regeringen nu anvisatmedel för detta och kommer att ge i uppdrag attutföra byggnationen. Då det gäller AB i togregeringen beslut härom för . Beslutet innebär att företagetfår regionalpolitiskt stöd för investeringar i maskiner och att företagetkommer att driva verksamheten vidare i en ny industrilokal. Med dettastöd möjliggörs den upprustning av produktionsapparaten som bedömts som Om sysselsättningen i kommun nödvändigför en fortsatt verksamhet och en tryggad sysselsättning vid företaget. Två andra företag med problem som diskuterades här ikammaren med anledning av en interpellation från ArneNygren var och AB Betong-Sänder. uppnåddes strax därefter en lösningsom innebar en rekonstruktion av företaget och en i stort bibehållensysselsättning. För Betong-Sänder har det hänt attkonkursförvaltaren lagt fram ett förslag om en rekonstruktion av företagetinnebärande att vissa tjänstemän vid fabriken i skulle övertaföretaget och driva det vidare. Regeringen beslutade att integodkänna defta förslag i vad avser övertagande av lokaliseringsstöd, somtidigare har givits för Bastu-fräskanläggningen. Det negativa beslutetföranleddes av aft företaget med detta alternativ till lösning skulle fä ettalltför begränsat eget kapital, med de problem som detta innebär av svaghet ochsårbarhet för framtiden. Enligt vad jag erfarit från konkursförvaltarenkvarstår det emellerfid ytterligare anbud att pröva. Bedömningen från i junikvarstår att man skall kunna nå fram till en lösning.innebärande attsysselsättningen vid företagets enheter i -skall kunna bevaras. Flera företag inom kommun har kommit i allvarligasvårigheter - problem som hotat och hotar att ytterligareförvärra den redan tidigare besvärliga situationen på arbetsmarknaden. Detstora arbete som på lokal, regional och central nivå läggs ned på att finnalösningar pä problemen är eft uttryck för den vikt man frän kommunalt ochstatligt håll fäster vid att upprätthålla sysselsättningen i utsatta kommunersom i detta fall . Upprätthållandet av den sysselsättning som finns i dessautsatta kommuner är en viktig del i det regionalpolitiska arbetet. Även om defrågor ställt i första hand gäller åtgärder för att avhjälpaproblemen vid de krishotade företagen i kommunen, finns det i defta sammanhangockså anledning att peka på de insatser som görs av bl, a, utvecklingsfondenoch för att få fram ny produktion och ny sysselsättning fillinlandet. Jag vill också peka på den resurs för offensiva insatser som detnybildade regionala utvecklingsbolaget, , utgör för länet. Anf.17 (): Jag ber att fätacka för svaret på min interpellation. Vad som hänt sedan jag i fjollämnade interpellafionen ger stöd för påståendet att det lönar sig attinterpellera. Min interpellation tog upp tre konkreta frågor. Den förstagällde när regeringen var beredd att ge klartecken för byggandet av nyaSGU-lokaler i , Bygget var av den tidigare budgetministern i kammaren utlovat att starta och vara färdigt , Ännu i slutet pä november tycktes det inte gä aft fä någotbesked frän departementen. Det var då jag beslöt att ånyo ta upp frågan här i Då började byggplanerna avancera. beslötregeringen att anvisa byggpengar, och lovar industriministern atf man"kommer atf ge i uppdrag att utförabyggnationen". Jag är glad över att första klartecken nu har getts. Jaghoppas bara att byggstartbeskedet skall komma . I kommun voreman mycket tacksam för besked från industriministern om vad uttrycket"" betyder. En annan fråga som jag vore tacksam att få svar på är omborrkärnarkivét för SGU i ingår i byggprojektet. Jag vill informeraindustriministern om aft pä grund av att man inte fått detta besked sä liggerf. n. ungefär borrkärnor som infe ryms under tak i de gamla lokalernaoch riskerar att ta viss skada. Min andra fråga gällde möjligheten att räddalivsrriedelsföretaget och 26 arbetstillfällen i . Här i kammaren lovade industriminister att beslut om ansökan om lokaliseringsstöd för var att väntaunder juni månad 1980. Det hade gått nästan efter det löftet innan jagfann anledning att fråga på nytt, och då blev det fart på ärendet. Efter freveckor kom besked från regeringen att skulle få sitt lokaliseringsstöd. Det var glädjande, men fördröjningen har inneburitsvårigheter i fallet . Jag hoppas ändå atf projektet skall kunnagenomföras utan några större problem. Den tredje frågan gällde övriga krishotade företag ochvilka åtgärder regeringen avsåg att vidta för att bekämpa den rekordhögaarbetslösheten i kommun. Industriministern tar i sitt svar upp två av dessa övrigakrisföretag: Gunbo Fabriker och Betong-Sänder. När det gäller Gunboföretaget sä har det rekonstruerats,det är riktigt, men inte - som statsrådet säger i svaret - med i stort settbibehållen sysselsättning. Sanningen är den, herr industriminister, att av de 90anställda som företaget hade före krisen finns bara en dryg fjärdedelkvar - 24 i och 2 i . Det nya företaget lovade behälla 47 iNorsjö kommun, men dit är det ännu en god bit. När det gäller företaget berör varslen därdrygt 90 anställda i . Regeringen har - som statsrådet säger -beslutat säga nej till en lösning som arbetades fram i slutet på fjolåret. prövas nya anbud, säger statsrådet. Jag vill vädja fillindustriministern att medverka fill en snabb lösning. Ett stopp vidBetong-Sänder skulle betyda att drygt en tredjedel av all sysselsättning somfinns i järnvägssamhället skulle komma att försvinna. Ytterligare ett krisförefag har dykt upp. Det är företagetLotab, som fick som tröst för förlorade Algotsjobb. 30 anställda därhotas nu av frisfällning, om inte någon ny ägare, beredd att ta över, kanspåras. Om sysselsättningen i kommun Om sysselsättningen i kommun De projekt som industriministern här har redovisat innebärbara att en befarad ytterligare arbetslöshet kan mildras; de innebär ingen nysysselsättning. Och det är just bristen på sysselsättning som är det verkligtstora problemet i . Arbetslösheten där är ännu högre än vad den varnär interpellationen lämnades. är en av våra hårdast drabbadeinlandskommuner i . Arbetslösheten i kommunen är uppe i och i kommundelen . Arbetslösheten bland kvinnor är efter Algofsnedläggningenrekordhög: i kommunen och i kommundelen . Hade arbetslöshetvarit en rikssiffra, skulle vi ha haft ungefär 300 000 arbetslösa iriket. Då hade säkert alla alarmklockor ringt för att påkalla samhällsåtgärder,och miljardsatsningar skulle ha gjorts för att skapa trygghet för de arbetslösamänniskorna. Jag vill avslutningsvis vädja till industriministern attvisa något av den målmedvetenheten i arbetet på aft trygga sysselsättningen iNorsjö. Arbetslöshetssiffran där är mer än högre än rikssiffran.Projekt finns, bl. a. på mineralutvinningens område, och en ansökan om stödtill ett industrihus i för företaget väntar pä klartecken.Defta kan ge ytterligare tillskott i en bygd som är i behov av varje tillskottav sysselsättning. Som industriminister är man van vid att tavara på också de små glädjeämnena i livet. Jag noterar med tillfredsställelseatf här finner atf det lönar sig att interpellera och att han -underförstått - är nöjd med de resultat av ansträngningarna att säkrasysselsättningen i kommun som vi har presterat efter ett träget och hårtarbete . Jag tackar för den komplimangen. Jag tycker detvar skönt atf få den, och jag vill gärna ta den som ett bevis för att både deregionala myndigheterna och de ledamöter som sitter på Väsferboftensbänkenupplever det målmedvetna och sega arbetet för att lösa problemen som konstruktivt. Får jag sedan ge mig in på de direkta och kompletterandefrågor som hade. Jag vill då först beträffande byggandet av nyalokaler för SGU säga att det har tagit sin fid. Jag kan som exempel nämna attuppdraget till , i de yttersta av , har blivitännu något fördröjt, eftersom även förhandlingsrädet skall säga sittbeträffande ett sådant uppdrag. Det har komplicerat ärendehandläggningen. Menjag kan nu lova att uppdraget till att startabygget kommer att expedieras . drog utvalda delar av historia.Jag skall gärna vitsorda att det är ett komplicerat ärende, bl. a. därför atfdet i allt väsentligt ändå gällde en bedömning av konsumtionsufrymmet inomVästerbotten av denna speciella livsmedelsprodukt, eftersom det vid engenomgång av ärendet visade sig aft det finns en överkapacitet inomcharkuferibranschen i .