prot · G409110 · 1980-12-31 00:00:00 — Eventuelltöverskjutande belopp eller på annat sätt beräknade belopp skall då tas uppunder Övriga ersättningar, helst med angivande av grunderna för hurifrågavarande ersättning beräknats. Detär välkänt att skatterättsligt icke avdragsgilla traktamenten ochreseersättningar blir allt vanligare även inom statliga och kommunala organsamt företag. Men eftersom dessa arbetsgivare inte lämnar kontrolluppgift omde uppburna traktamentena är det inte heller möjligt för taxeringsorganen attpröva sådana frågor på samma sätt som sker för anställda hos andraarbetsgivare. Den situationen uppkommer därför ofta att skatteeffekterna blirolika för den anställde, om han utför ett arbete i egenskap av anställd inomett kommunalt eller statligt företag resp. om han gör samma arbete såsomanställd vid ett entreprenörföretag, som utför arbetet åt stat och kommun. Enligtmitt förmenande kan det inte i längden vara rimligt att sådana skatteorättvisorfår bestå. Det kan heller inte vara svårare för en statlig eller kommunalmyndighet att lämna uppgift om uppburna traktamenten än vad det är för enprivat arbetsgivare. Motdenna bakgrund krävde jag i motion 1980/81:418 att även statliga och kommunalaarbetsgivare senast fr. o. m. skulle åläggas att lämna uppgiftom uppburna traktamenten på samma sätt som andra arbetsgivare. Tyvärr har utskottet avstyrkt detta krav och hänvisat till att dessafrågor f. n. utreds av traktamentsbeskattningssakkunniga. Min förhoppning ärdärför att denna utredning snabbt kommer med förslag som undanröjer deorimligheter som berörs i den nu aktuella mofionen. Jag har därför för dageninget yrkande. Anf.50 (): Eftersom inte ställdenågot yrkande ber jag bara att få yrka bifall till utskottets hemställan. 17 § Periodiskt understöd m. m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /81:35 om periodiskt understöd m. m. 51 (): I den socialdemokratiska partimotionen1980/81:133 föreslog vi socialdemokrater att avdragsrätten för frivilligtperiodiskt understöd skulle slopas års taxering. Motionen avslogs avden borgerliga majoriteten, som emellertid pä förslag av regeringen beslutadeatt avdragsrätten för frivilligt periodiskt understöd skulle begränsas så attgivarna medges avdrag för understöd till olika personer med . Den här debatten är en upprepning fråndecember. Budgetunderskottet har ju inte precis minskat, utan tvärtom. Jagförstår inte att den borgerliga utskottsmajoriteten i rådande katastrofalaekonomiska läge inte biträder vårt förslag om att avdraget för periodisktunderstöd helt avskaffas. Jag vill här deklarera att andra former, s. k. legaltperiodiskt understöd, i huvudsak understöd till maka/make och minderåriga barn,emellertid bör ge rätt till avdrag även i fortsättningen. Vi socialdemokrater i skatteutskottet har även i årmotionerat om slopande av det periodiska understödet. Det har vi gjort i motion1980/81:1562. De sociala skäl som tidigare kan ha funnits för att tillåta dennatyp av avdrag har försvagats till följd av att samhälletsåtgärder på det sociala området byggts ut. Jag vill som vår principiella grundsyn uttrycka attsamhällets sociala åtaganden skall utformas på ett generellt sätt och medbeaktande av de faktiska behoven, inte genom beviljande av skattelättnader somutgår som en automatisk följd av de dispositioner, som vidtas av vissa enskildapersoner och som dessutom blir förmånligare ju högre marginalskatt givaren har.Avdrag för understöd till mottagare utomlands görs i ej obetydligomfattning, och det säger sig självt, herr talman, att kontrollmöjligheterna idessa fall är mycket små. Utskottsmajoriteten skriver i betänkandet att denbegränsning av avdragsrätten som fattade beslut om förra året tordekomma att innebära att alltför långtgående skattelättnader i enskilda fallhindras och att därmed mycket av det missbruk som tidigare regler otvivelaktigtkunnat ge upphov till försvinner. Den borgerliga utskottsmajoriteten vidhållersin tidigare uttalade mening att det finns skäl att tillåta ett visst maximaltavdrag . skatteutredning konstaterade att möjligheternatill skatteflykt genom avdrag för periodiskt understöd utnyttjades i ejobetydlig omfattning. Tillgänglig statistik visar dessutom att såväl andeleninkomsttagare som har detta avdrag som det genomsnittliga avdragsbeloppet ökarmed stigande inkomst. Det är kanske därför som den borgerligautskottsmajoriteten så enträget avvisar vårt förslag. Ett konkret exempel: ger sin mor . Periodiskt understöd m. m. Periodiskt understöd m. m. Hans marginalskatt är . Sparrbåge betalar sin morsskatt, . Sparrbåge skulle ha betalt . i skatt - enskatteförtjänst på . Av de skäl som jag har redovisat finner visocialdemokrater att avdrag för periodiskt understöd ej bör tillåtas fr. o. m.1983 års taxering. Jag vill göra kammaren uppmärksam på att skatteintäkternatill stat och kommun kan beräknas till 160 milj. kr. För budgetåret1981/82 räknar vi med en inkomstförstärkning om 80 miljoner. Jag yrkarbifall till den socialdemokratiska reservationen. 52 (): i tiden harfolkpartiet drivit kravet att bidragsgivare till organisationer som bedriverideell och humanitär verksamhet skall få göra skatteavdrag för sina bidrag. Vidregei ingsbildning-en 1976 fick gehör hos de övriga två partierna iregeringen, och en utredning tillsattes. Denna blev klar med sitt arbete 1978,och med ensamt i regeringsställning framlades enproposition i ärendet. Gentemot de förslag som tidigare lagtsfram av i form av motioner till var regeringsförslagetstarkt begränsat och omfattade endast de bidrag som gavs till organisationersom arbetade med internationell hjälp- och biståndsverksamhet. Begränsningen hade som bakgrund en politisk bedömning, attövriga riksdagspartiers negativa inställning till att på detta sätt stödja deideella och religiösa folkrörelserna fortfarande fanns kvar. Tyvärr visade sigbedömningen vara riktig, och det i så hög grad att även moderater ochcenterpartister gick emot förslaget, trots att de ställt sig bakom den positivadeklarationen i regeringsförklaringen . Grundmotivet till fokkpartiets inställning är att det ärviktigt att stimulera bidragsgivningen till ideell verksamhet, eftersom den ärvärdefull för samhället och på ett effektivt sätt kommer verksamheten till del. När det gäller det begränsade område som även årets motionfrån - motion 1535 av m. fl. - avser, nämligenskattelättnad för gåvor till organisation som har som huvudändamål att utövainternationell biståndsverksamhet eller verkar för internationellt samförståndoch respekt för mänskliga rättigheter, har inte heller den här gångenskatteutskottets majoritet funnit skäl att tillstyrka motionen. Vi ifolkpartiet beklagar detta, då vi anser att det finns starka skäl för riksdagenatt bifalla motionen. Att har valt att hålla fast vid förslaget omatt genom gynnsamma skatteregler stimulera gåvor till internationellbiståndsverksamhet är grundat på starka skäl. De frivilliga organisationernahar möjligheter att göra insatser på biståndsområdet vilka inte bör eller kan utförasinom ramen för det statliga biståndet. De kristna samfundens verksamhet iutvecklingsländerna kan t. ex. visa upp många insatser som utgör ettbetydelsefullt komplement till det statliga biståndet. verksamhet i är exempel på detta. Att betydandesummor av statliga biståndspengar kunnat kanaliseras via enskildaorganisationer förändrar inte den speciella karaktären hos dessa organisationersinsatser. Röda korset och Rädda barnen har kunnat lämna katastrofhjälp tilldrabbade lättare och snabbare än vad som varit möjligt med statligtbistånd. Det här är exempel på hur ideella insatser kan komplettera destatliga. I tidigare debatter om denna typ av biståndsverksamhet föreslagna skattelättnaden oftast kopplats ihop med rätten att göra avdragför personliga levnadskostnader. Man avser då t. ex. avdrag för räntor på lånsom tagits för köp av varaktiga konsumtionsvaror. Jag tycker att det ärangeläget att klargöra att dessa två typer av avdrag saknar varje som helstsamband. En av inkomstbeskattningens huvudregler är att avdragmedges för kostnader för inkomsternas förvärvande men däremot inte för denskattskyldiges personliga levnadskostnader. Det är denna sammankoppling somjag i detta sammanhang kraftigt vill bestrida. Enskilda människors gåvor tillmission, utvecklingshjälp och katastrofbistånd kan inte rimligtvis betraktassom personliga levnadskostnader. En avdragsrätt kan inte heller ge givarennågra som helst personliga förmåner. Syftet är i stället att de summor som gestill avsedda hjälpändamål skall öka genom den här stimulansen och att man skallfå en totalt sett ökad u-hjälp från . Jag anser att det är av positiv betydelse för deorganisationer som här avses och för samhällsgemenskapen i stort, omskattesystemet på denna punkt kan utformas så, att enskilda personer stimulerasatt öka sina gåvor till ändamål som vi har en gemensam, positiv syn på. Svårigheteri den svenska ekonomin bör inte få oss att glömma bort det stora behovet avhjälp till . Då är det viktigt att öka också de ideella insatserna. Den lagändring som vi föreslär medför ett visstinkomstbortfall för staten. Med hänsyn till budgetläget måste dettainkomstbortfall kompenseras i budgeten fr. o. m. /84, då det vidett bifall till reservationen får sitt första genomslag. Jag yrkar bifall till reservation 2. 53 (): I skatteutskottets betänkande nr 35 behandlasmotioner som rör frågor om periodiskt understöd, egendomslivräntor ochskattelättnader för vissa ideella organisationer i form av bl. a.skattereduktion för gåvor. Reglerna om avdrag för periodiskt understöd fastställdes idecember 1980 och gäller fr. o. m. Avdraget är nu maximerattill . Beslutet byggde på ett regeringsförslag somriksdagen begärde . Bakgrunden till detta var att de regler som gällde förutkunde missbrukas. Då var beloppet endast begränsat till . Reglerna kunde då utnyttjas att uppnå skattelättnader som inte kundeanses vara motiverade av vare sig givarens situation eller mottagarens behov. Periodiskt understöd m. m. Periodiskt understöd m. m. skatteutredning föreslogatt man skulle upphäva avdragsrätten. Flera remissinstanser ansåg däremot attdet alltjämt finns sociala skäl för att tillåta avdrag. Kritiken mot avdragsrätten har alltså i stort sett gått utpå att reglerna har kunnat missbrukas för att uppnå skattelättnader. Därförinfördes en beloppsgräns på . per givare och år för att komma tillrätta med missbruk. En så långt gående åtgärd som att helt slopa avdragsrättenhar avvisats vid olika tillfällen och senast . Begränsningen i avdragsrätten innebär att alltförlångtgående skattelättnader i enskilda fall hindras och att det missbruk somtidigare regler gav möjlighet till försvinner. Utskottet anser att det finns sociala skäl att tillåta ettvisst avdrag . Med hänsyn härtill, och då det inte finns anledning prövafrågan om ytterligare inskränkningar i avdragsrätten innan närmare erfarenhetvunnits om den nya begränsningsregelns tillämpning i praktiken, avstyrkerutskottet motion rir 1562. Förslag till avdragsrätt för gåvor till ideellaorganisationer har under en lång följd av år avvisats av riksdagen.Skattereduktion för gåvor till utvecklingsbistånd har också tidigare avvisats. Utskottet har ansett att den allmännyttiga verksamhet somideella organisationer bedriver, bl. a. med betydande insatser från enskildapersoner, förtjänar stöd från samhällets sida. Sådant stöd ges också genombidrag från staten och kommunerna och genom skattelättnader av olika slag. Såär t. ex. ideella föreningar med allmännyttiga ändamål i regel befriade fråninkomstskatt, förmögenhetsskatt och arvs- och gåvoskatt. Utskottet anser inte att några nya skäl anförts föravdragsrätt. Med hänvisning till såväl gränsdragnings- som kontrolltekniskaproblem avstyrkes motionerna. Herr talman, jag yrkar bifall till skatteutskottetsbetänkande / 81:35. 54ANITA () replik: Sparplan efter sparplan presenteras för ossledamöter här i kammaren, och samtliga sparplaner drabbar svaga grupper i vårtsamhälle. Att man tar bort det periodiska understödet drabbar ingen svag grupp.Jag vill återigen göra kammarens ledamöter uppmärksamma på att 1972 årsskatteutredning kunde konstatera att det var de högavlönade som utnyttjadedetta avdrag. 55 () replik: Jag märker att det finns en klar skiljelinjemellan den inställning visar och den som jag redovisade åmina egna och vägnar. Vill man att allt stöd till ideellaorganisationer skall slussas till dem via statliga bidrag, då är det ocksåklart att man säger nej till förslag. Vill man däremot stimuleraenskild offervilja och enskilda initiativ för att komplettera samhälletsdirekta insatser, ja, då är manpositiv till det framlagda förslaget. För oss i folkparfiet är detta Nr 110 Periodiskt understöd m. m. Den enskilde individens engagemang är också oumbärligt i allhjälpverksamhet, och samhälleHga insatser ger aldrig så god avkastning som närde kopplas med enskilda människors idéburna insatser. Jag yrkarbifall till reservationen. 56 () replik: Jag instämmer i vad sade om attdet är oerhört vikfigt att vi stimulerar fill personliga insatser och initiativi ideellt arbete inom olika områden, inte minst när det gäller att ge stöd tillu-länderna. Men jag anser inte att det skall ske via avdrag på skattsedeln. hänvisade fill skatteutredning.Vi brukar emellerfid inte se bara på vad utredningar kommer fram till utanockså på vad remissorganen säger. Flera remissorgan påpekade att detfortfarande finns ett visst socialt behov av ett begränsat avdrag. Bestämmelsenom begränsning av avdraget trädde i kraft , och utskottetanser att en viss fid bör förflyta innan vi kan se hur detta utvecklas. 57 () replik: Det är 160 milj. kr.som jag talar om, . Det drabbar alltså inte de svagagrupperna. Vi kan bara konstatera att skatteutredning tyckte som vitycker , men det tycker tydligen inte den borgerliga majoriteten i utskottet. 58BENGT SILFVERSTRAND (s): I motion 224 har jag tillsammans med EgonJacobsson föreslagit att hos regeringen skall begära förslag tilllagstiftning i syfte att förhindra att inte avsedda skattelättnader kan uppnåsgenom användandet av livränta vid överlåtelser av vissa tillgångar. Det smått sensationella har inträffat, att den borgerligautskottsmajoritet som med sådan hetta och inlevelseförsvarade livräntetransaktioner av olika slag nu har gått med på att hosregeringen begära åtgärder som förhindrar användandet av egendomslivräntor iskatteundandragande syfte. Vad som i moderat tappning var god skatteplaneringhar , åtminstone under vissa omständigheter, förvandlats till begreppetskatteundandragande - en term som över huvud taget inte återfinns i fjolåretsborgerliga majoritetsskrivning. Det kan vara på sin plats att erinra omslutklämmen i utskottsmajoritetens skrivning i fjolårets betänkande: "Utskottet som inte kan tillstyrka motionerna utgårfrån att regeringen uppmärksamt följer utvecklingen på detta område ochomprövar reglerna om de prakfiska erfarenheterna kan anses motiveradetta." Tilltron till regeringens förmåga att följa utvecklingenpå den s. k. skatteplaneringens område har av allt att döma kraftigt minskatunder det Periodiskt understöd m. m. Därför hai- den borgerligautskottsmajoriteten uppenbarligen tvingats till denna omvändelse under galgen.Regeringens iver att komma till rätta med orättvisor, avarter och undantag iskattesystemet är som bekant inte på långa vägar så stor som när det gäller attföreslå skattereformer som innebär att skattesänkningar för redan välbeställdagrupper skall betalas av de lägre inkomsttagarna, bland vilka enligt vissastatistiska uppgifter en stor majoritet av väljare befinner sig. Detär alltså utomordentligt tacknämligt att skatteutskottet nu ger regeringenbakläxa och kräver krafttag mot livränteaffärer som sker i skatteundandragandesyfte. Att erfarenheterna motiverar detta är ställt utom allttvivel. Det är långt ifrån enbart de som befinner sig på samhällsstegenshögsta topp som ägnar sig åt att dribbla med livräntor. Medvetenheten om attdet här går att tjäna grova pengar har spritt sig till allt större grupper, ochnär det gäller åtminstone större överlåtelser av jordbruksfastigheter torde detsnarare vara regel än undantag att en stor del av köpeskillingen erläggs i formav livränta. Missbruket av livräntor i samband med fastighetsförvärvhar nu på en del håll blivit så utbrett att t. ex. lantbruksnämnden iKristianstads län, efter framstötar från socialdemokraterna, sett sig nödsakadatt påtala missförhållandena i ett brev till lantbruksstyrelsen. I fjolårets debatt hävdade med emfas skatte-och livränteexperter att det inte var några särskilda ekonomiska fördelarförknippade med användandet av livräntor i samband med fastighetsförvärv.Lantbruksnämnden i län, som har erfarenhet på området, har enannan uppfattning och skriver i nämnda brev till lantbruksstyrelsen bl. "Med hänsyn till bl. a. de fördelar, som kan uppståför såväl köpare som säljare vill nämnden även ifrågasätta, om den beräkning avlivräntornas nuvärde, som sker enligt Allmänna råd 1979:2, ger fullträttvisande resultat vid prisbedömningen i jämförelse med sedvanligaöverlåtelser utan livränta." Sent skall alltså syndaren vakna. Men när nu uppvaknandetändå omsider kommit, hälsar vi det givetvis med största tillfredsställelse. återstår emellertid att se hur regeringen skall tolkariksdagens beslut och vilka direktiv utredningen får. Alla försök att reduceraproblemet till att gälla bara ett fåtal undantagsfall är dömda att misslyckas.Erfarenheten talar nämligen för att det oftast är möjligheterna att komma iåtnjutande av skattelättnader som dikterar intresset för livränteaffärer. Vi har ett så väl utbyggt trygghetssystem att defall då t. ex. en företagare med fog kan åberopa behov av pension som skäl föratt yrka avdrag för livränta i samband med företagsöverlåtelse torde vararelativt få. Det måste helt enkelt bli ett stopp för alla mer ellermindre sofistikerade försök att med livräntans hjälp vältra över den rättmätigaskattebördan på andra skattebetalare: Eftersom vår motion i sak trots allt fått envälvillig behandling, har jag inget särskilt yrkande. 59 (): sade redan vid föregående årsbehandling av motioner av liknande innebörd som motion 224 att regeringenskulle pröva frågan om egendomslivräntorna. Och vi poängterar i skrivningen iårets betänkande följande: ", som vid upprepadetillfällen understrukit angelägenheten av att skatteundandragande i allaformer motverkas, tillstyrker med det anförda en utredning omegendomslivräntornas skattemässiga behandling. Utskottet vill särskilt betonaatt syftet med denna utredning bör vara att söka komma till rätta medmissbruksfallen och inte att hindra eller försvåra överlåtelseformer som hartill syfte att underlätta generationsväxlingar eller att bereda en tidigareinnehavare av ett företag en rättmätig pension." Framför allt de två sist anförda fallen visar att det imånga avseenden kan vara berättigat med egendomslivräntor, men vi har såledesicke motsatt oss att man försöker komma till rätta med missbruket. Periodiskt understöd m. m. 60BENGT SILFVERSTRAND (s): Bara kort: Föregående års motion, som hade istort sett samma sakunderlag som årets, avslogs av den borgerliga majoriteten.Den förändring som skett är att utskottet nu begär en utredning direkt avregeringen, dvs. precis det vi krävde . ytterligareerfarenheter har den borgerliga majoriteten kommit till insikt om behovet avåtgärder när det gäller livräntor som används i skatteundandragande syfte. Jagsäger än en gång att vi tycker att det är ett bra framsteg. 61 (): Jag vill för påpeka attregeringen har tillsatt en särskild utredning om underskottsavdragen som redanarbetar. Dessutom vill jag framhålla att i en centermotionbegärt samma utredning som utskottet nu hemställer om. Mom. 1 (frivilliga periodiska understöd) Vid votering genom rösträkning avgavs 152 röster förutskottets hemställan och 152 röster för reservation 1 av m. fl.4 ledamöter avstod från att rösta. Kammaren beslöt med 153 röster att betänkandet i desshelhet skulle återförvisas till utskottet. 152 röster avgavs för att momentetskulle avgöras genom lottning. 2 ledamöter avstod från att rösta. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1980/81:36 omsparstimulanser. 62 (): Utskottets socialdemokrater delar deborgerligas uppfattning att här föreliggande motioner bör avvisas. Vi har docki ett särskilt yttrande velat markera att vi inte accepterar denhuvudmotivering för avstyrkandet som anförts av utskottsmajoriteten.Socialdemokraterna har nämligen den uppfattningen att de lättnader ibeskattningen av aktieinnehav och aktieavkastning som genomförts och som ocksåanförts som huvudmotivering endast i begränsad omfattning gynnar sparandet.Enligt vår uppfattning bör sparandet stimuleras genom sådana lättnader ibeskattningen som kan utnyttjas av alla och inte bara av en begränsad gruppskattskyldiga. Jag har inget annat yrkande än bifall tillutskottets hemställan. 63RUNE (): Nuvarande skatteregler ger den som deklarerarinkomst av kapital möjligheter till skattefria inkomster av kapital på 800 kr.för den som är ogift och . för samtaxerade personer. Effekterna avdessa bestämmelser är naturligtvis ganska olika, beroende på ränteläget för detaktuella året. I syfte att stimulera till ett ökat sparande har man nyligensett över bestämmelserna för aktiesparande för dem som har mindre aktieposter,men det torde finnas lika stor anledning att sfimulera dem som sparar i bank,något som torde vara fallet för de flesta småsparare. Naturligtvis kunde detta ske genom en direkt uppskrivningav de aktuella beloppen, men jag ställer mig ändå tveksam till om det är denbästa metoden. Det vore kanske i stället bättre att man band sig för att befriakapitalavkastningen på bankmedel från skatt upp till en viss nivå avsparandet. När nuvarande bestämmelser infördes torde . ha motsvaraträntan på . Med dagens diskonto och tyåtföljande höga inlåningsräntor motsvarar . egentligen bara räntan på 6000 ä , dvs. ungefär hälften så mycket som när avdraget infördes. Mycket talar därför för att man borde ändra reglerna tillatt gälla avkastningen på ett visst belopp, knutet exempelvis fill basbeloppet.Om man exempelvis haft en regel som hade sagt att ensamståendeskulle vara befriad från skatt på en kapitalavkastning som motsvaradeförräntningen enligt diskontot på basbeloppet föroktober månad, så skulle ha kunnat göra en uträkning av dettabelopp, avrundat till närmaste hundratal kronor. Beloppet torde då, i varje fall , ha blivit . För sambeskattade torde den skattefria avkastningenha blivit ungefär den dubbla, dvs. 2 200 - . Man borde därför överväga att fastställa att för en ensamståendeårsavkastningen på en förmögenhet uppgående till basbeloppet för oktober månadinte beskattas, om den inte överstiger vad medeldiskontot skulle ge . För samtaxerade borde den fria avkastningen gälla tvåbasbelopp. Anledningentill att jag har valt att ta medeldiskontot underåret är att skall få tid att göra sina beräkningar, så attdessa kommer med i de deklarationsblanketter som skall finnas till hands fördeklarationsskyldiga . Detsamma gäller i fråga om basbeloppet därockså oktober månad tas som utgångspunkt. Tyvärr har utskottet inte begärt att regeringen skall få pröva mina förslag,utan min mofion 1980/81:417 har avstyrkts. För dagen böjer jag mig förutskottet, men jag återkommer, eftersom jag anser att det är viktigt att manstimulerar banksparandet, som för de flesta människor i är dennaturliga sparformen. Anslagtill , m. m. Anf.64 (): Jag skall be att få yrka bifall till hemställan i skatteutskottetsbetänkande nr 36. Det föreligger inget annat yrkande, och jag vill endast sägaatt utskottet har varit enigt om att det krävs bättre möjligheter för att manskall kunna klara de mindre och medelstora företagens kapitalförsörjning.Utskottet är också enigt om att man inte kan gå vidare när detgäller ytterligare sparstimulerande åtgärder. Detsom tog upp i sitt anförande - vilket också återfinns i ettsärskilt yttrande - gäller utformningen av tidigare beslut.