prot · G40919 · 1980-12-31 00:00:00 — Och med Saabs nya, internationellt riktiga satsning på ett lönsamtföretag, , tillsammans med amerikanska Fairchild får vi enflygplanstyp som kanske kan vara lämpad för att gå upp och ned på fler orteroch tjänstgöra som matarflyg - förutsatt naturligtvis att vi i det läget harett inrikesflyg kvar värt namnet. Det förutsätts med andra ord att vi också haren inrikesflygplals som gör all inrikesflyget över huvud tagel är lönsamt. Trafikpolitiken i är inte så lätt - det erkännandetskall jag ge . Vi har ett stort land med litet antal invånare, ochdet gör alt transporterna blir dyra. Men allting i bygger på att därdet är myckel folk, där är del lönsamt all flyga, lönsamt att köra tåg, överhuvud laget lönsamt med allting- tele, post och vad vi vill. I detta land harvi systematiskt i vartenda sådant sammanhang tagit ut mer pengar av människornai tätorterna och sänkt priserna för människorna i glesbygderna. Det gäller vårateletaxor, våra posttaxor, våra tågtaxor och våra flyglaxor. Varenda resa,vartenda brev, vartenda samtal, vartenda flygplan, som går upp till våraavlägsna orter med långa avstånd, subventioneras av servicen - och passagerarna- på de andra orterna. kanske tycker att den subventionen är förliten. kanske vill höja priset på flyget mellan ochGöteborg för att starta de här linjerna med en, två eller möjligen trepassagerare - i genomsnitt en passagerare per plan. Säg då det, !Fram med kontanterna i talarstolen! 79ARNE (): Statsrådet sade alt han skulle ge mig elementära kunskaper omdet svenska inrikesflyget. Jag satt och väntade med stort intresse på denundervisningen. Måhända kommer den i ett senare inlägg. Del statsrådet ägnadesig ål var all mera sluggermässigl plocka sönder de argument jag hade lagt framför att få till stånd ett fungerande inrikesflyg-Jag ställde en rak fråga tillstatsrådet med anledning av det påstående statsrådet gör att möjligheterna förnorrlänningarna att utnyttja lågprisflyget successivt har förbättrats. Jag badstatsrådet att ge exempel. Det måste finnas sådana exempel - hoppas jag - innanett statsråd säger en sådan sak i . Dessa exempel skulle vara mycketintressanta mot bakgrund av den redovisning jag gjorde. Statsrådet log upp ettenda exempel -. Det nämnde jag aldrig, men statsrådetfogade del till mina exempel på hur inriksflygel inte fungerar i Norriandi dag. Får jag ställa en annan rak fråga tillkommunikationsministern: statsrådet att del är riktigt alt flyg inomNorrland , mellan Norrlands-orterna, per flygkilometer skall kosta tregånger så myckel som flyg till och från ? Det skulle vara intressantalt få ett rakt besked i den frågan. Del är del del handlar om, statsrådetAdelsohn. Det är fråga om att balansera ett fungerande inrikesflyg inom andradelar av landet mot önskemål om ett fungerande flyg. Det gällernaturligtvis också Linjeflygs önskemål att helst flyga på de långa sträckornatill . Jag sade i milt inlägg alt del här gällde att ta tillåtgärder för all råda bot på Norrlandsproblematiken. Ett förslag som jag logfram var att man skulle försöka anpassa flygplansvalen för del. Detkan hända att statsrådet inte lyssnade på mig, för samma sak upprepade herrSellgren , och då fick han medhåll av statsrådet. Men jag lar ålmig litet grand även om det bara var inlägg som noterades. Jag tog upp det löfte statsrådet givitjämtlänningarna, och den utveckling Linjeflyg bestått oss med ,nämligen att dra in flyget . Jag frågade: Hur går detta ihop? Detena statsrådet ger löfte om förbättringar, del andra statsrådet slår här ikammaren och försöker försvara den avveckling Linjeflyg ägnat sig åt. Del måsteändå finnas någon likare inom regeringen, som kan säga vad som är regeringensmodell för ett fungerande inrikesflyg, vad som ligger bakom statsrådet i den framlagda propositionen. hade jag förmånen att få ett öppet brev frånLinjeflygs chef . I en rad Norrlandslidningar, i ett inlägg riktattill mig, erkände han all en rad Norrlandsflygsträckor hade avvecklats. Men,skrev han, i stället erbjuder vi betydligt flera och snabbare direktflygningartill och från från våra Norrlandsorter. Detta bedömer vi som enförbättrad service. Jag frågar statsrådet: statsrådet uppfattningen allservicen på inrikesflygels område beslår i all utveckla flygel till och frånStockholm på Norrlandsflygels bekostnad? ställde så många frågor. Jag har personligen verksamt bidragit till att förbättraflygförbindelserna för norrlänningarna, t. ex. förbindelsenKiruna-Luleå-Slockholm. Del har jag redovisat i ett svar här i kammaren tillbåde och . Det var en av frågorna. En annan fråga handlade om statsrådet och Östersund-Umeå.Jag har själv den uppfattningen att man inte skall flytta på saker och ting, omdel inte är nödvändigt. Förbindelserna till var del ju inte någotstörre fel på. Flyttar man regionsjukvården för jämtlänningarna till måstedel till transporter, och de transporterna kostar pengar. Del klarar vi inteutan anslag av . har alla möjligheter att här visadynamisk kraft på det sätt han efterlyser genom all yrka på anslag frånriksdagen. Får vi de anslagen blir del naturligtvis trafikförbindelser. Del ärinte någon som motsätter sig det hela - tvärtom. Sedan gällde en fråga flygpriserna i perkilometer. Jag kan inte säga om uppgifter är exakt riktiga ellerfelaktiga. Men jag skulle vilja fråga : Anser att det ärrimligt att det är lika billigt om man åker en person i en bil som om fyrapersoner åker i samma bil och delar på kostnaden? Fundera på den frågeställningenett tag och sug på den! Faktum är att om fyra personer åker i en bil och delarpå kostnaden blir det billigare än om man åker ensam. När del gäller flygel,, gäller samma enkla skäl - när man har många passagerare blir delbilligare. Ägna ål att begrunda varför charterflyget är så billigt!Del är inte på grund av alt bensinen är billigare eller personalkostnadernalägre utan på grund av all man flyger med fulla plan. Man delar alltså påkostnaden, och därför är det billigare. Vad jag försökte säga i milt förra inlägg var att vi görså i det här landet all vi tar ut betydligt mer pengar än vad vi egentligenskulle göra på linjerna , och andra linjersom bär sig väl. Del gör vi för alt därigenom kunna sänka priserna främst iNorrland. Detta gäller alla de kommunikalionsslag som råkar sortera under mig:post, tåg, flyg, telekommunikation och även sjöfart. talar om önskemål. Låt mig för enkort stund, herr talman, återvända till min roll som finansborgarråd iStockholm. har inte ett särskilt starkt uttalat önskemål om ettutvecklat inrikesflyg. Som stockholmare har jag inte det heller. Somstockholmare, , vill jag inte ens bevara . Medden oerhörda omsorg som värnar om svenskt inrikesflyg och med herrNygrens minskade intresse för i den här frågan förstår jag alt herrNygren kommer att hjälpa inrikesflygel genom alt rädda . 81ARNE (): Det är beklagligt att så fort man gör ettförsök att få en debatt om svenskt inrikesflyg försöker kommunikationsministernm. att föra över debatten till all gälla vara eller inte vara. Jaggjorde ett försök all lyfta debatten ut till de problem som vi brottas med i denorrländska flygorlerna, där vi ser flygförbindelse efter flygförbindelseförsvinna. Jag trodde att vi skulle kunna få något stöd hos landetskommunikationsminister för all vända den utvecklingen. Efter dagens debattförstår jag emellertid att hos kommunikationsministern har vi inget stöd attvänta. Den utveckling som Linjeflyg gått in för under kommer altfå fortsätta till dess alt vi i enbart har flygförbindelser till ochfrån , som kan flygas till ett lågt pris. Om vi hade ett syslem när del gäller lågförbindelserna,, som skulle innebära så dyra reskostnader per färdmil iNorrland som i övriga landet, så skulle måhända även det accepteras.Visserligen har regeringen höjt bensinpriserna, men det är ändå inte tre gångerså dyrt att åka bil i som i övriga delar av landet. Men när det gällerflyget accepterar landels kommunikationsminister att det per flygkilometerskall vara så dyrt att flyga inom som det äralt flyga till och från . Det är djupt beklagligt att vi inte kan räkna med det stödfrån kommunikationsministern som jag hade hoppats på. I ett avseende har missförståttmig, och i ett annat har han inte förstått mig. Missförståndet gällde frågan om . Jag anser - som också påpekade - i större utsträckning bör kunnaanvända malarlinjer, kanske framför allt när vi får ett plan som är meraanpassat för sådana linjer. Om del nya planet inköps, kan det bli ettvärdefullt tillskott för den typen av trafik. Vad inte förstått var att det inte är fråga omantalet kilometer utan om antalet passagerare i en bil. Priset sjunker om delär fler passagerare som delar på kostnaden. Det är del som är bekymret. begär nu ordet. Jag lovar kammarenalt inte förlänga debatten och att alltså - som vanligt - får sistaordet i debatten. Jag hoppas all talar om att ljuset nu har gåttupp och alt han förstår varför det är billigare när det är fler i samma bil änom man är ensam. 83 (): Jag är ledsen att jag nu måste ta upp detelementära, som statsrådet förut utlovade. Om det vore lika billigt alt flygainom , herr kommunikationsminister, som det är alt flyga mellanStockholm och någon ort i landet och sedan tillbaka till , skullemånga fler ha råd alt flyga i . Men det kostar . att flyga de sjumilen mellan och ! Jag hoppas alt även landelskommunikationsminister förstår att norrlänningar då inte har råd att flyga,och i och med det får man också de låga beläggningstal som gör det motiveratför Linjeflyg att lägga ned inrikesflyget- 11 §Svar på interpellationerna 1980/81:2 och 10 samt fråga 14 omstålindustripolitiken i har mot bakgrundav den planerade nedläggningen av bl. a. masugnen i Spännarhytlan frågat mig - vilka initiativsom har tagits från regeringen för att få fram sådant beslutsunderlag somnämnts i interpellationen, - vilka planerregeringen har för att säkerställa en fortsatt malmbaseradspecialstålsproduktion inom landet och - om regeringenhar någon plan för alt möta de problem som kommer att uppstå på de berörda orterna om ennedläggning blir verklighet. har frågat mig -vilketinnehåll regeringens slålinduslripolitik har, - vilka resultatförhandlingarna med SKF gett angående möjligheterna att konverteraSpännarhytlan till en ny råjärnsmelod, - varför jag intevill medverka till att en allsidig utredning i enlighet med de krav somframställts från de berörda fackförbunden tillsätts och - vart den planför ersätlningssysselsällning till bruksorterna som regeringen tidigareutiovat tog vägen. Anna-GretaLeijon har frågat mig - vilka åtgärderjag har vidtagit för att förhindra en nedläggning av Spännarhytlan och - vilka åtgärderregeringen planerar för att skapa ersätlningssysselsällning på de drabbadeorterna - framför allt och . Jagbesvarar interpellationerna och frågan i ett sammanhang. Frågan om sysselsättningen vid i och var föremål för en interpellationsdebatthär i kammaren för , närmare bestämt . Jagvill inledningsvis beröra vad som inträffat . offentliggjorde attföretagets styrelse uppdragit ål förelagsledningen att inledaMBL-förhandlingar med de fackliga organisationerna om ett alternativ sominnebär att elektroplåtlillverkningen baseras på köpta ämnen ochatt masugnen m. m. i Spännarhytlan och del av stålverket i läggsned. Till grund för beslutet låg en omfattande utredning som gjorts inom företagetför att belysa olika alternativ för förelagets framtida struktur. I skrivelse till regeringen anfördede centrala fackliga organisationerna alt konsekvenserna vid en nedläggning avdelar av verksamheten vid blir katastrofala för i första handNorbergs kommun. Då förbunden anser alt en sådan utveckling är oacceptabelkrävde de bl. a. att regeringen skulle vidta åtgärder för att tryggaen fortsatt drift vid de aktuella verken och ta initiativ till de utredningaroch förhandlingar som krävs för att åstadkomma den nödvändiga samordningenmellan specialstålsföretagen. Jag har haft kontakt medSurahammars Bruk och moderbolaget . Jag har även haft överläggningar medföreträdare för de fackliga organisationerna och de regionala och lokalamyndigheterna. Jag har noggrant lyssnat på de synpunkteroch krav som framförts i olika avseenden beträffande specialstålsinduslrinsråvaruförsörjning i allmänhet och produktionen vid isynnerhet. Jag har därvid även haft tillfälle alt redovisa min egen syn päbranschens problem. Senast ägde detta rum vid mitt besök i den 16oktober 1980. hade MBL-förhandlingarna avslutals. Vid överläggningarna i medföreträdare för bl. a. , berörda kommuner. 9 protokoll 1980/81:18-19 fackliga organisationerna och den regionalautvecklingsfonden redogjorde jag för min avsikt att verka för att den föreståendestrukturomvandlingen underlättas genom regionalpolitiska insatser. ModerbolagetASEA redovisade i grova drag vilken typ av insatser man är beredd att göra förberörda anställda. Sålunda kommer t. ex. samtliga berörda att erbjudas nyttarbete inom . Stora satsningar kommer att göras av ASEA för attskapa nya arbetstillfällen i . Jag vill i delta sammanhang understryka att stålindustrinsproblem är väl kartlagda i ett flertal utredningar . Jag vill också erinra om de sonderingar jag har låtitgenomföra hos närmast berörda specialstålsverk om ett långsiktigtengagemang i Spännarhytlan. Dessa sonderingar har jag följt upp vidöverläggningar på med företrädare för heladen svenska stålindustrin. Beträffande frågan om all konvertera masugnen iSpännarhytlan till en ny råjärnsprocess vill jag för ordningens skull nämna attregeringen inte har varit engagerad i några sådana överläggningar. Enligt vadjag har erfarit har gjorda sonderingar mellan berörda företag varitresultatlösa. Mot bakgrund av vad jag nu anfört är det inteändamålsenligt att ytterligare låta utreda frågan om hur metallurgin iSpännarhytlan skall kunna bevaras. Berörda förelag har klart deklarerat att dekan tillgodose sina råjärnsbehov på annat sätt. Det är nu nödvändigt alt med gemensamma krafterkoncentrera resurserna på att klara denna nödvändiga strukturomvandling på ettför berörda anställda och orter acceptabelt sätt. är t. ex. en ort därsärskilda regionalpolitiska insatser enligt min mening är motiverade. Jag avser att föreslå regeringen att den inom kortredovisar sin syn på slålindustripolitiken i en proposition till . 85 HANSPETERSSON i (vpk): Jag tackar industriministern för svaret. Det känns litet avslaget all debattera den här frågan . Dels är industriminister argument samma gamla skåpmat som harförts fram tidigare under den här frågans behandling - något tecken tillförnyelse i hållningen finns inte -, dels har som har gått sedanjag framställde interpellationen beslutet om nedläggning av Spännarhytlanfatlats. En 600-årig epok av bergshantering i bergslag upphör alltsånu. Men det finns ändå ingen anledning alt förfalla till varesig nostalgi eller vemod för den sakens skull. Det passar betydligt bättre medoffensiva tag för alt få till stånd en ändring av det här felaktiga beslutet.Tyvärr finns inte ett spår av någon offensiv anda i svar på minafrågor, utan det är samma gamla hänvisningar som förut. Del verkar som omregeringen nu har beslutat sig för att krypa in i sina hålor och dra nerrullgardinen. Utanför låter man industrin själv genomföra den smärtsammaprocess som följer av de kapitalistiska kriserna. Regeringen hoppas sedan attdirektörerna skall komma och knacka på och säga: Var så goda och kom ut! ärdet ljust igen, nu kan ni komma fram. Om det ljusnar för industrin, så betyder ju det inte attdel automatiskt ljusnar for eller för Bergslagen - tvärtom. Den enesbröd är ju den andres död när det gäller de i kapitalismen inbyggdaöverproduklionskriser-na. Det sker hela liden anpassningar till en krympandemarknad med mängder av arbetslösa, och hela regioners död blir följden. Mot dethär kunde man kräva regeringsiniliafiv, planering och framtidssyn. Vad säger då industriministern i sill svar? Jo, han säger:Till grund för nedläggningsbeslutet har en omfattande utredning inomSurahammars gjorts, i vilka man belyst olika alternativ. Han sägerockså: Jag har gjort sonderingar hos specialstålsverken för att höra om de harnågot behov av produkter. Jag har lyssnat på de berördassynpunkter. Jag har varit i kontakt med och . Vidaresäger : Jag skall verka för regionalpoliliska insatser för attunderlätta strukturomvandlingen. Vad ligger då bakom de här orden? Till grund förnedläggningsbeslutet ligger en omfattande utredning inom förelaget - det trorjag säkert. Man har säkert utrett och utrett ända sedan den här svårasituationen vid Spännarhytlan uppstod. Men problemet är ju all man inte har fållgehör för sina framstötar. Man har inte lyckats få till stånd de avtal ellerdel samarbete med andra företag som skulle ha varit nödvändiga för alt tryggadriften vid Spännarhytlan, bl. a. därför alt många av dem har gått över tillskrotråvara. På har masugnar i , ,, och Fagersla lagts ned. Här hade det varit på sinplats med en framtidsinriktad plan från regeringens sida för att tryggaråvaruförsörjningen över Spännarhytlan och för alt minska importbehovet avskrot. Facken har också krävt omedelbara åtgärder från regeringen för atttrygga jobben i och . i harockså krävt en planerad strukturering från regeringens sida. Men regeringenhar- såvitt jag kan se, och som jag sagt - dragit ned gardinerna, ochman väntar nu på all del skall hända något, utan regeringens inflytande. Vidare säger : Jag har gjort sonderingar vidspecialstålsverken för all höra om de har användning för Spännarhytlansprodukter. "Sonderingar" är väl inga utredningar. "Sonderingar" tolkar jag som litet allmänt telefonsnack ochkorridorprat. Jag frågade i interpellationen efter en grundlig analys avspecialstålsindustrins framlida råvaruförsörjning - en analys som skulle visasvart på vitt på hur del står till med tillgång och efterfrågan på skrot inomoch utom landet, vilka priser som kan gälla och vad som skulle kunna ske genomen samordning och samplanering av specialstålsindustrin. Det mesta av skrotetkommer ju från , och inte heller där är stålindustrierna utan problem. Dekommer nog att bli rädda om sitt skrot, såvitt jag förstår. Det ligger jumängder av energi i skrot jämfört med vad fallet är i malmråvaran. Menregeringen har dragit ned rullgardinen: inga offensiva åtgärder, inga offensivaförslag, men man har ju sonderat. Så till nästa del av industriministerns svar, där hansäger: Jag har varit i kontakt med och . Jag harlyssnat på dem och på facket, och jag har redovisat min egen syn påråvaruförsörjningen. - Det tror jag säkert, men jag ställer industriministernssyn mot de anställdas och mot vissa företagsledares och forskares syn på denhär frågan. Facket anser alt det kommer all bli problem med alt fåfram de rätta kvaliteterna av råjärn för specialstål inom landet. Viss importav höga kvaliteter måste ske, säger man, främst från . går vanligtvis ut och talar om att vi skall minska importen-det är viktigt för ländels ekonomi. Men när det gäller en så viktig fråga sområvaruförsörjningen till en av basnäringarna skall vi öka importen. Jag tyckerall det verkar vara en väldigt inkonsekvent hållning. Det finns branschfolk somanser all skrotet är den osäkraste faktorn för framliden. Om fullföljersin övergång till skrot förstör man den svenska skrotbalansen, sägs del. Manhävdar att specialstålsindustrins framlid kan äventyras. Den här felakfigaSSAB-planen skulle alltså resultera i alt man också drar undan råvarubasen förspecialstålet, om utvecklingen får fortsätta. Specialstålsförelag och mindrehandelsslålverk, som behöver skrot, kan då drabbas väldigt snabbi. Professor , som håller på medforskningsprojekt kring framlida järnverk på Tekniska högskolan, anser altSverige går mot en skrotbrist och all ett starkt ökat imporlbehov kommer altföreligga . Bara och blir kvar sommalmmelallurgicenlra i det malmrika . fanns det 125gruvor av olika slag i landet. är de 14 till antalet, och i vår blir dealltså 13. Sedan finns det möjligheter alt det blir bara 12. Om "ryker" blir det bara 11 kvar. Nedräkningen går alltså ganska snabbt. Jag ställer således de här uppfattningarna, som tydligenär rätt allmänna ute bland folk inom industrin, bland forskare och även blandfackfolk som jobbar med dessa frågor, mot industriministerns. Jag ärinte nöjd med hanteringen av frågan. Jag hade gärna sett alt industriministernhade lagt fram del underlag som finns för de här besluten. Del vore bättre attge Spännarhytlan en frist och utreda frågan om råvarubas, framlida kunder,utveckling, vidareförädling osv. i stället för alt hålla fast vid den härmycket farliga linjen, som också möter väldigt stort motstånd. Eftersom jag förslår all industriministern inte kommer attändra sig ulan nu närmast planerar alt åka upp till och taemot hyllningarna för nedläggningen - han har tydligen uttryckt någonting omatt arbetarna där uppe skulle tacka honom - så går jag till det sistai svaret som jag tog upp: skall enligt svaret verka förregionalpolifiska insatser så att strukturomvandlingen underlättas. Och jagmåste då fråga: Vilka insatser är del? Kan redovisa de härinsatserna ? Och så en följdfråga: Räcker de här insatserna till ocksåför , , , , Guldsmedshytlan m. fl. orter iBergslagen som kommer att få problem med den nuvarande stålpolitiken? sagt varje stålort drabbas nuav månadslånga permitteringar eller fjortondagarspermitteringar över julhelgenpå grund av överproduktion. Förutser regeringen de problemen, och kommer manatt gå ut med regionalpoliliska insatser och allt möjligt på alla de härorterna, eller tror man alt del är slut i och med ? tror jag att man får lov att la tag i det här ochpresentera en vettig stålpolitik. Det finns mycket mer alt säga i denna fråga,herr talman, och jag hoppas att jag kan återkomma senare under debatten. 86KARL-GUSTAF MATHSSON (s): Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min interpellation. Naturligtvis är jag ledsen att behöva omtala attbesvikelsen bland de anställda i Spännarhytlan och är mycket storöver industriministerns passivitet och bristande vilja alt ta tag i framförallt specialstålsinduslrins råjärnsförsörjning och därmed sammanhängandeproblematik. Den besvikelsen delas av den övriga befolkningen i här berördakommuner. finns, som industriministern mycket väl kännertill, en myckel stor oro bland alla berörda fackförbund över utvecklingen förhela den svenska specialstålsinduslrins framtida råjärnsförsörjning, om nunedläggningen av metallurgin i Spännarhytlan blir ett faktum. Den oron delasav såväl svensk som utländsk expertis inom metallurgin. Dagens svar från industriministern har på intet sättstillat vare sig den nämnda besvikelsen eller oron. Det faktum att den enda kvarvarande hyttan, Spännarhytlan,nu är färdig för nedläggning om inget görs från regeringens sida, kan inte ochfår inte ses som ett isolerat problem för ägarföretaget. Det är ett nationelltproblem, och ett regeringsingripande är därmed självklart. Varken de berördafackliga organisationerna eller jag själv kan anse att delta lopp redan ärkört. Så länge det finns liv, så finns det hopp, heter det. Ochän så länge är del fyr i Spännarhytlan. Industriministern kan, om viljan och tron på svenskspecialstålsinduslris framtid finns, direkt efter att debatten här i kammarenär slut, gå över till sill tjänsterum och ta inifialiv till att ensnabbutredning av svensk specialståls-industris råjärnsförsörjning kommer tillstånd, i enlighet med de krav som samtiiga fem berörda fackförbund lagt fram. Motiveringarna för en utredning är sakligt ochfackmannamässigt presenterade för industriministern. Det är förvånande attindustriministern inte vill förslå detta. , och även denhär gången, har industriministern framhållit hur han lyssnar till facket. Ja,det är ju bra, men hur skulle del vara om industriministern litadepå vad man säger från fackligt håll? Alt en utredning måste komma till stånd är fulltuppenbart. Det krävs bara alt också industriministern skall inse detta, och detär det vi hoppas på som resultat av dagens debatt. I sillsvar säger industriministern alt stålindustrins problem är väl kartlagda