prot · G40947 · 1980-12-31 00:00:00 — Vår reservation om slopande av mervärdeskattenför visst bostadsbyggande föranleds ju av att insatser måste till för alt intehela bostadsmarknaden helt skall slås i spillror. Ni för en bostadspolitik somjag vill påstå inte är värd namnet. Och ni har drivit en bostadspolitik somavviker från den sociala bostadspolitik som varit ett riktmärke i vårt land. Detinnebär och har inneburit alt klyftorna har ökat, utslagningen ökar ochegoismen frodas. Regeringens passivitet får därmed oanade konsekvenser, som jagredan påtalat i mitt första inlägg. Jag konstaterar att ni inte nu heller ärberedda att försöka rätta till delta och framför allt inte är intresserade avatt angripa problemet. 144 (vpk) replik: Låt mig med en gång konstatera all KnutWachtmeister inte verkade vara villig till debatt i någon större omfattningvare sig om de förslag jag relaterat eller de förslag senarekommer all la upp. Men jag kan trösta med att han visst kanfå en debatt med . Han behöver inte vara ett dugg orolig för attdel bara skall bli normal repliklid. Alldenstund står sist påtalarlistan får chansen alt tala i - och dentiden bör väl räcka till om han nu inte vill gä in i närmare debatt. ansåg att jag förde en finanspolitiskdiskussion. Det finns väl all anledning att driva finanspolitik när mandiskuterar skattepolitik. För mig framstår i alla fall finanspolitik ochskattepolitik som intimt förknippade med varandra. Om de inte gör del för KnutWachtmeister är det beklagansvärt- alldenstund han skall försvara utskottet ochden finans- och skattepolitik som regeringen slår för. Sedan sade han också någonting om att finansdebatlen hadeförts . Men det finns alltså anledning att föra den även när mandiskuterar skatter - och mig velerligl kommer en ny finansdebalt den 18december. Jag skulle vilja ställa en konkret fråga till KnutWachtmeister. Huruvida hanar villig att besvara den återstår alt se. Regeringensägeri sin proposition - när del talas om alt kunna spara 6,1 miljarder kronor- all det sedan tillkommer effekter av minskade kostnader förstatsskuldsränlorna. Då vill jag direkt fråga : Hur myckelkommer det att bli? Har han någon garanti för att dessa kostnadsminskningarkommer till stånd? Efter vad vi har hört i den debatt som har förts,är del myckel tveksamt huruvida det kommer alt bli någon minskning avunderskottet i statsbudgeten. Del som har läckt ut frånbudgeldeparlemenlel lyder på motsatsen. Sedan säger all det ena förslaget efterdet andra som vi har fört fram från vpk redan är behandlat. Jag vill då kortsvara, att om det är orsaken till att inte vill la upp demtill diskussion, då borde regeringen rimligen inte ha gett oss chansen attframställa de här förslagen. Det är ju faktiskt del den har gjort i och med attden lagt fram förslaget om den s. k. sparplanen. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 145KNUT () replik: Först några ord till beträffandeskogsvårdsavgiften. Jag är mycket väl medveten om att den avgiften äravdragsgill i deklarationen. Men jag är också medveten om att vi kan vänta ossmycket 12 protokoll 1980/81:46-47 Besparingar i statsverksamheten, m. m. kraftigthöjda taxeringsvärden på skogen och därmed också höjda skogsbruksvärden. Detgör att dessa kommer att utgå på ett väsentligt högre belopp än . Ochnär de nya taxeringsvärdena är fastställda kan det vara dags att se om vi tilläventyrs behöver göra någon engångshöjning liknande den som gjorts förinnevarande år. talade i sitt inledningsanförande om attslopandet av byggmomsen kunde sänka hyran med /m- inledningsvis. Detär möjligt att så är fallet, men jag vet också att allteftersom byggnaderna bliräldre och lånen amorteras betyder slopandet av byggmomsen allt mindre förhyran. Vi är medvetna om att det behöver byggas bostäder, men vitror inte att det är ett särskilt effektivt sätt som det här är fråga om ulanalt det är lämpligare att salsa pengarna på den producerande sektorn för attåstadkomma nya jobb den vägen. klagade över att jag inte ville debatteramed honom. Jag bemötte alla de motionskrav som har ställts av vpk. Sedan ställde en konkret fråga - omsparpakelel, som belöpersigpå6,l miljarder, skulle minska statsskuldränlorna.Ja, självfallet. Om vi kan minska våra utgifter med 6,1 miljarder, så kan viockså minska vår utlandsupplåning. I relation därtill kommer vårastalsskuldräntor alt minska. 146 BO () replik; säger beträffandebyggmomsen att han inte tror att den får någon större effekt. Jag sade atteffekten kanske inte är tillräcklig, men man måste sätta in en rad åtgärder föratt förbättra den situation som rader. En stor del avbostadskoslnadsökningen beror på attlåneunderlaget inte följde kostnadsutvecklingen i tillräcklig omfattning.Storas, k. överkostnader uppstod. steg räntan för lån i olikaomgångar mycket kraftigt. Därför har vi fått en för stor skillnad ibostadskostnaderna mellan nyare och äldre bosläder. Den beror således ihuvudsak på kapitalkostnaden. Det höga kostnadslägel i de nyproduceradebostäderna omöjliggör därför en del av den efterfrågan som är socialtmotiverad. Följden blir helt enkelt en återgång till en dold bostadsbrist, ochdet är ni tyvärr inte beredda att rätta till, konstaterar jag. 147TOMMY (vpk) replik: När jag beskyller för attinte vilja debattera de här frågorna, säger han att han har besvarat dem. Dåkan jag upprepa, mycket enkelt och kortfattat, hur bemöttealla de förslag till skatteförändringar som vi har lagt fram med anledning avbesparingspropositionen. Han sade att de här förslagen är behandlade i andrasammanhang och att han därför inte fann anledning alt gå närmare in på dem. Detvar kortfattat vad ville debattera. Tydligt är att han överhuvud tagel inte har lust eller vilja att debattera skatteförslagen från vpk,och det må ju vara upp till . Men låt mig då bara ställa en konkret fråga! Tycker det är en riktig skattepolitik som har inneburit att låg- och normalinkomsttagarnafått en skattesänkning med några tusenlappar, medan höginkomsttagarna fåttskattesänkningar med ? Det andades inte ens en suck om attdet var rätt eller riktigt när i-sitt inlägg berörde mittinledningsanförande. Vi kommunisterna anser att denskattepolitik som har bedrivits under de fyra borgaråren har varit ävomfördelande karaktär på så sätt att ett krispaket i form av skatter har lagtspå lönarbetarna. Det är också därför som vi med anledning av dens. k.sparpropositionen har tagit fram ett alternativ - hur man bör rätta tillskattepolitiken i detta land. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 148 () replik: Först mycket kort till ombostadsbyggandet. Det finns en hel del tomma lägenheter runt om i landet, ochenligt dagens tidningar är antalet i stigande. Av den anledningen bör man ocksåvara något försiktig, även om jag är väl medveten om att bostadsbyggandet somsådant behöver öka. Sedan till , som klagar på att jag inte villta upp en ny debatt. Han motiverade sina krav med att regeringen ju har lagtfram en proposifion och att man därför har möjlighet att motionera. Ja,självfallet. Regeringen har framlagt propositionen 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten m. m. I anslutning till denna proposition har vpk väckt sinstora partimotion nr 96 och en annan motion, nr 101. Alla de krav som finns idessa motioner och som faller under skatteutskottet har jag bemött i miltinledningsanförande. De förslag som behandlats av finansutskottet har jag ingenanledning att ta upp en ny debatt om med . Vad beträffar det som sade om slopadindexreglering av skatteskalorna vill jag bara tillägga att man bör skilja påskattesänkningar och uteblivna skattehöjningar. Det är nämligen delta del är frågaom när del gäller indexregleringen av skatteskalorna. vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 149ANITA (): Löntagarnas reallöner måste hållasoförändrade 1981. Skatteomläggningen skall utformas så att den möjliggör detta.Vi socialdemokrater tycker att skatteomläggningen skall ha enfördelningspolitiskt rättvis profil. Vi har i flera motioner krävt attindexregleringen skall slopas, och det är alltså ingenting nytt för kammarensledamöter. För oss socialdemokrater är det en grundläggande värderingatt slå vakt om en jämn fördelning av inkomster och förmögenheter. Sparstimulanserskall bygga på fördelningspolitiska skäl. Besparingar i statsverksamheten, rn. bör integynna höginkomsttagare eller innehavare av stora förmögenheter framför andragrupper i vårt samhälle. Alla former av produktivt sparande bör uppmuntras, men visocialdemokrater tycker att det skall göras på ett likvärdigt sätt. Denborgerliga regeringens sparstimulanser gynnar främst höginkomsttagare ochaktieägare. Därför avvisar vi regeringens förslag pä detta område. Sparstimulanser tycker vi skall vara generellt utformade.De skall främst gynna den stora gruppen småsparare. Tycker inte herrWachtmeister det? Om stimulanser av det enskilda sparandet - vid sidan avdet nödvändiga kollektiva sparandet- skall ge nämnvärd effekt måste de inriktaspå den stora gruppen av småsparare i samhället. Det nuvarande sparavdraget somär maximerat till . per person och 1 600 för makar bör göras om till ensparskattereduklion. Härigenom blir skattestimulansen lika mycket värd för allainkomsttagare, men det ställer utskottsmajoriteten inte upp på. Vi föreslår därför all skattereduktionen sätts till 50 %av kapitalinkomsten och att den kapitalinkomst som blir föremål förskattereduktion sätts till högst . per person och . för makar.Den maximala skattesänkningen blir därmed . per person och . I vår motion 85, yrkande 3, begär vi ettförslag från regeringen om höjning av kvarskatteavgiften. Regeringen har i proposition 1980/81:16 föreslagit att densärskilda avgiften vid uppbörd av kvarstående arbetsgivaravgifter höjs. Tilldetta förslag ansluter vi socialdemokrater oss. Men i och med" detta anservi att även kvarskatteavgiften skall höjas. Denna tas f. n, ut enligt sammaregler som gäller för uppbörden av kvarstående arbetsgivaravgifter. Vi föreslårdärför att denna regel skärps på samma sätt. 1 vårt yrkande 4 behandlas restavgiften. Vid försenaduppbörd av preliminär skatt tas ens. k. restavgift ut och därefter med för varje påbörjadsexmånadersperiod, dock högst . Vi socialdemokrater föreslår i vår reservation altrestavgiften höjs till per sexmånadersperiod, dock högst till . 1 yrkande 5 behandlas fyllnadsinbetalningar som görssenast året efter inkomståret. Sådana medför, herr talman, ingenförseningsavgift. Härigenom kan enskilda personer och företag tillgodogöra sigavsevärda räntefria krediter, och den möjligheten utnyttjas också. Vi tycker alt det finns all anledning alt skärpabestämmelserna på denna punkt. Detta kan ske genom alt en viss förseningsavgiftlas ut eller genom att fyllnadsinbetalningarna tidigare läggs. Dessa tre förslag, beträffande kvarskatteavgiften,restavgiften och fyllnadsinbetalningar, gör, herr talman, alt statskassanårligen kan tillföras 350 milj. kr., men detta ställer inte den borgerligamajoriteten i utskottet upp bakom, trots det stora budgetunderskottet. Jagciterar från skatteutskottets betänkande nr 9: "Beträffandede föreslagna avgiftshöjningarna vill utskottet inte bestrida att detnuvarande ränteläget kan tala för en viss skärpning av ifrågavarandeavgifter." Till slut, herr talman, skall jag beröra förslaget i vårtyrkande 6 om underskottsavdrag, som hänför sig till handels- ochkommanditbolag. uppmärksammades att delägarskap i partrederieroch kommanditbolag för sjöfart eller luftfart i betydande utsträckningutnyttjades för alt komma undan skatt. Avskrivningsreglerna användes för attskapa underskott som kunde kvittas mot överskott i andra förvärvskällor. Med de avskrivningsmöjligheter som finns kanägare av andelar i handels- och kommanditbolag få stora underskotlsavdrag föranskaffningskostnader som de får dra av mot övriga kostnader. Andelarna kanefter säljas utan skattepåföljd. Det här vill vi socialdemokrater ändrapå. Starka skäl talar för att samhället genom lagstiftning ingriper även motdenna verksamhet. "Om vi hade pengar", har jag hört borgerligaledamöter säga här i kammaren. Ni har möjlighet att rösta för vårreservation. Ett bifall till den ger, herr talman, ytterligare 350 miljonertill statskassan. Med dettayrkar jag bifall till vår reservation. Besparingar i statsverksamh eten, m. m. 150HANS i (vpk): sade att han skullereplikera mig redan i sitt huvudanförande, eftersom han ändå visste vaddebatten skulle komma att handla om. Jag kanske därför skall avisera att jagkommer att framföra några argument för vår politik, som jag tycker är ganskastarka. Jag hoppas att han kommer att bemöta dem och inte smiter undan så lättsom han antydde. har i sitt anförande berört vårt partisinställning till de föreslagna besparingsåtgärderna i allmänhet. Att dessafrämst drabbar dem som har det sämst vet vi vid det här laget - sådan ärborgarpolitiken, och det är inte mycket att förvånas över. Vad som borde irritera de partier som - innan de heltslukades upp av högeroffensiven - kallade sig mitlenpartier är, att regeringenockså låter bli att ta in pengar, där sådana finns att hämta utan att detdrabbar de mest utsatta. Att hämta in nya pengar har ju samma effekt som attgöra besparingar i statsfinanserna. Jag tänker på den i motion 96 aktualiserade frågan ominförande av moms på aktier. Momsen borde drabba akfier i lika hög grad som dendrabbar andra, för den vanlige konsumenten mera nödvändiga, nytligheter. Man kan sammanfattaställningstagandena i den här frågan pådet sättet att de partier i utskottet, vilka står bakom utskottsskrivningen iavstyrkandet, inte vill ha moms på aktier, medan vi inte vill ha moms på mat. kommer att säga att frågan om moms påmal inte hör till det som behandlas i betänkandet-och det gör den inte heller.Men jag nämner den baraföratt belysa hur vi står i klasskampen. KnutWachtmeister och hans gäng vill hålla aktierna fria från moms, medan vi villbefria maten från moms. Det säger något om hur den förda politiken drabbar ochhur den Besparingar i statsverksamheten, m. m. Yrkandet kan - säger utskottet - i nuvarandesamhällsekonomiska system anses falla pä sin egen orimlighet, därför att vpkockså krävt åtgärder som skärper realisationsvinstbeskattningen. HerrWachtmeister satte inget kött på benen i fråga om utskottets uttalande, men jagvore tacksam om han ville utveckla dessa tankar litet grand, så att vi kundediskutera den frågan. Från vpk;s sida anser vi det däremot högst rimligt atthandeln med akfier beläggs med moms på samma sätt som andra varor i vårtsamhälle. Enligt våra beräkningar skulle detta ge statskassan 1,4 miljarder perår, och det är inte så dåligt i de här tiderna. Jag kan inte se annat än attdet skulle vara en ny och fräsch inkomstkälla för den hårt drabbadesamhällsekonomin. Det är väl någonting att slå klorna i , när det är ont ompengar. Del är ett alldeles nytt och tidigare obeskattat område. Dessutomdrabbar ju den skatten dem som lever på arbetsfria inkomster - trots alt herrWachlmeisters parti säger att vi skall arbeta oss ur krisen främjar man därarbetsfria inkomster. Det är en mycket ologisk polifik. Jag skall gå över till frågan om besparingar inomtullverket. Den avfärdades också väldigt snabbt. Jag måste påpeka att jag inteupphör att överraskas av den helt omvända politik som förs av regeringen, sominte tar in pengar där de finns att hämta men som sparar där man inte börspara. Det är alltid den uppochnervända världen. Tullen är, som den ser ut , inte precis överbemannad.Men är ett område där man tvärtom kan satsa mera pengar med enganska snabb vinst för samhället. Jag tror mig kunna påstå att man kan satsa påalla nivåer inom med god vinst för samhällsekonomin'som följd. Det kan ju inte vara någon nyhet för regeringen att detför med sig stora problem att kontrollera införseln av olika varor som vi intevill ha hit. Jag tänker främst på olaga införsel av alkohol och införsel avknark. Just nu väntas också den europeiska marknaden öka i intresse förknarkhandeln, eftersom den nu räknar med rekordskördar i den s. k. Gyllenetriangeln. Knarksyndikaten har också övervägt alt etablera ellerMadrid som ett slags distributionscentrum för . I det läget finns detingen anledning att skära ner anslaget till tullen. Om man i detta läge skärner på de personalintensiva verksamheterna, så minskar ju den direktakontrollverksamheten - det mödosamma och svåra arbete som tullen har med attupptäcka knarksmuggling. Det är ett väldigt besvärligt område, eftersom desmugglade mängderna är små och lätta att gömma. har det också blivit bekant att vi har en storolaglig tekoimport, som hotar vår egen tekoindustri. vet jag inte i vilkenmån tullen direkt skulle kunna påverka det här, men uppenbart är att om detfinns en olaglig införsel, så skulle naturligtvis nedskärningen inomtullväsendet ytterligare underlätta sådan olaglig införsel - så mycket stårklart. Och vi har ju redan svårt att uppfylla målet om en 30-procentigsjälvförsörjningsgrad av inhemska textilier. Utskottet anser att det inte är någon fara på takel, utanatt det kommer att ordna sig genom naturlig avgång av personal från tullverket.Men det är ju att stoppahuvudet i sanden, eftersom "naturlig avgång" betyder att det inte Nr 47 hellerblir någon naturlig tillgång, alltså ingen nyrekrytering. Man kan då inte Torsdaeen den Och när man pratar om naturlig avgång ute i landet, herr ,säger folk att den enda naturliga avgången är ju regeringens. Det ärett litet skämt man har, men det är nog så allvariigt - den avgången Besparingar i vorenog det bästa som kunde ske, när man ser hur regeringen hanterar statsverksamheten P°''t'le"- m. m. Det kanväl inte förnekas att insatser inom skulle kunna avläsas i För varje knarkmissbrukare som kan dras undanfrån eländet finns det att hämta. flaskasprit som beslagtas blir det minst en hundralapp fill statskassan. kan intese annat än att varje fullare lätt drar in sin egen lön och sina egna omkostnader.Det är således ganska bra investeringar för statskassan. förstårinte varför ni tafsar på . samtidigtsom knarkhandlarna har aviserat att de skall köra hårt på Så över till byggmomsen. Den skulle man överföra till denproducerande sektorn, sade . Hur skulle man överförade pengarna till den producerande sektorn? Finns det några förslag frånregeringen om att överföra motsvarande summa till den producerande sektorn? Ochhur skulle defta förbättra bostadsbyggandet? Det bästa vore väl i alla fall attbesluta om en riktig bostadspolitik med ett massivt bosladsbyggnadsprogram. 60000 lägenheter utlovades . 40 000 blir det -kanske. Det räcker inte långt. Vårt förslag om slopande av byggmoms skulle ju bli enstimulans för byggandet och renoverandet av bostäder. Vi skulle kunna börjaknapra av litet på behovet av bostäder som ökar i väldigt snabb takt. Viskulle också öka avsättningsmarknaden för byggmaterialindustrin. Dit hör bådeträförädlingsindustri och stålindustri, två branscher som ropar efter projekt,som ropar efter stimulans för sina marknader. Här kan man ganska lätt göranågonting, . Vidare får vårt förslag en viktig hyrespolitisk effekt, eftersomhyrorna i de allmännyttiga bostadsföretagen blir bestämmande för övrighyressättning. Mervärdeskattelättnaderna för det allmännyttiga byggandet skullekosta statskassan . per lägenhet, totalt ca 250 milj.kr. Det är något billigare än det av socialdemokraterna framförda förslaget,som går i samma riktning. förslagen får ju ändå effekt för hela byggbranschen. Utskottets påstående, att ett bifall till vårt förslagskulle fordra en omprövning av hela hyreslagstiftningen, kan inte vara riktigt.Det skulle, såvitt jag kan se, bara betyda att de privata värdarnas vinsterskulle urholkas litet grand, om en billigare produktion för den allmännyttigadelen av bostadsmarknaden skulle bli bestämmande för hyrorna. Jag kan inte se attdet skulle få någon annan följd. Detta vore en riktig fördelningspolitiskåtgärd. Men det är klart att det skulle gå emot den politik som regeringen föroch som utskottet här står för. Jag tycker atf det är en mycket dålig politik. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Det finnssaker man kan göra, men man låter bli. gled i sitt anförandeundan varje liten konfrontation i den här frågan. Det har redan yrkats bifall till allavpk-motionerna, så jag behöver inte göra det. 151 () replik: Som jag sade i milt huvudanförande var desocialdemokratiska reservationerna i skatteutskottets betänkande framsprungnaur parlimotionen nr 71. Innan jag går in på de konkreta förslag som AnitaJohansson här förde fram vill jag bara uttrycka min förvåning över alt man iden64 sidor långa motionen bara i förbigående nämner löntagarfonder och då blottsom ett instrument för alt demokratisera det ekonomiska livet. Del hade annarsvarit ett utomordentligt tillfälle att i en partimotion som handlar om denekonomiska politiken slå på stora trumman för löntagarfonder, som i andrasammanhang har sagts skola vara nationens räddning. talar man i stället omen struktur- och utvecklingsfond. Del jag sade här har anknytning till AnitaJohanssons reservationsyrkande, och därför tillät jag mig all la upp del.Anita vill slopa skaltesparandet med den motiveringen alt det skullegynna främst höginkomsttagare. vi har haft skaltesparandet hardenna sparform varit framgångsrik. På inte mindre än 543 000 konton uppgårdelta sparande f. n. till . Sparformen är som bekant öppenför alla som har inkomst av arbete och sätter av . Delvärdesäkra lönesparandet finns också i en annan variant, del s. k.aktiefond-sparandel, som medfört 70 000 konton med ett sammanlagtsparande ""på ca 300 milj. kr. Hur detta sparande, som socialdemokraterna säger, kangynna företrädesvis höginkomsttagare är för mig och säkert för många andra engåta. Detta frivilliga individuella sparande skiljer sig fördelaktigt från detobligatoriska kollektiva sparande som socialdemokraterna tänkt sig ilöntagarfonden. I stället vill socialdemokraterna, som , utvidga skattereduktionen, det s. k. sparavdraget, från f. n. maximalt800 kr. per person till . Förslaget är i och för sig tacknämligt, dockinte som ersättning för del värdesäkra lönsparandet. Eftersom en delegationföljer upp de olika nya formerna av lönsparande finns det enligt utskottetsuppfattning ingen anledning all ändra beloppsgränserna förskattereduktionen. Regeringen har föreslagit en höjning av avgiften påkvarstående arbetsgivaravgifter. Socialdemokraterna vill nu också höjakvarskatteavgiften och restavgiften. Med nuvarande höga ränteläge kan enjustering vara motiverad för att effektivisera indrivningen-det erkänner jaggärna. Därför förutsätter utskottet att regeringen prövar frågan. Vi skall dockha klart för oss att del i allmänhet är olika kategorier skattebetalare som haratt erlägga kvarstående arbetsgivaravgift resp. kvarskatleavgift ochrestavgift. Om manalltså kan ha förståelse för det socialdemokratiska förslaget i dennafråga kan man definitivt inte säga detsamma om yrkandet beträffande tidpunktenför fyllnadsinbetalning för att undvika restskatt och den därmed förknippadeicke avdragsgilla restskatteavgiften. Jag får återkomma till den frågan senareeftersom min repliktid tydligen är slut . 152 () replik; Jag tror, , att vi kommeratt få tillfälle att diskutera löntagarfonder i den här kammaren när det blirdags för det. Med hänsyn till de stora sparandebrister som finns i densvenska ekonomin, som ytterst bevisas av det stora underskottet ibytesbalansen, är det angeläget att samhället uppmuntrar olika former avsparande. Vi kan konstatera att hushållssparandet drabbas negativt av den högainflationstakten. Utifrån samma synsätt bör konsumtion med lånade pengar görasmindre förmånlig. Det skattebortfall, , som uppkommer genomatt sparstödet utvidgas kompenseras med den inkomstförstärkning som följer avatt vi avvisar de av regeringen och utskottsmajoriteten förordadesparsubventionerna. Om förseningsavgift tas ut eller om fyllnadsinbetalningartidigareläggs får staten ränteinkomster.