prot · G40999 · 1980-12-31 00:00:00 — Forsmarksbygget kompenseras för sina kostnader.Oskarshamnsverket skall inte kompenseras. Detbrukar vara svensk rättspraxis att den som lider skada skall kompenseras av densom vållar skadan. Här gäller det nu staten kontra Forsmark. Det bör ocksågälla staten kontra . Det är ett anständighetskrav och etträttvisekrav. infe får kompensafion, får elabonnenterna inomleveransområdet till stor del ta kostnaden. Det kommer att drabba näringsliv,stora och små industrier, de enskilda hushållen och folk som bor i villor och ihyreshus. De som bor i mangårdsbyggnader kanske klarar sig. överslagsmässigt borde skillnaden i pris för kraftfrån 3 och kraft från vid i övrigt lika förhållanden rörasig om per kWh, om den ena reaktorn får ersättning för försening menden andra inte får det. Omman fill detta lägger att samma konsumenter som jag nu nämnt också får vara medom att via statsbudgeten betala till annan kraftproducent finns det gott fogför påståendet att allt detta strider mot allmänt rättsmedvetande. Detta ärobestridligt, så länge man inte kunnat visa på motsatsen. Menutskottsmajoriteten vill utan vidare motivering avslå förhandlingskraven frånOKG. Vi mofionärer anser att regeringen bör förhandla med OKG, så att bl, a,de ekonomiska grunderna för bolagets ersättningsanspråk klarläggs, och attriksdagen därefter får ta ställning till förhandlingsresultatet. Från aUmänskälighetssynpunkt bör OKG:s krav på ersättning för kostnader som beror på attdess byggnation försenas inte utan vidare avslås. Jagfrågar mig: Är det följderna av förhandlingarna man är rädd för? Är det vad sompolifiskt kan blottläggas om velighet och egendomligheter i energipolitiken,och främst då det som rör kärnkraften, som gör atf man vill tiga ihjäl kraven?Eller är det de ekonomiska följderna man är rädd för? Om förhandlingar iverklig mening fick komma till stånd och resultatet härav redovisades förriksdagen skulle ju sådana här frågetecken kunna rätas ut -men det tycks manvara rädd för. Jag instämmer i yrkandet i den socialdemokratiska reservationen. 63 HÄDAR ()replik: Som jag redogjorde för , då ärendet var uppe förbehandling, erbjöds OKG av folkpartiregeringen att mot ersättning avbrytaarbetet med den tredje reaktorn. Företaget gjorde då, bl. a. mot bakgrund avsocialdemokraternas mycket kärnkraftvänliga inställning, enkommersiell värdering och beslöt att driva förberedelsen vidare. De merkostnadersom kan ha uppstått, bl. a. som följd av den socialdemokratiska ömvändningenefter , motiverar infe OKG:s nu framförda ersättningskrav. Jagkonstaterar att till skillnad från uppenbarligen utgårfrån att en förhandling skulle leda till att statsmakterna skulle få anslå ettbelopp, kanske i hundramiljonerkronorsklassen, till OKG. Jag hoppas att herrWååg , liksom han gjorde vid förra tillfället då denna frågadiskuterades i , vill deklarera sin och den socialdemokratiskautskottsgruppens uppfattning i det avseendet. Enligtmin och utskottsmajoritetens mening finns det inget motiv för att nu ta uppförhandlingar med OKG om ersättning. Anf.64 () replik; återkommer som han gjorde idecember och lägger ord och menirigar i min mun som jag inte har sagt. Jag sägeratt sä länge förhandlingar infe har skett och det inte är klarlagt vad som iverkligheten ligger bakom regeringens halsstarrighef att inte vilja förhandlamed OKG, så länge kommer dessa olika krav, funderingar och synpunkter påkostnader och handläggning att kvarstå. Jag tyckte aft jag gjorde klart i mitt förra anförande attså länge dessa frågetecken infe rätas ut, så länge kommer alla dessaspekulafioner atf hänga kvar i luffen. Men jag har en misstanke. ,att man är rädd för att sätta i gång och förhandla, inte bara därför att defskulle kunna kosta någonting ekonomiskt ufan för att det handlar om denpolifiska prestigen. Man är rädd för vad som vid en förhandling eventuelltskulle klarläggas om det sätt på vilket de olika borgerliga regeringarna harhandlagt energifrågan. 65HÄDAR () replik: vill rida två hästar. Dels villhan klargöra att han infe anser det självklart aft ersättning kommer att utgå,dels vill han ge de elkonsumenter som är kunder hos OKG ett intryck av att mangenom hans framställning här skall kunna spara stora pengar och att det ärregeringen ensam som bär ansvaret, om energiavgifterna i den del av landet somfar sin elström från OKG skulle skilja sig från avgifterna i andra delar avlandet. Jag tycker infe att det är en fullt rimlig hållning, utanjag tycker att det är bättre om väljer den ena linjen och sägeratf här måste stora pengar betalas ut till OKG. Då håller argumenteringen ihop,annars gör den det inte. Och så väntar jag alltjämt på att få höra sin och den socialdemokratiska utskoftsgruppens uppfattning i frågan. 66 () replik: Qm det är helt klart atf OKG är ute i ogjortväder och att det inte råder något tvivel om aft regeringen har handlagt fråganriktigt, varför kan man då infe ta upp en förhandling och på allvar samtala meddet här företaget, låta företaget lägga fram sina ståndpunkter och låta de olikaåsikterna brytas mot varandra? Sedan kan man komma fillbaka till meddet förhandlingsresultat som eventuellt uppnås. Så länge ni motsätter er att ta upp en förhandHng ochklarlägga förhållandena, så länge kommer kraven från konsumenter och andra attkvarstå. Ni försöker smyga ifrån ett ansvar som ni har. Jag kaninfe tolka det på annat sätt. Talmannen anmälde att Hädar Carsanhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 67LENNART (): Jag kan i allt väsentligt i sak ansluta migtill de värderingar och synpunkter som har framförts av , som ären av motionärerna i det här ärendet. Jag ställer mig kanske något tveksam tillden kostnadsuppgift som han redovisade, men han sade å andra sidan också aftdef var en beräkning som gjorts av bolaget. I själva verket kommer det först iefterhand aft visa sig på vilken nivå ersättningskosfnaderna kan komma atthamna, eftersom har beslutat att , som ungefärligen är eftparallellfall, skall få ersättning. Jag skall inte upprepa den teckning av bakgrunden som hargjorts, men jag vill ändå erinra om att kammaren alldeles beviljade enrund summa på minst 1 miljard för förseningskosfnader för R 3, R 4, och F2. Redan tidigare hade ställt sig positiv fill ersättning för F 3.Det är bara O 3, den sjätte av de sex reaktorer som har drabbats av den svenskaenergipolifiken, som uppenbarligen infe skall få någon ersättning. Majoritetenhar inte ens velat ta upp ett förutsättningslöst resonemang medOskarshamnsverket, som är ägare fill O 3. Det finner jag nu liksom i decemberanmärkningsvärt för aft infe säga stötande. Till de argument som har anfört skulle jag viljaknyta den reflexionen att def vore intressant att få och dendåvarande folkpartiregeringens bedömning av hur mycket pengar def skulle havarit aktuellt att betala till för den händelse man hade lagtned fortsatt arbete på Q 3 och tagit alla skadestånd som hade hängt samman medett beslut om nedläggning. Def hade blivit en kostnad som def inte hade varitointressant att resonera om , då vi dels hade haft den utgiften, dels intehade haft ett utmärkt, modernt kärnkraftverk som producerar elektricitet ochminskar vårt oljeberoende. I procedurfrågan noterar jag aft här fanns en klarriksdagsmajoritet så sent som till förmån för den ståndpunkt som innebäraft man infe ens skall gå in i förhandlingar med OKG. Jag har för egen del inteändrat mening i sak, men jag har å andra sidan inte så lätt aft ansluta migtill argumentafion för att nu riva upp beslutet. Jag menar att skallså ske bör nya omständigheter ha tillkommit, vilket icke har skett, eller ocksåskulle det ha varit någon kvittnings- och voteringsmiss, och någon sådanförelåg ju inte heller, är däremot en fråga som mycket väl medden mofiveringen skulle kunna tas upp fill ny debatt här i kammaren. Med hänvisning fill vad jag nu har anfört kan jag intestödja reservationen vid näringsutskottefs betänkande, men jag sympafiserar medsakinnehållet. Ersättningsanspråk från Kraft gr uppAB Anf.68 (): Uppfordrad av vill jag upprepa vadjag sade två gånger , vad som då stod i trycket, vad jag harsagt fidigare och vad som står i trycket , nämligen följande - jagläser ur reservationen; ''Regeringenhar, som utskottet framhöll , inte tillfredsställande Anslagtid länsstyrelserna m. m. motiveratsin avvisande hållning till QKG:s framställning. Utskottet står fast vid sinuppfattning att regeringen bör föranstalta om förhandlingar med OKG rörandedess ersättningsanspråk. På nytt vill utskottet understryka att dennahandlingslinje - vilken förordas i motion 1980/81 ;801 - inte innebär attriksdagen nu tar på sig någon ersättningsskyldighet." Jagupprepar alltså att det är vår uppfattning att detta inte betyder atf riksdagentar på sig någon ersättningsskyldighet. Vad vi reagerar emot är statens sättatt uppträda så, att man inte vill förhandla när man har förorsakat enförseningskostnad. Anf.69 HÄDAR (): Jag är tacksam för klarläggande på den här punkten. TillLennart vill jag bara säga att folkpartiregeringens förfrågan till OKGavvisades av företaget, och följakfiigen blev det heller aldrig fråga om attfastställa vilket ersättningsbelopp som skulle ha kunnat bli aktuellt. Anf.70 (): Jag hade anledning att delta i de förhandhngarna, och jag tror därföratt det hade varit möjligt för regeringen att skaffa sig en mycket goduppfattning om hur många hundra miljoner det kunde röra sig om. Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot128 för reservationen av m. fl. 16§ Föredrogs betänkande 1980/81:35 om affärstidsreglering 17§ Anslag till länsstyrelserna m. m. betänkande 1980/81:24 om anslag fill länsstyrelserna m. m.(prop. 1980/81:100). 71 (): I civilutskottets betänkande nr 24 behandlas vissa anslag tilllänsstyrelserna. På några punkter har enighet inte kunnat uppnås inomutskottet, och jag skall kortfattat närmare beröra de punkter det gäller. Imotionen 1980/81:1465 har vi från socialdemokratiskt håll begärt ett iförhållande till regeringens förslag med 3 milj. kr. höjt anslag filllänsstyrelsernas skatteavdelningar. Vi anser att uppbördsenheterna har enmycket viktig uppgift och att deras resurser bör förstärkas för att erforderligeffekfivitet skall uppnås. Det är ett för alla känt förhållande atf enbetydande eftersläpningförefinns när det gäller indrivning av skatter och avgifter, vilketutskottsmajoriteten inte har kunnat bestrida. Man hänvisar f. ö. tillskafteutskottets uttalande i sammanhanget, att def givetvis är önskvärt medytterligare förbättringar beträffande skaftekontrollen m. m. Att man somslutsats av denna sin insikt avvisar vårt yrkande om förstärkning avuppbördsenheterna framstår som oförklarligt. Jag yrkardärför bifall fill reservation nr 1. Under rubriken frågor behandlas regeringens förslagom en nedskärning av anslaget till bl. a. planeringsverksamhet vidlänsstyrelserna. Som framgår av såväl propositionen som ufskottsmajoritetensskrivning är det för dagen oklart vad som avses och vilka verkningar förslagetkommer atf få. Vi reservanter finner det helt otillfredsställande att ingenredovisning skett. Det framstår som rätt klart att också på dennapunkt satt sin prägel på regeringens handlande. har aldrig varitsärskilt förtjusta i samhällsplanering. I motion 1980/81:1070 från socialdemokraterna har vi yrkatavslag på förslaget om en nedskärning med 5 milj. kr., inte därför atf viskulle motsätta oss prutningar där fillräckliga motiv finns redovisade utandärför att redovisning saknas i detta fall. Reservationsledes följer vi uppyrkandet i motionen. Jag yrkarbifall till reservation nr 2. Organisationen av de lokalaskattemyndigheterna behandlades av 1975 på basis av propositionen1975:87. uttalade då atf de lokala skattemyndigheterna bordeinordnas som en lokal enhet i den regionala skatteförvaltningen. Också 1977behandlade skatteutskottet samma fråga och vidhöll därvid sin uppfattning. Vidbåda tillfällena följde skatteutskottets förslag. I reservation nr 3 redovisas utförligt de skäl somförelegat vid tidigare behandling av frågan. Reservanterna anser att frågan börbringas till en lösning, även om det av praktiska skäl inte kan ske redan nästabudgetår. Vi är rätt övertygade om att betydande effektivitetsvinster därmedkommer atf uppnås. Vissa rationaliseringsvinster kan säkert också bli följden,något som också utskottsmajoriteten borde uppskatta. Jag yrkardärför bifall fill reservafion nr 3. I reservafion nr 4 fullföljs mofionsyrkandet i motion1980/81:1459 om ett i förhållande till propositionen med 7 milj. kr. förhöjtanslag till de lokala skattemyndigheterna. Yrkandet avvisas av majoriteten underhänvisning till det statsfinansiella läget. Jag skulle tro att denna hänvisningär rätt malplacerad i detta sammanhang. Behovet av att förbättra situafionennär det gäller kontroll och indrivning av källskatfer och arbetsgivaravgifterhar infe bestritts ens av utskottsmajoriteten. Talet om s. k. prioritering avresurser till just detta område klingar en aning falskt, om man inte är bereddatt avdela tillräckliga resurser. Till detta kommer att de av oss föreslagnainsatserna säkert skulle ge god avkastning. Jag yrkarbifall till reservation nr 4. Slutligenvill jag, herr talman, kort beröra ett par punkter där utskottet är Anslag till länsstyrelserna m. m. Anslag till länsstyrelserna m. m. enigt men där det kan finnas anledning aft särskiltunderstryka utskottets påpekanden och ställningstaganden. har ieft yttrande fill justitieutskoftef, 1980/81:1 y, bl, a, framhållit "attbefogade hänsyn till den personliga integriteten inte träds för när även medvidgade möjligheter fill effektiv samordning av åtgärder mot ekonomiskbrottslighet med anknytning fill näringsverksamhet". Utskottet uttalar nuockså enhälligt; "Det är enligt utskottets mening viktigt att desamhällsorgan som har uppgifter inom skattekontrollen ges så goda möjlighetersom möjligt att på eft effektivt sätt fullgöra sitt arbete," I sammanhanget påminner utskottet om den utvärdering somden s, k, REX-ufredningen har att göra. Utskottet förutsätter atf såsnart ske kan föreläggs förslag om en slutlig lösning av eft ADB-baserat sysfeminom exekusionsväsendet. Med det anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifalltill samfiiga reservationer som är fogade till civilutskottefs betänkande 24, Anf.72 (vpk): Vi har kunnat ta del av hur regeringen i sinbesparingsiver vill ta bort ett av de få avdrag som lönarbetarna har, nämligenreseavdraget. Men denna besparingsiver slår även på andra områden. Regeringenoch kommunministern menar att det inte skall ges ökade resurser till demyndigheter och instanser som har atf kontrollera atf vår skattelagstiftningefterlevs. Länsstyrelserna har ålagts atf i olika sammanhang redovisabesparingsalternativ, bl. a. inom skatteområdet. Konsekvenserna av sådana härbesparingsalternativ blir att länsstyrelserna tvingas sänka ambitionsnivån,när den i stället skulle behöva höjas. Det finns skäl atf angripa regeringens syn påskattefrågorna. Det gäller infe minst det sätt på vilket regeringen vill följaupp skattekontrollen och angripa den ekonomiska brottsligheten, somnaturligtvis är mycket starkt förknippad med just skatfebrottslighefen. Vi kan vidta olika åtgärder när det gäller att, i varjefall delvis, komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten. Framför alltbehövs preventiva åtgärder, och det finns många sådana. En är att skapa eftsådant kontrollsystem att det i sig skulle kunna ha vissa avskräckandeeffekter. Det gäller då atf förstärka uppbörden, kontrollen och framför alltden fiskala sidan, Def finns tre områden där också - denmyndighet här i landet som är högsta beslutande organ under regeringen iskattefrågor - har fillstyrkt en förstärkning av resurserna. Det gäller delokala skattemyndigheterna, mervärdeskatfekontrollen ochkronofogdemyndigheterna. Både myndigheterna och mervärdeskattekontrollen liggerunder länsstyrelserna. Men när man läser regeringens budgetproposition kan mankonstatera att det föreligger en total ovilja till politisk handling motskatteundandragarna och den ekonomiska brottsligheten. Man går ut med vackraord men gör ingenting i handling. Det kan också exemplifieras med denlagsfiftning som regeringenförsöker slå sig för bröstet för, t. ex. den urvattnade generalklausulen motskatteflykt och den likaledes urvattnade lagsfiftningen om konkurskarantän. Vi menar att den lokala skattemyndigheten bör förstärkas.Vi har anslufit oss fill riksskatteverkefs remissyttrande, där man föreslår aft144 tjänster skall inrättas. Det bör rimligen innebära aft det blir ettnoggrannare och bättre arbete och att man därigenom kan komma underfund medfelaktigheter, skatteflykt och skattefusk i ett fidigare skede, redan vidkontrollen av deklarafionshandlingar m. m. När det gäller mervärdeskatteenheterna harriksskatteverket fått i uppdrag aft utreda hur man skall gå till väga för attförbättra kontrollen. Men redan innan man gjort denna utredning har man klartkonstaterat att det behövs ökade resurser även för mervärdeskattekontroll.Därför har man också ställt sig bakom ett förslag om eft ökat antal tjänster,och det gäHer kvalificera-e tjänster just för mervärdeskattekontrollen. Momsredovisningen och momsuppbörden är ett område där detförekommer ett ganska omfattande fusk. Här behövs det alltså kompletteringar,såsom vpk har föreslagit i andra sammanhang, exempelvis för etableringskontroll.Men även på den punkten har vi mött ovilja från regeringen, både i tidigareskeden och . Konkurser återkommer ofta. När konkursförvaltningen räknarsamman skulderna finner man att det är fråga om skulder till statsmakten i formav mervärdeskatt, arbetsgivaravgifter och dragna källskatfer på de anställdaslöner. Det är oftast de posterna som återkommer och där inbetalning inte skernär det gäller konkurser. De här arbetsköparna har utnyttjat skattelagstiftningentill egna och billiga krediter innan de försätter företaget i konkurs. Mycket av detta är möjligt också på grund av att det infefinns någon ordentlig registrering eller kontroll av vilka som skall uppbäraoch redovisa mervärdeskatt. Alltför många i det här landet uppbär mervärdeskattmen bryr sig inte om att vare sig betala eller redovisa densamma. Det är alltsånödvändigt med en förstärkning av resurserna på området. Inom vpk tror vi inte att ökade resurser i form av de 50tjänsterna för kvalificerad personal som krävs av skulle varaen kostnad för samhället. Det är orimligt att tro att man med 50 kvalificeradetjänster inte skulle kunna angripa en del av def momsfusk som förekommer. Viräknar med att de ökade resurserna mer än väl betalar sig i form av merinkommande skaft fill statsverket. Regeringen har inte varit särskilt njugg när det gällerdet här avsnittet i budgeten utan har gått med på en del av detjänsteförstärkningar som föreslagits, närmare bestämt 27. Men det är inteheller tillräckligt - det är en droppe i havet. Och vi tror att det framförallt är en eftergift åt den opinion som kräver krafttag mot det momsfusk somregeringen har visat sig inte kunna mäkta med. Det tredje avsnittet gäller kronofogdemyndigheterna. Ävende utgör ett område där det finns anledning att misstänka att förstärkningarskulle leda 5 protokoll 1980/81:99-100 Anslagtid länsstyrelserna m. m. tillväsentligt ökade skatteintäkter. Det är inte bara förstärkningar som behövs,utan det är även nödvändigt att göra vissa generella prioriteringar. Utskottet- liksom också regeringen, för den delen - hade här möjlighet att göra ettuttalande om en generell prioritering när det gäller inriktningen avkronofogdemyndigheternas verksamhet. Vi vet att def finns ca 7 miljarder kronori icke inbetalade kvarskatter. Enligt en av gjord utredninghäftar av de gäldenärer det här rör sig om i skuld med avdessa 7 miljarder. Det innebär att av gäldenärerna häftar i skuld med 5,5miljarder kronor. Jag tror naturligtvis inte att det går att få in allt avdessa 5,5 miljarder, ännu mindre av de 7 miljarderna, men jag är övertygad omatt en förstärkt kronofogdemyndighet skulle ges möjligheter att bedriva ettförbättrat fältarbete. Det som skulle ha betytt allra mest hade varit ettuttalande från regering och riksdag om aft det framför allt är på det områdesom rör det Hlla fåtalet gäldenärer med de stora skatteskulderna som resursernaskall sättas in. Med ett sådant uttalande från regering och riksdag skullekronofogdemyndigheterna kunna åstadkomma mycket när det gäller att få inuteliggande skafteskulder. Mot bakgrund av det anförda vill jag konstatera att inte heller detförslag till ökning av resurserna som har tillstyrkt och somockså kommunisterna har ställt sig bakom har vunnit gehör hosutskottet. Det är att beklaga, och jag tycker att det visar vad den borgerhgamajoriteten står för när det gäller att angripa de människor och de funktioneri det här samhället som inte uppfyller sina lagenliga skyldigheter, nämligenskattebrottslingarna. Jagvill med detta yrka bifall till det särskilda yrkande som har delgivitskammarens ledamöter och som har följande lydelse; attriksdagen med anledning av motion 1980/81:1886 beslutar hos regeringen begäraatt på förslag fill filläggsbudget upptas medel för 227 tjänster vidlänsstyrelserna för skattekontroU m. m. i enlighet med vad som anförts imotionen. 73 (): Till civilutskottets betänkande om länsstyrelserna har fogats sexreservationer, samtliga av socialdemokraterna i utskottet, I motsats till LarsHenrikson tänkte jag börja med att säga något om de punkter där vi är överensoch först därefter kommentera de reservationer som avgivits. Attantalet reservafioner är så pass stort skulle kunna ge ett intryck av att vi iutskottet är ganska oeniga i de frågor som rör länsstyrelserna, lokalaskattemyndigheter, kronofogdemyndigheterna och civilbefälhavarna. Så äremellertid inte fallet. Tvärtom dokumenteras i två viktiga punkter ibetänkandet en enighet som är glädjande och som jag hoppas skall visa sig varaav stort värde för framtida handlande. Jag tänker bl. a, på att vi inomutskottet i enighet har framhållit önskvärdheten av att redan undernästa år får förslag om hur den nuvarande försöksverksamheten med ADB inom exekutionsväsendetskall följas av en mera varaktig och utbyggd lösning. Vikten av atfkronofogdemyndigheterna i ökad omfattning får tillgångfill ADB i sin verksamhet förtjänar att understrykas. Det har i olikasammanhang visats att ADB inom exekutionsväsendet bidrar till ett bättreindrivningsresultat och en förbättrad arbetssituation för personalen. Det finnssåledes all anledning att hoppas att den pågående utredningen om det nuvarandeADB-systemet, som avses vara klar , behandlas iregeringens kansli så att kan få ett förslag i frågan. Ytterligareen fråga som vi är eniga om och som anknyter fill den om ADB inomexekufionsväsendet rör möjligheterna fill effektiv samordning av åtgärder motekonomisk brottslighet med anknytning till näringsverksamhet. Utskottetframhåller på s, 9 i sitt betänkande att "befogade hänsyn till denpersonliga integriteten infe träds för när även med vidgade möjligheter filleffektiv samordning" i dessa fall. Jagvill sedan något kommentera de reservationer som fogats till betänkandet. Jagbörjar då med reservafionerna 1 och 4 eftersom dessa båda rör ökade resurserinom skatteområdet, Ireservationen 1 för reservanterna vidare förslaget i den socialdemokratiskapartimotionen 1465 om ytterligare 3 milj, kr, för nästa budgetår avseende ökaderesurser fill länsstyrelsernas skatteavdelningar, medan i reservationen 4förslaget i samma motion om ytterligare 7 milj. kr. a, de lokalaskattemyndigheternas arbetsgivargrupper förs fram. Det är naturligtvis i ochför sig önskvärt med ytterligare förstärkningar för att man skall kunna få enförbättring av skattekontrollen, men liksom skatteutskottet, som yttrat sigöver motionen, finner civilutskottets majoritet att den budgetmässigasituafionen inte medger ytterligare prioriteringar. Det bör dock i sammanhangeterinras om att skattesidan, jämfört med de nedskärningar som föreslås inomandra områden, prioriteras i den nu behandlade budgetproposifionen.