prot · G40936 · 1980-12-31 00:00:00 — Jagvill för egen del särskilt understryka det uttalande som utskottet gör ianslutning till dessa påpekanden, nämligen att när detta utredningsskede avkartläggande och teknisk natur är avslutat - och det bör det kunna vara ganskasnart - kan det vara lämpligt att låta det framkomna materialet ligga tillgrund för en mer övergripande bedömning med parlamentarisk medverkan och isamverkan med arbetsmarknadens parter. Det är en vikfig markering som utskottetdärmed gör och som det finns all anledning för arbetsmarknadsministern att tafasta på. Närdet sedan gäller övriga motioner, som i huvudsak tar sikte på att aktualiseranya ledighetsformer, avstyrker utskottet de framställda kraven. I avvaktan påresultatet av det aktuella utredningsarbetet bör enligt utskottets mening inganya ledighetsformer införas, såvida det inte föreligger utomordentligt starkaskäl. Motsvarandeuttalande vill inte socialdemokraterna ställa sig bakom - det har vi redan hörthär i debatten. Inte hellar vill man att utredningarna skall beaktakostnadsaspekterna. Jag vill därför ställa två konkreta frågor tillreservanterna och i synnerhet fill ; Fördet första; Är det rimligt att , som gör anspråk på att hålla Europashögsta levnadsstandard - till stor del finansierad med utländska lån med högränta - skall ha den lägsta arbetstiden? Fördet andra: Vad är innebörden av socialdemokratemas tal om"solidaritet" för den växande gruppen vikarier på arbetsmarknaden?Vad vill man åstadkomma för att ge dessa stora grupper en ökad trygghet påarbetsmarknaden? Är det rimligt, , att antalet vikarier skallfortsätta att öka? Översynav ledighetslagstiftningen m. m. Översyn av ledig-hetslagstiftnihgen m. m. 73SUNE () replik: Redan i början av anförandehade jag tänkt fråga honom, om han vill försämra lagstiftningen på det härområdet. Att jag säger "försämra" beror på att jag frågar mig, om hanmenar att det skall bli sämre möjligheter att vara ledig från arbetet, sämrebetalt osv., därför att vi inte har råd. Är detta hans mening kan han ju talaom det. Sedan frågade sig , om det är riktigt att viskall ha det så eller så, jämfört med hur folk har det i världen i övrigt. Påmånga håll i världen har man det inte så bra som vi har haft det, och orsakenär ju att det tidigare här i landet under fördes en riktig politik. Dågenomfördes de här ledighetsreformerna. Men förs det inte en rikfig politikoch därför kan det, det medgerjag, vara svårt att åstadkomma allt det som v;vill göra. Vi har ju inte regeringsmakten. Man får acceptera att det finnsarbetstagare i andra länder som på vissa områden har bättre förmåner än desvenska löntagarna. På vissa andra områden däremot har vi det bättre. Beträffande vikarier vill jag säga att begreppet vikarieinnebär att man är ställföreträdare för någon annan. Jag tror inte attmoderaterna bör föra fram resonemanget om vikarierna som det bärande motivetför en förändring. På andra områden, t. ex. beträffande lag omanställningsskydd, är ni ju ute och gormar om rätten till provanställningar m.m., vilket i princip betyder att ni vill att vi skall kunna inrätta olika slagsvikariat. Det finns emellertid möjlighet att i företagen anställa vikarier, omde är duktiga. Det görs också på många håll. 74LARS-OVE (vpk) replik: har väl fått besked. Jag vetinte om han är kvar i kammaren. Han har kanske sjunkit ned i sin bänk. I anförande fick vi en annanutskottsvariant, nämligen det som jag tryckte på först- utvärderingen som någonkan påverka. Jag tycker att det här var intressant och får väl tacka StenSvensson för hans förklaring. Utskottets första talesman kunde ju inte ge klartbesked utan försökte förneka och säga att det bara gällde en lagteknisköversyn. I anförande fanns det en bestämd markering, och dentycker jag att kammarens ledamöter bör uppmärksamma med tanke . Härhar vi från en beställning, som har förts framhär i kammaren. Till viss del har också arbetsmarknadsministern tagit hänsyntill denna beställning, och vi får nu vänta och se vad som händer. Hela anförande kan ju bara ha ett syfte: viskall höja produkfiviteten, varvid det finns en mängd problem. Men hur skall vikunna lösa problemen, , om vi inte försämrar lagstiftningen? Kanni inte tala rakt ut i stället för att smyga bakom orden? talarrakt ut i sin kommentar i . Men här i går det väl attsäga att vi måste dra ned på våra anspråk när det gällerledighetslagstiftningen i stället för att gömma sig bakom sådana där formuleringar.I mofionen framhålls att konsekvensen blir denna neddragning. går ju också ut på att vi skall arbeta mera på övertid och ökaproduktiviteten, vilket väl är enförutsättning för att vi över huvud taget skall kunna haledighetslagstiftningen kvar. Detta måste vara kontentan av det hela. Jagtycker att man på folkparti- och centerparfihåll bör uppmärksamma vadmoderaterna har sagt. 75 () replik: Efter uppräkning av de problemsom finns, skulle jag vilja fråga om delar ekonomiministernsuppfattning i följande fråga; "Anser du att det behövs en rejälsubstansförändring av den mängd ledighetsdagar som vållar så stora bekymmer inäringslivet?" har svarat ja på den frågan, och jag vill hasvar av . Översyn av ledighetslagstiftningen m. m. 76 STENSVENSSON (m) replik: Jag skall svara alla tre frågeställarna på engång, och jag börjar med den sista frågan. Svaret är ja, jag har sammauppfattning som ekonomiminister . Jag skall också citera vad hanhar sagt i besparingspropositionen på s. 37: "Syftet med det pågåendeutredningsarbetet är bl. a. att förbättra samspelet mellan olika lagar ochdärmed arbetsmarknadens funktionssätt utan att för den skull rubbalagstiftningens grundläggande inriktning." Detta finns alltså redovisat ibesparingspropositionen. Liknande uttalanden gör också statsråden ochEliasson i samma proposition, som jag vill hänvisa till. I mitt tidigare anförande har jag redovisat de konkretaförslag och krav som finns i vår motion 572. Jag vill upprepa vad jag sadetidigare, så att det skall framgå ännu tydligare: Vi vill ha en översyn av delagstadgade ledighetsformerna i syfte att åstadkomma mer enhetliga regler ochminimera negativa följdverkningar av lagarna. I motionen har vi påpekat att detfinns olägenheter i form av onödiga kostnader och administrafivt krångel fillföljd av bristande samordning av lagarna. Vidare måste de problem ur trygghetssynpunktsom uppstår för det växande antalet vikarier och det ökande ledighetsuttagetuppmärksammas. Därmed har jag sagt detta två gånger, och jag hoppas att detskall stå klart för samtliga tre ledamöter av kammaren som har frågat mig vadvårt syfte är. Sedan har vi tagit fasta på en markering som utskottet hargjort, nämhgen att arbetsmarknadens parter skall gå in i det här arbetet. Detär ju ändå parterna som har erfarenhet av den situation som fakfiskt råder iarbetslivet. Jag skall citera ytterligare två parter som har uttalatsig i detta avseende. Disponenten på i säger: "Vi har 1 400 anställda och vi har dessutom 240anställda reserver för att täcka upp efter dem som är frånvarande med giltigaskäl." , ombudsman påMetallindustriarbetareförbundet i gör också ett uttalande, men på ettmera nyanserat sätt än vad här har presterat: "Derättigheter till ledighet vi förhandlat oss till i avtal ska ingen ta ifrån Översyn av ledighetslagstiftningen m. m. oss.Däremot kan jag hålla med om att det kan förekomma en del missbruk när detgäller korttidsfrånvaron. Och det måste vi komma till rätta med." Det ärmycket lämpligt att arbetsmarknadens parter får vara med i den kommandeöversynen och då göra sådana här påpekanden. 77 () replik: Jag förstår inte riktigt när han talar om vikarierna. Vi börjar få ökande arbetslöshet, ochsåvitt jag kan begripa är de arbetstillfällen som här ges inte speciellt få,och då kan det naturligtvis vara bra att de finns. Om tycker att man på något sätt skall öka utanställningstryggheten, vill jag säga: Kom då med förslag om det, så skall vidiskutera den frågan. Jag vill sedan bara konstatera att på den fråga jagställde i mitt förra inlägg svarar ja. Han förtydligade ocksåsvaret. Det betyder, herr talman., att är ute för att helt enkeltminska möjligheterna till ledigheter. Det är ett rejält besked som vi har fått. 78 () replik; Jag konstaterar att - Uksomövriga deltagare i debatten - inte har velat förneka existensen av de problemsom faktiskt redovisas i reciten till utskottsbetänkandet. Jag har hänvisattill de förhållainden som har pekat på i sin undersökning,liksom till undersökning. Båda dessa undersökningar ärredovisade i betänkandet, och socialdemokraterna har inte motsatt sig att dennaredovisning lagts fram för kammarens ledamöter. Låt mig dessutom påminna om att utskottet tidigare haftföredragningar om den frånvarosituation som har rått på länsarbetsnämnderna,vilket bl. a. lett till att revisorer utfört en granskning. Förvånardet inte att en tredjedel av den svenska verkstadsindustrin i daggår med förlust och att har en bättre produktivitetsutveckling änSverige? Jag påminner också om de frågor jag tidigare ställt tillreservanterna och som jag inte har fått något svar på. Men de kanske inte kansvara på dessa frågor. Jag vill trots allt ge ännu en chans att svara ochupprepar därför mina frågor: Kan haråd att hålla sig med högsta levnadsstandard när vi redovisarden i särklass lägsta arbetstiden? Uppenbarligen kan vi knappast göra det i ensituation där vi tvingas ta allt större utlandslån. Skall antalet vikarier fortsättaatt växa? Är det inte bättre med fler ordinarieanställda med den anställningstrygghetdet kan innebära i förhållande till den otrygghet som vikarierna tvingas levaunder? Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 79KERSTIN (): och jag har i motion1979/80:725 yrkat att rätt skall ges till ledighet vid fullgörande avrepetifionstjänstgöring inom totalförsvaret. Vi har ett antal pliktlagar i vårt land.Civilförsvarslagen, allmänna tjänstepliktslagen och tjänsteplikten förmedicinalpersonal innebär i prakfiken att varje svensk, oavsett kön, kommeratt i anspråktagas i händelse av ofred. En del av oss har utbildning för att kunna lösa deuppgifter som kan bli aktuella. Det gäller den manliga, värnplikfigapersonalen, de som är krigsplacerade genom sitt yrke eller personal vidK-företag. Vi har också personal, företrädesvis kvinnor, som genom tecknande avavtal åtagit sig att tjänstgöra inom totalförsvaret i händelse av beredskap ochkrig. För att kunna lösa de uppgifter som hör ihop med tjänstenhar denna personal genomgått utbildning. Denna utbildning bedrivs inom defrivilliga försvarsorganisationerna med statliga pengar. Det är en effektivutbildning. På kort fid och med relativt små kostnader får vi ettantal personer, som utbildats för att kunna fylla en plats inom totalförsvaret. Efter grundutbildningen bygger man ofta på medvidareutbildning eller upprätthåller kunskaperna genom repetitionsutbildning.Mycket av detta sker och genom frivilligt arbete. För att man skall få behålla sitt fordras att mangenomgår av myndigheten godkänd repetitionsutbildning. De sex till tio dagarsom fordras per fyraårsperiod kan oftast inte förläggas fill . Dessadagar skall fullgöras i samband med krigsförbandsövningar eller kurseranordnade av resp. myndighet. Den frivillighet man får intryck av när man läserutskottets skrivning är alltså diskutabel. Det är frivilligt att genomgå utbildning i fredstid, menoberoende av utbildning lyder vi alla under pliktlagarna, och frivillighetenupphör när avtalet är tecknat. Vi är i denna kammare eniga om att vi skall haett försvar, även om utformning och medelstilldelning diskuteras. Att då intege lagstadgad rätt till de svenskar som skall deltaga i detta försvar att fåledigt för fullgörande av sina åtaganden är väl ett ganska märkligt förfarande.Att det här oftast gäller kvinnor är kanske förklaringen fill ointresset. Jag anser att arbetsmarknadsutskottet helt bortsett frånden försvarspolitiska aspekten vid sin behandling av motionen. I stället talarman bara om att vi har så många lagar om rätt fill ledighet att vi inte kanskaffa oss fler. Varje fråga måste behandlas med utgångspunkt i sinangelägenhetsgrad och sina förutsättningar. Jag har inget yrkande men hoppas attfrågan när den behandlas nästa gång belyses och hanteras på ett bättre sätt ändenna gång. Att den återkommer är vad på mig ankommer helt klart. Översyn av ledighetslagstiftningen m. m. 80PÄR (): Jag vill bara säga att vi i betänkandet harmarkerat att vi har förståelse för de synpunkter som framförs i motionen. Vihar också nu liksom Översyn av ledighetslagstiftningen m. m. tidigarepekat på att denna fråga kanske borde lösas genom överenskommelser mellanarbetsmarknadens parter snarare än genom lagstiftning. 81 (): Till vill jag säga att när manläser utskottets skrivning finner man att den inte tyder på att utskottetsledamöter ser positivt på möjligheterna att lösa problemet lagsfiftningsvägen.Det verkar inte som om man efter utredningsarbetets slut skulle vilja lösa detpå den väg som jag tycker är den rätta. Då återstår alltså att fortsätta att argumentera tills vifår utskottets ledamöter att ändra uppfattning. Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 151 röster mot 150 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 1 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 16 förmofion 1979/80:574 av m. fl. Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 151 röster mot 150 för utskottets hemställan med denändring i motiveringen som föreslagits i reservation 2 av m.fl. Utskottets hemställan bifölls. 13 § Anmäldes och bordlades Motion 1980/81:171av m. fl. med anledning av proposifion1980/81:57 om hälso- och sjukvården i krig m. m. 14 § Anmälan avinterpellation Torsdagenden Anmäldes och bordlades följande interpellation som ingivits tillkammar- kansliet 1980/81:61av () fill kommunikationsministern om transportstödet fillindustrin i ; förnyade så sent som påkommunikationsministerns förslag reglerna för transportstödet till . Deär avsedda att gälla från . Innande ens trätt i kraft har såväl chefen för som hansstatssekreterare i olika sammanhang ifrågasatt hela stödformen, ibland vissadelar av densamma. Varuslag som särskilt utpekats är sågade trävaror,spånplattor m. m. Självfalletvållar detta oro inom de delar av näringslivet som berörs, och man kan medrätta undra om uttalandena utgör varsel om mer eller mindre drastiskaförändringar . Transportstödethar fillkommit för att minska de kostnadsmässiga skillnaderna i frakthänseendemellan landets olika delar. Syftet är sålunda, populärt uttryckt, att göra Sverigerundare. Transportstödet betraktas av de flesta som berörs därav som ett av demer effekfiva regionalpolifiska medlen att stimulera och behållafillverkningsindustri i . Ett borttagande av stödet skulle följakfiigeninnebära en återgång till fidigare ur fraktkostnadssynpunkt ogynnsammautgångsläge. Medanledning härav anhåller jag om kammarens tillstånd att fillkommunikationsministern få ställa följande frågor; Avvilken anledning kritiserar kommunikationsministern det transport stöd han själv föreslagit? Vilkaförändringar i stödet är kommunikationsministern för sin del beredd att förorda? 15§ Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 26november 1980/81:143 av WiggoKomstedt (m) till kommunikafionsministern om information rörande riksdagsbeslutom ny organisationsform för taxitrafiken; beslöt om nyorganisationsform för taxitrafiken. Avsikten var att göra förbättringar förallmänheten och för taxis Vissalänsstyrelser tolkar beslut felaktigt. Detta får fill resultat attenskilda taxiägare nu hotas med tillståndsindragning, om de inte ansluter sigtill en beställningscentral. Oron sprider sig bland glesbygdens befolkning ochdess taxiutövare. Jagvill därför fråga kommunikationsministern om han är beredd att i geett klart besked på följande punkter: Villkommunikationsministern ge länsstyrelserna klara besked om vad riksdagensbeslut innebar? Ärregeringen beredd medverka fill att rättelse sker i de fall där länsstyrelsenfeltolkat beslut? 1980/81:1144av () till industriministern om situationen vid : I radio, TV och i andra media behandlas nu nästandagligen den svåra situationen vid ;s gruvor i malmfälten. Statsföretagsledning uttalar sig. gör bedömningar som inte bara oroar deanställda vid företaget utan dessutom sprider oro och olust hos befolkningen imalmkommunerna. Det är en mycket allvarlig situation som genom sådana återkommande,negativa uttalanden snabbt kan bli än värre genom att tilltron tillgruvbrytningens och därmed hela kommunens framtid sätts i fråga. Medanledning härav vill jag ställa följande fråga till industriminister : Vilkaåtgärder planerar statsrådet att vidtaga med anledning av den allt besvärligaresituafionen vid malmgruvor? 1980/81:145 av BengtWiklund (s) till utbildningsministern om svenskundervisningen för invandrare: skrev i augusfi månad 1980 tillutbildningsdepartementet och föreslog ändring av kvoteringen mellan lagbundenoch s. k. fri kvot för studieförbundens undervisning av invandrare i svenskaspråket. Bakgrunden och motivet var en bättre anpassning mellan de tvåundervisningsformerna. Även studieförbunden själva anmälde att problem skullekomma att uppstå och att medel skulle fattas för denundervisning som låg utanför den lagbundna undervisningen . För enbetydande grupp invandrare räcker inte dessa timmar. De har behov avytteriigare undervisningsinsatser. Fördelningen mellan dessa båda former ärgivetvis svår att beräkna. När det emellerfid nu klarlagts att inga ökadeekonomiska insatser behövs för undervisningen totalt men att en omfördelningär nödvändig borde ett beslut om detta fattas utan dröjsmål.Folkbildningsförbundet har i en skrivelse understöttSÖ:s skrivelse. Invandringenav exempelvis vietnameser och assyrier/syrianer samt hänsyn fill gruppenhemarbetande invandrarkvinnor är ett starkt motiv för ett snabbt beslut. Dessutom har pengar anvisats föruppsökande verksamhet bland invandrarna, men medel fill den undervisning somblir en följd av detta dröjer. Min frågafill utbildningsministern blir därför: Kan studieförbunden påräkna ett beslut om att tillgängligamedel överförs från den lagbundna undervisningen av invandrare till den s. k.fria kvoten , så att studieförbunden kan fortsätta sin betydelsefullaverksamhet hos de invandrargrupper som har ett stort behov avsvenskundervisning? 1980/81:146 av (vpk) fillstatsrådet om förutsättningarna för asyl i : har helt nyligenbeslutat att en person som åberopat politiska skäl, som jag kommer attredovisa, skall utvisas ur . Mofiveringen till beslutet var att skäleninte var tillräckligt starka, sanningshalten sattes inte i fråga. A kommer från och har varit politiskt aktiv sedan1967. Efter kuppen har A:s polifiska verksamhet främst varit inriktad påefterforskningar efter försvunna personer. A blev avskedad från sitt arbete1976 därför att man misstänkte A för att ha varit ansvarig för juntafienfligaflygblad på arbetsplatsen. före flykten till arresterades Atre gånger av militärer eller karabinjärer och utsattes även för enhusrannsakan på grund av misstanken att A sysslade med propaganda mot regimen.Vid två av arresteringarna misshandlades A svårt för att A skulle röja namn påkamrater. A;s föräldrar har av militären hotats med att A skulle försvinna omde ej berättade sanningen om A;s politiska aktivitet. A hyser en mycket starkfruktan för att fängslas om A sänds till . Min frågatill statsrådet lyder; Anser statsrådet att personer medskäl motsvarande dessa skall beredas i eller inte? 1980/81:147av (vpk) fill statsrådet omförutsättningarna för uppehållsfillstånd och arbetstillstånd i : Den utlänning som väntar på svar påsin ansökan från invandrarverket eller regeringen kan inte under någraförhållanden lämna . Gör han det finns inga som helst garantier för atthan åter fillåts resa in i . Inte ens vid mycket starka humanitära skäl,t. ex. önskan att närvara vid nära anhörigas begravning utanför , finnsnu möjlighet att av invandrarverket erhålla fillstånd för återresa tillSverige. Jag vill mot denna bakgrund ställa följande fråga tillstatsrådet : Är statsrådet beredd att medverka fill att det gesmöjlighet att vid starka humanitära skäl ge fillstånd för återresa till det gäller personer som väntar på sitt första uppehålls- ocharbetsfillstånd? 1980/81:148 av () tillkommunikafionsministern om stationering av ett nytt utsjöbevakningsfartyg påGotland: Under nästkommande år kommerytterligare ett utsjöbevakningsfartyg att levereras till kustbevakningen.Fartyget, som kommer att få beteckningen Tv 172, kommer att få uppgiften attbevaka den utvidgade svenska fiskezonen i norra och farvattnen österom . Mycket talar för att är den bästa stationeringsorten fördetta utsjöbevakningsfartyg. Åberopande vad som här anförts hemställer jag att till kommunikations-rninisternfå ställa följande fråga: Är kommunikationsministern beredd att medverka till attutsjöbevak-ningsfartyget blir stationerat på ? 1980/81:149av/oAn (vpk) till jordbruksministern om den illegala handeln rnedvilt: Den illegala handeln med viltupprör landets jägare. Det finns tecken som tyder på att de utländskauppköparna byggt upp ett nät av inhemska bulvaner, bl. a. med hjälp av annonseri jaktfidningar och dagspress. 25 000 jägare i har i enskrivelse till jordbruksministern ställt krav om kraftfulla åtgärder för att fåstopp på handeln. Jag villfråga jordbruksministern; Ämnar jordbruksministern vidta några åtgärder för attstoppa denna illegala handel? 16 § Kammaren åtskildes .