prot · G40978 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:78 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 S Justerades protokollen för den 4innevarande månad. 2 § Upplästes och lades tillhandlingarna följande från valprövningsnämn-den inkomna Berättelse om granskning av bevisför riksdagsledamot och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att KerstinSandborg, , utsetts till ledamot av samt att ,, och , , utsetts till ersättare Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit, atf de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § Det skulle antecknas atf KerstinSandborg (fp) utsetts att inträda som ledamot av kammaren istället för () som avsagt sig uppdraget som riksdagsledamot. 3 § Tredje vice falmannen meddelade atf iGävle anhållit om ledighet frän uppdraget som riksdagsledamot undertiden den 11 mars-den 30 april. Kammaren biföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde attUlla-Britta () skulle tjänstgöra som ersättare för iGävle. Om den garanterade räntan för bostadsrättshus 4 § Svar på fråga 1980/81:261 om den garanterade räntan för bostadsrättshus har frågat mig om regeringenavser att nu föreslå ytterligare höjningar av den garanterade räntan förbostadsrätfshus. Inom pågår f, n. arbete med attutforma ett förslag om ändrade regler för räntebidrag i enlighet medregeringens ekonomiska handlingsprogram. Jag kommer aft redovisaförslaget till regeringen för beslut om proposition fill . Ipropositionen 1980/81:63 om räntebidrag m. m. anmälde jag att jag avsåg attåterkomma fill frågan om de räntebidrag som avser hyreshus. Det kommandeförslaget berör endast reglerna för räntebidrag till hyreshus. Jag avsersåledes inte att föreslå några ändringar i fråga om bostadsräftshusen. 2OSKAR (): Jag tackar för svaret på min fråga. Jag skallhär redogöra för vad som ligger bakom min fråga. diskuterades i kammaren en upptrappning avden garanterade räntenivån för småhus och bostadsrättshus. Diskussionen ombostadsrättshusen fördes under största möjliga oenighet. Från socialdemokratiskthäll var vi motståndare fill en upptrappning, men regeringens förslag bifölls.I det sammanhanget aviserade bostadsministern att det var hyreshusens tur atti det ekonomiska handlingsprogram som skulle föreläggas 1981 ägnasuppmärksamhet av regeringen. I det program som sedan presenterades avregeringen använder man sig av uttrycket flerfamiljshus. Det är ett gammaltbegrepp som täcker både hyreshusen och bosfadsrätfshusen. Qch det var från denutgångspunkten jag fann det vara angeläget att få klarlagt vad regeringenegentligen avsåg - dvs. om det gällde de åtgärder som förbereds idepartementet beträffande hyreshusen eller om man har för avsikt att än en gångåterkomma till bostadsrättshusen. Jag har fått ett svar som är fullt tillfredsställande, ochjag är tacksam för att det har lämnats så snabbt. Regeringens skrivning i detekonomiska handlingsprogrammet har utlöst stor oro inom bostadskooperationen.Det var också från den utgångspunkten som jag ansåg def nödvändigt aft fa uppfrågan här i kammaren. Jag är,som sagt, tacksam för svaret och för att def kom så snabbt. Jag skall inte lägga någon presfige i den härfrågan, därför att det är helt uppenbart att regeringen har uttryckt sigotydligt i det ekonomiska handlingsprogrammet. Det var därför bra att OskarLindkvist ställde frågan så aft def bringades klarhet i den. 5 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:1938fill näringsutskoftet /81:1939 fill arbetsmarknadsutskottet 6 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1980/81:88med förslag till handräckningslag m. m. 1980/81:92 om ändring imiljöskyddslagen (1969:387) 1980/81:94 om besiktning av fartyg 7 §Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1980/81:98 av/l«/?/Art () till budgetministernom länsplaneringen i ; Den inomregionala obalansen iStockholms län är väl dokumenterad. Skillnaderna kommuner emellan ifråga om t. ex. skattekraft, sysselsättningsgrad och servicenivå är avsevärda. Genom lagen om skatteutjämning i länslandsfingskommun (1977:1094) har emellerfid åstadkommits en viss ekonomiskutjämning mellan kommunerna i länet. På inifiativ av regeringen I hardet likaså utgått betydande ekonomiska bidrag till de mest utsattakommunerna i länet. Kvaliteten på den enskilda människans vardag är dockfortfarande, trots dessa stora insatser, till mycket stor del utlämnad till deojämna ekonomiska och sociala förutsättningar som skapats avsamhällsplaneringen i regionen. Dessa förhållanden kan infe ändras utanstatsmakternas aktiva ingripande. Länsplaneringen är det instrument somanvänds. Som exempel kan nämnas , som sedan börjanav 1970-falet brottats med svåra sociala och ekonomiska problem. Bristen påarbetsplatser har varit och är fortfarande mycket besvärande för Botkyrkaliksom för flera andra kommuner i länet med likartad struktur. Trots stora ansträngningar att rätta till dessamissförhållanden, bl. a. med sföd av länsplanering, kvarstår behovet av massivainsatser på defta område. Alla experter är eniga om att en bättre fördelning avolika typer av arbetsplatser i regionen kommer atf förbättra obalanseni fråga om skattekraft och befolkningssammansäftning. Regeringens beslut omutlokalisering av FOA till har därför mottagits med glädje avkonimuninvänarna. Länsplaneringen för har till huvusakliguppgift atf verka för en bättre fördelning av arbetsplatser inom länet.Planeringen härför inriktas bl. a. på faktorer som syftar till ett bättre ochmera medvetet resursutnyttjande vad gäller allmänna kommunikationer-t. ex. enjämnare trafikfördelning. Ur samhällsekonomisk synvinkel är det således av störstavikt att beslutsprocessen föregås av ett formellt samråd med , somhar atf utarbeta ett grundligt underlag inför bedömningar av lämpligaalternativ för lokalisering av statliga och regionala arbetsplatser. I slutskedet av beslutsprocessen kommer emellertidytterligare aspekter med i bedömningen av aktuella lokaliseringsärenden. Dethänder t. ex. inte sällan atf verkscheferna och facket i de "utlokaliseringshofade"statliga verken tar kontakt med sina fackdepartement och försöker påverkaärendena utan hänsyn till de mer långsiktiga mål som länsplaneringen förStockholms län anger. Under hänvisning till def anförda hemställer jag att tillbudgetministern få ställa följande frågor; Vilkanationalekonomiska analyser ligger till grund för sådana beslut där regeringenomprövar fidigare beslutade och genom länsplaneringen motiveradeomlokaliseringar i ? På vilket sättbifogas regionalekonomiska bedömningar till handlingarna ochbeslutsunderlaget i dessa ärenden? 1980/81:99av () fill budgefministern om slopande av skaft pä läskedryckeroch lättöl: beslutade den 26 oktober1979 att uppdra åt regeringen atf komma med förslag om beskattning avläskedrycker. Man pekade på tre avgörande skäl till en sådan översyn.Läskedryckerna har såsom alkoholfria drycker en klart posifiv alkoholpolitiskeffekt, framför allt bland ungdom. Beskattningen av kolsyrade läskedryckerskapar en konkurrensojämlik situation gentemot andra likartade drycker såsomjuice och saft. Bryggeribranschens ekonomiska situation föranleder en översynav beskattningen av branschens produkter. svarade dåvarande budgetministern på eninterpellation i frågan och uppgav atf arbete pågick inom departementet. Ettförslag skulle lämnas till . Förslaget skulle bygga dels påriksdagens motivering , dels på alkoholpolitiska nämndensrekommendation aft skatten på läskedrycker och lättöl slopas. Enligtuttalandet framgick atf detta skulle tolkas så, aft förslaget skulle innehållaett slopande av dessa produktskafter och även omfatta lättöl. Dä ingetförslag lämnats och ny budgetminister utsetts, finns det anledning att åter ta upp denna enligt mångasbedömning viktiga fräga. Som jag framhöll vid interpellationsdebatten i april 1980föreligger starka skäl för ett slopande av produktbeskaftningen av läskedryckeroch lättöl. Det skäl som ter sig angeläget att betona är denovedersägligt positiva funktion som läskedryckerna fyller som alternativ tillalkoholdrycker. Läskedryckernas starka ställning bland ungdomen är utan tvivelav de mest effektiva faktorerna då det gäller aft gynna ett konsumtionsmönster,där de alkoholfria dryckerna verkligen blir attrakfiva. Ungdomens alkoholvanorär oroväckande. Vi har svårt att finna metoder atf täppa till alla de vägar somalkoholen tar. Alkoholkonsumtion är ju för mänga ungdomar i det närmaste ettslags rituellt inträdesprov in i den vuxna världen. Vi måste avdramatiseraalkoholens roll, och det gör vi effektivast genom att skapa alternativadryckesmönster med drycker som har en slagkraft som är lika stor som ellerhögre än alkoholens. De kolsyrade läskedryckerna kan lättast bryta in blandungdomen. Enligt attitydundersökningar som gjorf visar det sig att tre avfyra ungdomar som dricker alkoholdrycker när de träffar sina kamrater kan tänkasig atf ersätta alkoholdryckerna med just läskedrycker. Andra alkoholfriadrycker är däremot inte speciellt attraktiva i detta hänseende. Lättölets roll som en praktiskt taget alkoholfri maltdryckär självklar för alla dem som inte vill dricka öl klass II eller starköl.Konsumfionsutveck-lingen för läskedrycker och lättöl har visatatt ytterligare stimulans mäsfe till, om man vill gynna en positivkonsunifionsutveckling. Läskedryckskonsumtionen stagnerade , dvs. denvikande trenden upphörde, och läftölskonsumtionen minskade med några procent. Ungdomens val av just läskedrycker som alkoholalternativbekräftas alltså av att allt fler ungdomar uppger aft de befraktarläskedryckerna som en fullvärdig ersättare. Dessutom har flera frånopinionssynpunkf viktiga personer uttalat sig om läskedryckernas fördelar.Nyligen fick vi läsa om kungaparet, som anammat just läskedryckerna vid bädefestliga tillfällen och när det vill lära de yngre familjemedlemmarna ettdryckesmönster som är fritt från alkoholtradifion. En läskedrycksfabrikantssatsning på tillverkning av drycken , på 1,5 I magnumflaskor, är ettexempel pä hur man på tillverkarhåll försöker underblåsa denna posifiva trendmof alkoholfrift. Pommacsafsningen lär ha slagit så väl uf att bäde affärer ochsystembutiker nästan sålde uf sina lager. Ett slopande av skaften påläskedryckerskulle ge tillverkarna ytterligare incitament till sädana satsningar. Jag vill därför upprepa vad jag betonade vid den förrainterpellationsdebatten, nämligen att alternativa drycker mäste gynnas. Däläskedryckerna helt klart accepteras i de stora konsumentgrupperna blandvåra tonåringar, anser jag att redan detta synes vara mer än nog skäl för aftvi bör fa bort en produktskaft, som motverkar sådana gynnsamma effekter sorn enövergäng till alkoholfria drycker. Andra skäl, vilkas betydelse icke kan bestridas, är atteff slopande av dessa speciella produktskatter skulle märkbart förbättra denhårt ansträngda situationen för bryggeribranschen, och då främst för demindre enheter som är belägna pä orter, där sysselsättningen ärhårt drabbad. Den klart orättvisa beskattningen av läskedrycker ochlättöl gör dessutom att de skattefria dryckerna juice och saft, som i grundenär likartade, får en konkurrensfördel som icke orsakas av tillverkningsfakforereller konsumentens val utan av rent fiskala styrmedel. Detta kan icke varaacceptabelt från rättvisesynpunkt. Det bör också framhävas aft tillverkare avs. k. läskedrycksapparater kan sälja exakt likadana drycker utanbeskattning och därigenom utkonkurrera den inhemska industrin. Def verkar finnas anledning att närmare granska hur manskall använda produktbeskattningen av drycker som ett alkoholpolitiskf verktyg,å ena sidan i vad gäller alkoholdryckerna, å andra sidan beträffande dealkoholfria dryckerna. Vill vi åstadkomma en övergång till alkoholfritt, kan viinfe ålägga dessa drycker en specialskatt som får motsatt verkan. För alkoholdryckernabör också en översyn ske. Beskattningen bör konstrueras så, att dealkoholpolitiska målen kan uppnås med största möjliga effekt.Konsumtions-utvecklingen inger oro framför allt ur den aspekfenatf lättvinet går kraftigt framåt på bekostnad av klass , som intesynes spela en sådan alkoholpolitisk roll aft def föranleder framfida kraftigaskattebelastningar. Statsmakterna bör beakta detta vid kommande höjningar avskatterna på alkoholdrycker. Det statsfinansiella läget är ansträngt, och jag har fullförståelse för att man från statsmakternas sida tvekar inför en reform sominnebär lägre direkta skatteintäkter. Mot detta kan emellertid i viss mänställas en minskning framöver av utgifterna för alkoholskadade ungdomar samtåtgärder för att minska sysselsättningsproblemen vid bryggeriorfer. Under allaomständigheter hoppas jag att budgetdepartementet framlägger ett förslag, sominnebär att beskattningen av läskedrycker och lättöl justeras i en riktning,som klart visar att man vill uppfylla de intentioner som deklarerats fidigare. Jag villdärför fråga budgetministern följande; Varför har inte förslag framlagts från departementet,såsom utlovades , och när kommer eft förslag att lämnas? Kommer förslaget att innebära ett slopande av skaften påläskedrycker och lättöl eller, om så icke är fallet, vilken uppläggning kommeratt tillämpas vid beskattningen av de alkoholfria dryckerna? 8 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1980/81:269av () till utbildningsministern om handikappades rätt tillvuxenstudiestöd: Vid tillkomsten avstudiestödsreformen anförde ansvarigt statsråd i proposifion 1975:23: "Förgrundskole- och gymnasiestudier föreslår SVUX aft företräde bör ges den som harkort tidigare utbildning. Jag delar denna uppfattning." Av förarbetena i övrigt framgår att sökande med enbart 6-eller 7-årig folkskola bör ges företräde gentemot sökande med t. ex. 9-åriggrundskola. I nämndaproposition anger föredragande statsråd vidare " att särskildhänsyn tas till vissa grupper, t. ex. har numera i anvisningar CSNFS1980:19 slagit fast att de båda nämnda utbildningsbakgrunderna skall jämställasvid urval bland sökande fill särskilt vuxensfudiestöd. I samma anvisningar harcentrala ocksä angett att sökande med handikapp skallprioriteras vid urval endast om handikappet kan anses vara ett hinder förfrifidssfudier. Delar statsrådet centrala studiesfödsnämndens tolkning avbegreppen "kort tidigare utbildning" och "handikapp" förurval bland sökande fill särskilt vuxenstudiestöd? Om så infe är fallet, vilkaåtgärder kan vara aktuella för atf få fill stånd en ändring av centralastudiesfödsnämndens anvisningar? 1980/81:270av () till statsrådet om importen av blodplasma: Enligt uppgift importeras av den blodplasma som används i vårt land. Detta är ur mänga synpunkter djuptotillfredsställande. () rekommenderar därförSverige aft bli självförsörj'ande med blod. För detta krävs ytterligare250 000 givarfillfällen per är. Med anledning härav får jag anhålla om svar på följandefråga; Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att öka Sverigessjälvförsörjningsgrad när def gäller tillgången på blodplasma? 1980/81:271 av () till statsrådet om tidpunkten för förslag till ny hälso- ochsjukvårdslag: Hälso- och sjukvårdsutredningen(HSU) avlämnade sitt betänkande Mål och medel för hälso-och sjukvården. Ibetänkandet föresläs en helt ny lagstiftning för hälso- och sjukvården. Avsammanställningen av remissvaren att döma är det ett krav från landstingen attutredningens förslag läggs fill grund för en ny lagstiftning på sjukvårdensområde. I anledning härav vill jag fill statsrådet följande fräga; När avser statsrådet förelägga en proposifionmed förslag om en ny hälso- och sjukvårdslag? 6 protokoll 1980/81:75-79 1980/81:272av () fill statsrådet om regeringens praxis iförpassningsärenden; Av tidningsreportage iöstgötafidningar framgår aft en 80-årig syrian, som botthos sin ende son här i , hotas av förpassning. Det borde vara möjligt aft fillämpa den nyautlänningslagen pä ett sätt som foge hänsyn till ålder och allmän svaghet. Svensk invandringspolitik brukar av dess företrädare oftakarakteriseras som human och mänsklig. Vilken hänsyn tas till en persons ålder vid bedömningen avhumanitära hänsyn i förpassningsärenden? 1980/81:273 av (vpk) tillutbildningsministern om rätten fill grundutbildning för vuxna; Ett trettiotal kvinnor av zigenskhärkomst och blandat nationellt ursprung i och har själva tagitinitiativ till och ställt krav på en alfabetiseringsundervisning, förlagd tillde egna bostadsområdena. Ärendet har bollats mellan olikamyndigheter, och ingen anser sig ha ansvar för att något sker. avvisar ärendet, eftersomkvinnorna vill ha undervisningen i närheten av sina bosfäder, och man görbedömningen atf de därför infe kan anses stå till arbetsmarknadens förfogande.Inom ramen för vuxenundervisningen är kommunen skyldig atf ordnagrundutbildning för sådana vuxna som saknar grundläggande kunskaper i läsning,skrivning och matematik. Enligt författningssamling(1977:42) skulle denna skyldighet emellertid ej gälla zigenare. Jag villmot denna bakgrund ställa följande fråga: Är def förenligt med svenskinvandrar- och minoritetspolitik aft utesluta viss etnisk grupp, exempelviszigenare, från rätten fill grundutbildning för vuxna? 1980/81:274av () till statsrådet om försöksverksamhetenmed yrkesintroduktion; Försöksverksamheten medyrkesintrodukfion har kommit i gång i åtskilliga kommuner, och programmetverkar få god anslutning. Efter introduktionskursen erbjuds de unga en upp till40 veckor på en arbetsplats i syfte att ge dem erfarenheter ochkunskaper som underlättar framfida anställning, I flera fall har emellertid deflokala facket motsatt sig denna typ av arbetslivserfarenhet för ungdomarna ochställt som villkor atf de avlönas enligt avtal som gäller på arbetsplatsen. Dåalternativet har varit att avbryta yrkesintroduktionen har de unga tvingatsfill defta, vilket de ofta djupt beklagat. Jagönskar därför ställa följande fråga till statsrådet : Nr 78 Vilka regler kan ungdomar åberopaför aft deras yrkesintrodukfion infe Torsdaeen den skall avbrytas genom åtgärder från lokala fackförbund? 1980/81:275av () fill socialministern om lämplighetsprövning vidanställning på barndaghem och fritidshem; Kommunernas ökade ansvar förungdomar som inte påbörjat gymnasieskola innebär bl. a. aft def åliggerberörda myndigheter atf hjälpa de unga till meningsfull sysselsättning.Svårigheten att finna någon form av arbete för dessa ungdomar tycks haresulterat i atf man i ökad utsträckning låter dem tjänstgöra på kommunensbarndaghem och frifidshem, ofta utan atf någon undersökning görs om ungdomarnaslämplighet för denna form av arbete. Åtskilliga ungdomar som begått brott visarsig vid personundersökning ha haft kortare eller längre arbete vid barndaghemoch fritidshem. Mof bakgrund härav vill jag ställa följande fråga: Anser statsrådet aft någon form av lämplighetsprövning ärmotiverad för anställning vid barndaghem och fritidshem, och hur bör i sä falldenna ske? 1980/81:276 av () till jusfifieministernom tillgreppen 1 butiker och varuhus: Tillgreppen i butiker och varuhus ökaralltmer och innebär en orimlig ekonomisk belastning för såväl affärsinnehavaresom konsumenter. tillsattes , och haraffärsföretagen försökt bemästra snatferierna med olika åtgärder, menframgången har varit ringa. Jag önskar därför ställa följande fråga tilljustitieministern: Hur ser statsrådet på ökningen av tillgrepp i butiker ochvaruhus? 1980/81:277 av () till industriministernom sysselsättningen vid Håvreströms Bruk: Södra harlämnat besked om att man avser att avskeda halva personalstyrkan - 300 av 625arbetsplatser - vid Håvreströms Bruk. Skulle denna personalminskning komma tillstånd innebär detta ett dråpslag mot kommun. En nedläggning av dennaomfattning medför att av kommunens industrisysselsatta blirutan arbete. Då knappast några ersättningsjobb finns att erbjuda inom regionenblir kommunens och de arbetslösas svårigheter övermäktiga. Mof denna bakgrund vill jag till industriministern ställaföljande fråga: Är regeringen beredd aft medverka till en posifiv lösning avsysselsättningen vid Håvreströms Bruk? 1980/81:278av () till utrikesministern om sföd fill internationellaicke-statliga organisationer: I årets budgetproposifion aviseras att en internsparutredning skall tillsättas som skall få till uppgift atf inom utrikesdepartementetsområde föreslå besparingar med 50 milj. kr. Med hänvisning fill aft olika anslag för de mycketangelägna freds- och nedrustningsfrågorna upptas under flera punkter i tredjehuvudtiteln vill jag ställa följande fråga fill utrikesministern: Vilka möjligheter ser utrikesministern till effrationellare handhavande av sföd fill internationella icke-statligaorganisationer som nämns under punkt B 5, tredje huvudtiteln? 1980/81:279av () till kommunikationsministern om rätten tillriksfärdtjänst för synskadad med ledarhund: Under folkpartiregeringens tidantog i samband med trafikpolifiska beslut förslaget om attförsöksvis inrätta riksfärdtjänst för vissa handikappgrupper. Syftet var attpersoner som ur kommunikationssynpunkt är mycket gravt handikappade genomriksfärdtjänsfen skulle ges möjligheter aft göra längre resor. Förutsättningen för en riksfärdtjänsfresa är atf den inormalfallet sker med reguljärt fjärrfrafikmedel på större delen av sträckan.Med hänsyn fill handikappets art eller andra särskilda förhållanden kan resangöras även med flyg eller första klass tåg och i förekommande fall med sovplatsi enbäddskupé. Def har i den prakfiska tillämpningen av reglernaförekommit tveksamhet om t. ex. en synskadad med ledarhund vid resa med sovvagnpå SJ skall betraktas som svårt handikappad och därmed vara berättigad fillriksfärdtjänst. Klart äratf en ledarhund inte bör resa skild från densynskadade, t. ex. i bur. Den synskadade är beroende av sin ledarhund vid varjeförflyttning. Om infe färdtjänsten kan utnyttjas får den resande betala förhela sovkupén jämte lika många färdbiljetter, vilket leder fill orimligaresekostnader. Med hänvisning härtill ber jag att fillkommunikationsministern få ställa följande fråga: Anser kommunikationsministern att riksfärdtjänsten börgälla även för synskadade med ledarhund? 9§ Kammaren åtskildes .