prot · G40929 · 1980-12-31 00:00:00 — Återigen möter vi här ell exempel på den ideologiskablockeringen, som gör del omöjligt för socialdemokraterna atl se klart inäringspolitiken. Socialdemokraterna vill föra en finanspolitik, somytterligare ökar budgetunderskollet, driver upp räntorna, minskar utrymmet påkreditmarknaden och skärper inflationen men vars sysselsättningseffekter ärtveksamma. Den politiken försvårar nämligen bland myckel annat för de små ochmedelstora företagen och deras anställda all klara sig i konkurrensen medutländska företag. Det skall gärna medges atl vissa delar av storindustrinlättare kan kompensera inhemska kostnadsökningar, därför all de kan förlägga enallt större del av sin komponenllillverkning utomlands. Men för samhällsekonominoch för den inhemska sysselsättningen vore något sådant naturligtvis någotdjupt olyckligt. Regeringen anser för sin del all skattetrycket nu är såhögt att budgetunderskottet i fortsättningen väsentligen måste angripas påutgiftssidan. På den punkten förefaller del mig som om vi skiljer oss någotfrån socialdemokraterna. Hur skall man annars tolka uttalandet i den socialdemokratiskapariimolionens skatlepolitiska avsnitt, där det sägs all "skattesystemetmåste ge sill bidrag till att sanera den offentliga sektorns finanser".Det finns anledning att fråga socialdemokraterna: Om ni vill fortsätta enskatlehöjningspolitik, varför säger ni det då inle klart, så all folk förslåratt del är er linje? Qm ni inte vill höja skattetrycket, vad betyder då denmening I själva verket är sträng återhållsamhet med offentligautgifter en nödvändighet och kraftiga fortsatta höjningar av skattetrycket enomöjlighet. 1965 utgjorde de offentliga utgifterna en dryg tredjedel av BNP. 1år är de nästan två tredjedelar av BNP. Qm man förlänger efterkrigstidensutgiftstrend in , så kommer de offentliga utgifterna all sprängalOO-procentsvallen mol slutet av 1980-talel eller i början av 1990-talel.Då skulle alla inkomster betalas in i skatt för all antingen finansiera denoffentliga konsumtionen eller omfördelas genom iransfere-ringssystemel. De flesta är nog eniga om alt vi inle uppnår dessa 100 %.Utgiftsökningen måste böja av . Jag tror all de flesta människormenar atl "" är ungefär . När de offentliga utgifterna utgör en liten del av BNP kanman låta dem växa i den takt man önskar. Men när stat, kommun ochsocialförsäkringssektor redan tar merparten av BNP i anspråk för egenkonsumtion och omfördelning går del inte att låta de offentliga utgifterna ökasnabbare än vad de totala resurserna växer. som vi erkänner detta måste vi emellertidfortsätta all ställa upp lill försvar för den offentliga sektorn gentemot demsom nu ser ett gyllene lillfälte alt uttrycka sin traditionella motvilja molmyckel av del som del allmänna erbjuder medborgarna. På den punkten vill jag gärna svara , som nuhar lämnat kammaren, att del parti jag företräder alllid kommer atl värna omden offentliga sektorn och hävda dess betydelse i för människor viktigaservicefrågor som de han nämnde, exempelvis utbildningen, sjukvården,barnomsorgen. Den offentliga sektorn har sin självklara roll, och vi kommersjälvfallet inle all ändra vår inställning till den. Men del betyder inle atl man inte kritiskt kan granska denoffentliga sektorns verksamhet och fundera över hur man skulle kunna göra deneffektivare och vad man eventuellt kan ändra för all nå ett bättre resultat medsamma insats. Stora delar av den offentliga sektorns expansion kansältas i samband med de förändrade levnadsvillkor som uppstod genomindurtrialismen. Med industrisamhället följde inle bara ell ökat välstånd utanockså nya livsmönster och ett starkare beroende av marknadens fluktuationer. Urdet här växte krav på ett ekonomiskt trygghetssystem. Andra delar av expansionen har sina rötter i det ökadevälstånd som marknadsekonomin skapat och som ökat efterfrågan på tjänster, somtidigare var förbehållna ett privilegierat fåtal. Ytterligare inslag itillväxten kan föras tillbaka på nya konlrollbehov, som de tekniskalandvinningarna förde i sill spår. De ökade insikterna om olika hot motmänniskors hälsa och miljö har lett lill en vidgad offentlig övervakning av olikariskkällor. Den offentliga sektorns expansion har verkligen varit ettav de dominerande dragen i 1900-lalets sociala och ekonomiska utveckling.Genom en utbyggnad av den offentliga sektorn har välfärdssamhället skapats. Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) är genomomfattande offentliga åtaganden som vi kan slå vakt om människors trygghet ochvälfärd. Därmed är inle sagt atl en hårdare granskning av vad stat och kommunsysslar med skulle behöva minska vår samlade välfärd. Tvärtom skulle del myckelväl kunna öka både trygghet och välfärd. Årtionden av oavbruten, snabb expansion i den offentligasektorn har bl. a. lett till atl nästan allt del beslutsunderlag som producerasav offentliga myndigheter och statliga utredningar är expansivt lill sinkaraktär. Del förutsätter tillskott av ytterligare resurser. Den här orienteringen var kanske lämplig under ett skedesom präglades av möjligheterna atl bygga ut den offentliga sektorn väsentligtmycket snabbare än vad de totala resurserna i samhället växte. Resursbrislerkunde ses som tillfälliga restriktioner. Qm medel inle stod tillbuds kunde man bestämma sig för en handlingsplan med ett långsiktigtulbygg-nadsmål. I synnerhet hardet varit karaktäristiskt för 1960- och1970-lalen alt fastställa fleråriga utbyggnads- och ålgärdsprogram. Men näralltför många sådana program lagras på varandra bygger man in en automatik iulgiftssystemet som gör all den samlade kostnadsbördan lätt fårohanterliga proportioner. Det är i stor utsträckning vad som hänt de senasteåren. av statsutgifternas ökning mellan budgeten 1975/76 och1979/80 berodde på sådan automatik, dvs. var konsekvenser av beslut som fattatsföre 1976. Det är nu nödvändigt med ett helt nytt synsätt. sådanthar annonserats i sparplanen. Under de år vi kan överblicka måsteresursknapphet betraktas, inte som en tillfällig ulan som en varaktigrestriktion. Den här inriktningen måste alltmer få sälta sin prägel påhela den politiska beredningsprocessen. Del långsiktiga hushållninsperspektiveloch behovet av genomtänkta prioriteringar måste få en ökad tyngd. Både inomutredningsväsendet och inom myndigheterna själva måste resurser överföras frånen expansivt inriktad projektering av nya insatser till en kritisk granskningav befintliga program och regelsystem. Syftet skall då inle bara vara all nåhögre effektivitet och produktivitet ulan också alt skapa underlag för altompröva uppställda mål och utstakade handlingslinjer. Detta är något som kräver medverkan av alla berörda verkoch myndigheter. Jag har den senaste liden träffat ett stort antal verkscheferoch diskuterat de här frågorna med dem. Till min glädje har jag vid dekontakterna funnit ett starkt gensvar för tankar av det slag jag framfört. Inom budgetdeparlemenlets verksamhetsområde har vi tvåverk, som har lill sin speciella uppgift alt medverka lill att lägga etthushållningsperspekfiv på den offentliga verksamheten. Jag tänker påstatskontoret och . Deras roll är central, men del är klartall huvudansvaret för en god hushållning måste ligga ute på de olikamyndigheterna. Det är ju där den största och mest detaljerade kunskapen omverksamheten finns. Styrningen och finansieringen av den offentliga sektorn ärnu så komplicerad atl en betydande del av samhällets kreativitet oehuppfinningsrikedom borde kanaliseras mol det området. Genom atl lägga ökad vikt vid enbättre långsikfig hushållning med offentliga medel kan vi ta ett långt steg påvägen mol balans i ekonomin, och det behöver lika litet som på någotavgörande sätt beröra den välfärdspolitik som byggts upp och ibred politisk enighet. Avstår vi från alt hushålla bättre, så kan del däremot blidel största hotel mot vår framtida välfärd. Kammaren beslöt atl förhandlingarna skulle fortsättas . 12 § Anmäldes och bordlades Proposition 1980/81:48om dödsbodelägares ansvar för den dödes skulder m. m. 13 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:145av m. fl. med anledning av proposition1980/81:37 om upphävande av kontrollen av bankkontorsetablering 1980/81:146av i med anledning av proposition1980/81:66 om vissa åtgärder på teleområdet 14 §Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följandeinterpellationer som ingivits lill kammarkansliet 1980/81:52 av7ön Björinge (c) lill industriministern omcentraliseringen inom svenskt näringsliv: Med anledning av det planeradebildandel av storkoncernen vill jag lillindustriministern ställa följande frågor: Vilka möjlighete/har regeringen att förhindrasammanslagning av storförelag och däriped en ytterligare koncentration i näringslivet? Är industriministern beredd att la några initiativ förall genom lagsfiftning eller på annat sätt stoppa koncentrationstendenserna i närings livet och verka för ett decentraliserat näringsliv? 7 protokoll 1980/81:29-31 1980/81:53 av () lill industriministern omföljderna av Södra Skogsägarna AB:s driftinskränkningar: "Stora krav på aktiva insatserför att lösa uppkommande problem kommer atl ställas på ansvariga myndigheteroch i sista hand på regeringen. Utskottet förutsätter atl regeringen med storuppmärksamhet följer utvecklingen." Delta citat är hämtat ur näringsutskottels betänkande1979/80:47 med anledning av ett antal motioner om och därav föranledda nedläggningshot. Den 17 december 1979besvarade industriminister tre interpellationer och tre frågor som allagällde samma problem. Han yttrade därvid bl. a: följande: "Nödvändigaslruklu-reringsåtgärder bör emellertid inte förhindras. Uppkomna problem börlösas på annat sätt. Här vilar ett ansvar såväl på företaget som påsamhället." har Södra Skogsägarnas definitiva beslut omnedläggningar och nedskärningar kommit. För läns del innebär det atlca 275 jobb försvinner i och 80 i Delary i månadsskiftetapril-maj 1981 samt 180 i Fridafors . Mig veterligt har ännuinte något nytt jobb ordnats i de drabbade orterna. (Något tiotal har ställts iutsikt för .) Detta är ur många synpunkter allvarligt, inle minstmed tanke på atl massa- och pappersindustrin svarade för av arbetstillfällenai , i Delary och i Fridafors (enl. statistik ).Länsstyrelsen i säger också i sill förslag lill Länsprogram 1980alt driftinskränkningar inom denna industrigren innebär "ell svårt slagför vilken ort del än drabbar" och föreslår därför atl kommun(Fridafors) skall placeras i stödområde 2 samt all ell verksamt regionalpolitisktstöd under en begränsad fid bör kunna utgå till kommun(). Jag anhåller därför all lill industriminislern få ställaföljande frågor: Tyckerindustriministern, all samhället har tagit sitt ansvar för ,Delary och Fridafors? Vilka"aktiva insatser" kan man förvänta sig av regeringen för atl lösa"uppkommande problem"? 1980/81:54av () till industriministern om industrisysselsällningen iSkaraborgs län: Tillverkningsindustrin i Skaraborgslän kämpar f. n. med stora svårigheter. En rad branscher och förelag harinfört kortlidsvecka och andra inskränkningar i driften. Vid inle mindre än 36förelag i länet är 821 personer berörda av nedläggningar ochdriftinskränkningar enligt länsarbetsnämndens statistik för oktober månad iår. Enligt utfärdade varsel kommer 320 personer all förlorasina arbeten genom företagsnedläggningar den närmaste liden. Mellan maj ochoktober månader i är har arbetslösheten ökat med närmare 1 000 personer i länetoch länsarbetsnämnden befarar betydande svårigheter då det gäller sysselsätt- ningen , och man ser heller ingenljusning för . Ser man på antalet lediganmälda platser inomtillverkningsindustrin i , så har de minskat drastiskt från ca 800 imars månad till endast 250 . Del är enligt länsarbetsnämnden endast ett fåtal förelagsom vågar uttala sig med tillförsikt om produktionen . Enligt deninformation som länsarbetsnämnden fått, kan i flera fall inskränkningar ipersonalstyrkan komma all ske . Delta innebär,atl utöver liggande varsel om uppsägningar, ytterligare ca 500 arbetstillfällenär i farozonen inom verkstads-, trä- och gruvindustrin. Dessutom har fleraföretag, med tillverkning för byggnadsbranschen, uttryckt oro för starktminskad produktion på grund av del låga bostadsbyggandet i landet. I detta sammanhang kan påpekas, atl Ylong i , somtillverkade lättbetong, avvecklat hela sin verksamhet varigenom ca100 personer fått lämna företagel. AB Cemenia i , som har 310 anställda, räknar med atlställa av en av sina brännugnar . Qm efterfrågan på cementytterligare minskar, kommer delta att få konsekvenser för sysselsättningen vidförelaget. Rockwoolkoncernen tillverkar mineralull förisoleringsändamål i och i i Gölene kommun. drygt 1 000 personer i länet. Efterfrågan på förelagets produkter haremellertid starkt minskat, beroende på ett alltför lågt byggande i landet.Lagren är överfyllda och man har tvingats tillgripa kortlidsvecka vid den nyafabriken i . Om denna negativa utveckling fortsätter räknarförelagsledningen med ytterligare nedskärning av produktion och sysselsättning. Det är mol denna bakgrund högst förvånande, atl regeringeni detta läge beviljat 12,4 milj. kr för att starta en ny mineralullslillverkningi Älvkarleö. Detta har skett, trots att flertalet remissinstanser avstyrktetableringen i fråga, och då marknadssituationen är sådan all de nuvarandetillverkarna och endast utnyttjar av sinproduktionskapacitet. Såväl företagsledningen som de anställdas organisationervid det statligt ägda har av naturliga skäl reagerat kraftigt molregeringens agerande i denna fråga. bedriver tillverkning avköksutrustning vid sina fabriker Marbodal i och Starprodukler iLidköping. Tillsammans utgör de landels största tillverkare av köksutrustning,med drygt 1 400 anställda. Situationen kännetecknas även för detta förelag avsvag orderingång och lågt kapacitelsulnylijande. Detta har fåll till följd,att kommer all tillämpa förkortad arbetsvecka . Vid Starprodukler i är situationen än värre. Därkan det bli fråga om en halvering av arbetsstyrkan, eller i värsta fall totalnedläggning. Det senare har förelaget hotat med om inle kommunen köperSlarproduk-lers lokaler. Del finns även anledning all hysa stor oro förutvecklingen inom länets möbelindustri. 1 kommun, där möbel- ochträindustrin svarar för av industrisysselsällningen, måste man bedöma utvecklingensom utomordentligt osäker. flertal förelag dras med akuta ekonomiskasvårigheter, och den närmaste tidens utveckling kan bli avgörande för derasfortsatta existens. Även i kommun har krisen inom möbelbranschenställt lill stora sysselsättningsproblem. Swedfurn möbler i har nyligenbytt ägare, vilket medförde en avsevärd bantning av företaget, med påföljd allhalva arbetsstyrkan fick lämna företagel. kommun, som endast har ca 11000 invånare, har f. n. inle mindre än 186 personer arbetslösa, varav 94kvinnor och 64 ungdomar . och dess speciella svårigheter har vihaft anledning alt vid ell otal tillfällen aktualisera här i . Det ärnu klart all kommer atl lägga ned sin fabrik i , varvid etthundratal peroner, huvudsakligen kvinnor, blir utan arbete. Hotel motVanäsverken kvarstår alltjämt och det finns risk för atl hälften av de 300anställda får lämna företaget. Genom motioner i har vi från länföreslagit, all kommunerna skulleinlemmas i stödområdet. har visserligen avslagit dessa motioner, menman har ullalat, all lokaliseringsstöd lill särskilda projekt i dessakommuner bör kunna utgå, oaktat att de inte är placerade i stödområdet. I arbetsmarknadsutskottets belänkande 1978/79:23 sades bl.a. följande: "Del hindrar inte alt det finns betydande problem i några avlänels kommuner, i första hand , och , som har enstagnerande utveckling med problem på arbetsmarknaden. Även om utskottet haravstyrkt alt de inlemmas i stödområdetkan det finnas skäl för samhället allstödja projekt som ger varaktig sysselsättning." Med stöd av det anförda hemställer jag atl få ställaföljande frågor lill industriminister : Vilka åtgärder är industriministern beredd atl vidtaga förall förbättra industrisysselsällningen i ? Kan del anses försvarbart all från regeringens sidabevilja statliga medel för all starta en ny fabrik för mineralullstillverkning,när marknaden ser ul som den gör i denna bransch? Är industriministern beredd alt medverka till atllokaliseringsstöd kan utgå till nya industriprojekl i bl. a. kommuni ? 1980/81:55av () till industriministern om sysselsättningen i kommun: I en fråga och ien interpellation har jag i aktualiserat problem iNorsjö kommun i . Vid båda tillfällena gav svarande statsråd besked somkunde lyda på all åtgärder skulle vidtas som kunde lindra den myckel svåraarbetsmarknadssituationen i kommunen. Frågan den14 gällde projekterandet och byggandet av nya lokaler för geologiska undersökning (SQU) i Mala.Budgetminisler Mundebo gav ell mycket positivt besked. Han anförde att"några förskjutningar i den ursprungliga tidsplan som byggnadsstyrelsenräknat med inte skall behöva ske. räknade med byggstarttidigast och atl byggtiden kunde omfatta ." Budgelministern anförde; "Qm inget oförutsettinträffar under projekteringsarbetet räknar jag med atl byggandet skall sältasi gång och sålunda vara färdigt ." Med det planeringsbeskedel har man sedan arbetat bl. Men alltjämt dröjer klartecken för bygget, trots atlbyggarbels-löshelen väntas bli stor pa orten och yrkesinspektionenshot om alt förbjuda SGU:s nuvarande lokaler blivit alltmer överhängande. I sitt svar på min interpellation gavindustriminister ett allmänt hoppingivande besked om önskade åtgärder i kom mun. Statsrådet gjordes i interpellationsdebatten uppmärksam påatt man i kommun då hade arbetslöshet. Qm delta sade statsrådet:"arbetslöshet. Det är ett beklagligt faktum, och det motiverar despeciella insatser som regeringen är beredd all göra för atl utvecklasysselsättningen på orten." Den ort i kommunen som då var aktuell varBastuträsk. Ett av de aktuella företagen, som då hade varslat om ennedläggning, som skulle göra 26 charkuleriarbetare friställda, var AB HolmlundsLivsmedel. Förelaget hade sökt men inte fåll klartecken omlokaliseringsstöd för en ombyggnad som kunde rädda sysselsättningen. Om detföretaget sade statsrådet i interpellationsdebatten så här: "finns f. n. en ansökan omlokaliseringsstöd hos () för prövning. Länsstyrelseni har tillstyrkt ansökningen. Beslut kan väntas ." - efter utlovat besked - väntar alltjämtde 26 anställda vid och förelagets ledning på besked. Del som hänt i kommunen sedan industriminislern besvarademin interpellation är all antalet krisföretag i kommunenfördubblats lill antalet. Arbetslösheten har ökat lill och lill9 % bland kvinnor. har kommun den högsta arbetslösheten i . färdigställt industrihus i , som kommunen fickefter nedläggningen av gruvverksamheten i Adakgruvan, står tomt. Sedan mittenpå har folkmängden i Adakområdet minskat med nära 200 personer. Med anledning av denna utveckling och avsaknaden av beskedfrån regeringen ber jag atl lill industriministern få ställa följande frågor: När avserregeringen atl ge klartecken för byggande av i ? När räknarregeringen med atl lämna det besked som kan trygga sysselsättningen vidHolmlunds Livs i ? Vilka övrigaåtgärder ämnar regeringen vidta för atl avhjälpa situatio- nen vid krisholade förelag i kommun och bekämpa denrekordhöga arbetslösheten i kommunen? 15 § Meddelande om frågor Meddelades all följande frågor framställts 1980/81:127 av () tillindustriministern om verksamheten vid : Vid rikdagens behandling avpropositionen om varvsindustrin berördes även situationen vid iÅdalendislriktel. uttalade då som sin mening all Varv bl. a.skulle rekonstrueras ekonomiskt genom medverkan från intressenterna. Statenavsågs därmed också medverka i rekonstruktionen. Tiden har gått, men uppgiftom några åtgärder i den riktning som uttalade har inte lämnats. Min fråga lill industriministern lyder: Har industriminislern och regeringen några informationeratl ge om hur rekonstruktionen av Varv AB:s ekonomi har skett, och harvarvet -del enda norr om - några möjligheter till statligabeställningar? 1980/81:128 av () till kommunminislern omden andliga vården vid sjukhusen: Vid behandlingen av proposition1979/80:152 om den andliga vården vid sjukhusen beslutade i enlighetmed vad kullurulskotlel anfört i sitt betänkande 1979/80:29 att möjlighet skallberedas och övriga trossamfund "atl verka som likvärdigaparter med lika möjligheter atl arbeta. Arbetet bör bedrivas i ekumenisk andavilket bl. a. innebär alt del måste präglas av en ömsesidig strävan lillsamverkan. Delta synsätt bör också markeras med avseende på relationerna mellansjukvårdshuvudmännen och trossamfunden." Vad härvid beslutade omansvaret för den andliga vården vid sjukhusen gav lill känna för regeringen. Vilka åtgärder har regeringen vidtagit med anledning avdel nämnda tillkännagivandet? 16 § Kammaren åtskildes kl. 1803.