prot · G409104 · 1980-12-31 00:00:00 — Dåefterlyses logiken i framförda krav på ett jordbruk som på eff bättre sätt ändef nuvarande står i harmoni med naturen. Då fär vi veta att växterna behöverbåde näring och medicin i form av konstgödsel och miljögifter. Den ekonomiska katastrofenmålas upp som en oundviklig konsekvens av alla förändringar i dagenskonventionella odlingssysfem. Enligt en undersökning på skulle enövergång fill ett helt kemikaliefritf - något som vi aldrig förordat - jordbrukkosta 1 1/2-2 miljarder . Qm den summan slås uf på hela befolkningen,blir def . per person och ungefär def dubbla räknat perförvärvsarbetande. Är def defta som kallas ekonomisk katastrof? 18LENNART BRUNANDER (c): har här redovisatsynpunkter på sin och några andra centerpartisters motion om viltskador ochsjälvrisker för vissa viltskador. Jag kan understryka den redovisning hon harlämnat här om hur def fungerar på det området. Det kan naturligtvis ansesfelaktigt att i underlaget också räkna in vall och träda, som ju inte färmotsvarande skador. Det är, som också sade, i vårt landsskogs- och mellanbygder som denna typ av jordbruk bedrivs. Det finns infe sämånga andra möjligheter; aft bedriva jordbruk där, och def är också där somälgarna finns. Utskottet har egentligen inte haft någon annan uppfattningän motionärerna om de problem som finns. Jordbruksministern har här i kammarentalat om aft han har uppmärksammat dessa problem och atf han, om def visar sigmöjligt, också skall vidta åtgärder. har fått regeringensuppdrag att fa reda på hur def ligger till och även att redovisa detta undernästkommande månad. Därefter kommer regeringen att utvärdera denna redovisningoch lägga fram förslag för beslut. Vi har frän utskottet inte funnit anledning att i defläget tala om hur vi tycker atf man bör lösa dessa problem, utan vi har medtillförsikt lämnat den delen till jordbruksministern och jordbruksdepartementetoch tror att frågan kommer aftlösas på ett fillfredsställande sätt. Jag villtill , som i sitt sista inläggpläderar för bidrag till för rådgivning omalternafiva odlingsformer, säga att jag delar hans uppfattning aft def ärangeläget att minska både kemikalieanvändningen och annan giftanvändning ijordbruket. I det avseendet har inte heller utskottet haft nägon annanuppfattning. Def är ett enigt utskott som står bakom skrivningen på denpunkten. görs def betydande insatser på detta område. Manbedriver forskningsprojekt och även mera praktiska projekt för aft försökahitta system för att klara den alternativa odlingen. Vi tycker ocksä frånutskottets sida att det är riktigt att den rådgivning som skall ske bör kommaden väg vi normalt får rådgivning nämligen genom lantbruksnämnderna.Utredningen om kemikalie- och konstgödselanvändningen i jordbruket håller påoch jobbar med detta. Denna utredning skall ocksä redovisa de alternativametodernas möjligheter. säger atf centerpartisterna när delämnar denna sal infe har samma uppfattning som i kammaren utan då talar om denkatastrof som eft borttagande av de kemiska ämnena skulle leda till. Men det ärinfe på det sättet. Vi är i allra högsta grad intresserade av dessa frågor ochdiskuterar dem också ingående. Att det svenska jordbruket ser uf som det gör -med dagens kemikalie- och konstgödselanvändning - måste ses mot bakgrund av denjordbrukspolitik som har förts , då man krävt ökadrafionalisering. I en fidigare diskussion redovisades också de effekter somuppstår när man ställer krav på ökad rafionalisering inom jordbruket. Jag tror att en minskad kemikalieanvändning hör framtidenfill, och def är vad vi jobbar för. Jag anser att den skrivning soni i deffasammanhang finns i utskottsbefänkandet är positiv, och jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. Anf.19 () replik: För att ingen skugga skall falla på jag säga att jag när jag talade om en dubbelbottnad attityd fillalternativa odlingsformer faktiskt syftade på jordbruksutskottets ordförande.Han har på senare fid i offentliga sammanhang, både i pressen och ute på möten,uttalat sig mycket negativt om alternafiva odlingsformer. Det är därförglädjande atf höra att , som är utskoffsmajoritetensföreträdare i denna fråga, när det gäller alternativa odlingssystem tydligenhar i stort sett samma uppfattning som jag. Men vissa - och jag anknyter då fill vad jag nämndetidigare om jordbruksutskottets ordförande - ifrågasätter om det kan varaekonomiskt klokt att gå över fill sådana odlingssysfem. Som så ofta spelar mandå ut ekonomi och sysselsättning mof en bättre miljö och bättreresurshushållning. Det har faktiskt gjorts undersökningar när det gällersysselsättningseffekten. I dessa undersökningar slås fast aft det infe finnsnågonfing som säger att hårda miljökrav leder till lägre total sysselsättning.Snarare finns det starka skäl somtalar för aft åtgärder inom miljövården skapar fler arbetstillfällen än som gårförlorade. Detta torde särskilt vara fallet när det gällerkemikalieanvändningen i samhället, då arbetsintensiteten, dvs. sysselsättningeni förhållande fill produktionsvärdet, i de flesta fall är relativt låg inom denkemiska och kemibaserade .industrin. Dessa industrier fillhör de mest kapital-och kunskapsintensiva branscherna och är dessutom betydligt mer energiintensivaän genomsnittsindustrin. Inom jord- och skogsbruket konkurrerar kemiskabekämpningsmedel ofta direkt med sysselsättningen. Man kan därför lika välsäga: Ju mer gifter, desto färre jobb. 20 () replik: Jag vill bara somreplik till def sista som anförde säga att det som i dettaavseende är ekonomiskt och miljömässigt klokt med all säkerhet kommer atfanammas av jordbrukare. 21GUNNAR (): Reservation nr 5, som ochfolkpartiet står bakom, rör skogsteknikerutbildningen vid i . Personligen anser jag reservafionen i hög grad märklig,infe minst med tanke på det besök som hela jordbruksutskottet gjorde på skolanden . Besöket var avsett atf ge utskottets ledamöter möjlighetatf bilda sig en uppfattning om Gammelkroppaskolans roll iutbildningsverksamheten. Vid behandlingen av budgetproposition fattaderiksdagen beslut om en översyn av hela den eftergymnasiala skogligautbildningen och uttalade att den utbildning som sker vid skolan i vägas in såväl i de fortsatta diskussionerna rörande antagningen avstuderande till den här utbildningen som i den övergripande översynen av denskogliga utbildningen. Deffa var enig om den gången. Naturligtvis är def av största vikt aft Gammelkroppa helatiden finns med i bilden när överväganden görs om utformningen av den totalaskogsteknikerutbildningen i landet. Säkert finner man fill slut former där Gammelkroppa inuvarande eller ändrad skepnad kommer aft passa nafuriigt in. Min bedömning ärdock att det kommer att dröja något eller innan bilden har klarnatfullt ut. I väntan på resultatet av den av beslutadeöversynen har ledningen för skolan i ä rad begärt anslagför att kunna hålla skolan vid liv. För innevarande budgetår begärdes 250 000kr. och för nästa budgetår . I två motioner från och län, mofionerna469 och 585, har vi krävt att skolan skall erhålla bidrag. Utskottets majoritet enades om atf föreslå afttilldela skolan . Socialdemokraterna och var eniga om defta,medan och folkparfiet har reserverat sig. Med hänsyn till de positiva intryck som hela utskottetfick vid besöket i Gammelkroppa och som också kom till uttryck i den diskussionom skolans framtid som fördes vid vårt besök, där även ochfolkpartiet deltog, så har den här reservationen väckt stor förvåning iVärmlands och län. Det skall därför, herr falman, bli intressant aft se hurmoderaterna och folkpartisterna från de bägge nämnda länen kommer atf rösta ifräga om reservation 5, Jag yrkarpå den här punkten bifall till utskottets hemställan. Punkt 3(kursverksamhet för jordbrukets rationalisering m, m,) Utskottefs hemställanbifölls med 146 röster mof 143 för reservation 1 av m, fl. Mom. 3(markförvärv för jordbrukets rationalisering) Utskottets hemställan bifölls med146 röster mof 144 för reservation 2 av m, fl. Punkt 15 (bidrag till permanent skördeskadeskydd)Utskottets hemställan bifölls med 145 röster mot 144 för reservation 3 avSvante m, fl. Punkt 16 (administration av permanent skördeskadeskydd m,m,) Utskottets hemsfällan bifölls med 146 röster mot 144 för reservation 4 avSvante m, fl. Mom. I och 2 (lantbruksuniversitet:Förvaltningskostnader och Driftkostnader) Utskottets hemställan bifölls med 211 röster mot 79 förreservation 5 av i m, fl. Punkt 32 (anslag till ) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 16 för motion1094 av m, fl, i motsvarande del. Punkt 34 (anslag till miljövårdsinformation) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mof 16 förmofion 1094 av m, fl, i motsvarande del. Punkt 37 (miljövårdsforskning) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 144 förreservation 6 av m, fl. Punkt 39(undersökningar av hälso- och miljöfarliga varor) Utskottets hemsfällan biföllsmed 146 röster mot 144 för reservation 7 avi m, fl. Punkt 40 (särskilda undersökningar inom miljövårdsområdet,m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mof 16 för motion 1094 avLars m, fl, i motsvarande del. Punkt 41 (program för övervakning av miljökvalitet)Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 16 för motion 1094 av LarsWerner m, fl. i motsvarande del. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs näringsutskottefs betänkande 1980/81:38 omDatasaab AB (prop. 1980/81:93 och del av prop. 1980/81:100). 22MARIE-ANN (vpk); Vpk:ssyn på en svensk datapolitik harvi förtfram i eft flertal motioner vid de senaste riksmötena. Regeringens proposition1980/81:93 om försäljning av Datasaab till har gett oss anledningatf återigen aktualisera dessa frågor. Svensk datapolitik är enligt vår mening i hög grad enfråga om svensk industripolitik och framför allt då om dataindustrin och dessägande samt inflytandet över den och styrningen av den. Man kan visserligen färum med en rad rubriker under huvudrubriken datapolitik, och det är då fråga omsysselsättning, utbildning, forskning, information, sekretess, sårbarhet,fackligt och medborgerligt inflytande osv. Ja, allt detta måste ju tas med somdelaspekter, om man skall diskutera svensk datapolitik. Men vad nyftar det fill aft diskutera allt detta och fätill sfånd fina och kloka beslut, om inte själva grunden-produkten som sådan:datorn, bildskärmen, operativsystemet, roboten eller vad det nu kan vara frågaom - kan påverkas och förändras och om utvecklingen av och forskningen kring denligger utanför samhällets kontroll? Dess värre är det vad som håller på aft hända. Svenskpolitik befinner sig i ett startskede när det gäller att formulera en svenskdatapolitik, Def kan tyckas vara i senaste laget, men def är trots allt så. Vihar infe någon samlad datapolitik. Datadelegationen har regeringensuppdrag atf komma med ett förslag till åtgärder för atf, som def heter idirektiven, "garantera en posifiv utveckling av datoranvändningen isamhället under demokratisk styrning och kontroll", I dettaläge avhänder sig regeringen det lilla inflytande man faktiskt haft översvensk dataindustri genom atf sälja ut sin andel i Datasaab fill ,Man behåller visserligen en minorifefspost genom , men inte destomindre minskar man statens inflytande över dataindustrin genom den här affären. Regeringen säger visserligen i sin proposifion en delvackra ord om vikten av en ur samhällets synpunkt positiv utveckling av datoranvändningen.Man talar exempelvis om hur viktigt det är att användare och fackliga organisationerfår påverka produktutvecklingen. Men sådana deklarafioner blir ju bara tommaord så länge man inte har några faktiska möjligheter att påverka vilka intressensom skall göra sig gällande i fråga om forskning och produktutveckling. - Förvilka garantier har regeringen för atf det faktiskt skall bli så somproposifionen anger? Infe några alls. En sådan regeringsdeklaration borde följas avansträngningar atf öka samhällets inflytande över dataindustrin i stället föratf som minska det. Man kan ju då säga att ägandet inte har någon betydelse,att def vikfiga är att vi har en svensk dataindustri med godautvecklingsmöjligheter. Jag antar aft det är sä regeringen och utskottet harresonerat. Men dä faller hela def statliga engagemanget i Datasaab och demotiveringar som då gavs för att bilda Datasaab med ett hälffenägande avstaten.~Då blir denna affär endast en fräga om aft staten skall gå in i dennaindustri och ta vissa förluster för att, när lönsamheten börjar komma åter,låta def privata näringslivet ta hand om vinsterna. Om det är en sådanindustripolitik som regering och riksdag anser atf vi skall föra - dvs. aftstaten endast engagerar sig i företag som går med förlust, medan vinstgivandeföretag snabbt säljs uf till def privata näringslivet - ja, då har medborgarnaverkligen skäl att fråga sig om det är de rätta personerna som är satta, attförvalta deras skattepengar. Datasaab diskuterades i den här kammaren flera gångerunder . Industriministern påpekade då vid flera fillfällen atf detvisserligen har varit stora problem med Datasaab med ty åtföljande förlusterför staten och att täcka. Industriministern sade exempelvis ijanuari 1980 följande: "Datasaab har trots svåra förutsättningar ochinitialproblem kommit över de största svårigheterna och är på god väg aft uppnådet ursprungliga målet, lönsamhet 1982," Anfingen har industriministern här vilselett -läget var inte så bekymmersfritt som han ville göra gällande - eller ocksåstämmer detta och då är def en händelse som ser ut som en tanke attförsäljningen av Datasaab äger rum just nu och med avtalsvillkor som åläggerstaten atf stå för viss förlusftäckning även , Den nye ägaren behövernu bara fa eventuella förluster för att sedan se fram emot eft nyttvinstgivande företag under koncernparaplyn, upparbetat med bl, a, statligamedel.. Industriministern redogjorde också i denna januaridebattför varför stateri var engagerad i Datasaab. Han sade så här när def gälldemålet för def statliga engagemanget: "Det var atf säkra en dataindustri av tillräckligbredd som bas för den tekniska utvecklingen i hela det svenska näringslivet.Datoriseringen griper omkring sig, och den sätter sin prägel på helaverkstadsindustrin. För den industriella och tekniska standarden i landet ärdef angeläget aft vi har vissa basindustrier också inom detta nyckelområde förframtiden," Ja, def var då det. stannar visserligen Datasaab inomlandet; är ju ett företag som åtminstone än så länge är i svenskägo. Men det är liksom övriga dafajättar ett multinationellt företag medtillverkning, forskning och utveckling infe bara i utan ocksåutomlands. Vilka garantier har staten fått för aft denna industri för framtidenskall förbli svensk? Ja, man har infe ens kunnat skaffa sig garanfier för atffabriken i skall bli kvar om den inte är företagsekonomiskt lönsam,Def kommer att utveckla senare i debatten. De garanfier som finns hänförs till vad som är företagsekonomisktlönsamt. Man skall enligt avtalet fortsätta Dafasaabs verksamhet i närasamordning med närliggande verksamheter hos och vidareutveckladessa fill en konkurrenskraffig exportinriktad svensk industri i första handinom området datakommunikation och databehandling. Så står def i avtalet. Mendefta skall ske bara om def är företagsekonomiskt lönsamt. Skulle det alltsåvara mer lönsamt aft flytta verksamheten utomlands, så finns def inte nägot iavtalet som hindrar detta, även om den svenska tillverkningen fortfarandeskulle vara lönsam. Från vpk:s sida har vi i vår motion redogjort för våralternafiva industripolitiska inriktning när det gäller dataindustrin. Vi anseratf inriktningen måste vara att bygga upp en nafionell dataindustri, som ståroberoende gentemot mulfinationella företag. Vi anser också att möjligheternatill nordiskt samarbete måste prövas. En sådan inriktning innebär förstås ocksåatt upphandlingen måste ägnas större intresse från statens sida. Den offentligasektorn måste i sin upphandling stödja en sådan svensk industri. Ett första steg i en sådan utveckling vore om staten istället för atf sälja ut Datasaab övertog ägaransvaref för hela Datasaab, Ettsamarbete med utifrån ett statligt Datasaab är förstås då fulltmöjligt och ganska naturligt. Data- och elektronikindustrin är, som vi pekar på i vårmotion, en framtidsindustri, som i sig har vissa sysselsättningsaspekter. Detär också av det skälet - för aft värna om den svenska sysselsättningen inomdenna bransch - av vikt atf de basindustrier som jag håller medindustriministern om att bör ha på detta område byggs upp och ståroberoende gentemot de stora multinationella företagen. Det är den bästagarantin för atf sysselsättningen stannar inom , Låt mig också kommentera utskottetsbetänkande. Det finns i och för sig inte så mycket att kommentera. Man har intehaft speciellt mycket att tillägga utöver det som regeringen säger i sinproposition, I alla fall avstyrker man två motioner med samma motivering. Detär dels en folkpartimotion, där man vill atf staten säljer hela Datasaab till LM och inte behällernägot minoritefsinflytande genom , dels vpk:s parfimotion, i vilkenställs de krav om ett statligt Datasaab som jag redogjort för. Medandra ord anser utskottet att den nu föreliggande konstruktionen är denoptimala och den enda rikfiga. Utskottet understryker i betänkandet värdet aven konkurrenskraftig svensk dataindustri. Man säger atf dataindustrin på effbetydelsefullt sätt påverkar datautvecklingen och dataanvändningen isamhället, något som jag i och för sig till fullo kan instämma i. Man sägerockså att utvecklingen inom databranschen ställer stora krav på finansiellaresurser och på marknadsföringen. Utifrån dessa kriterier anser man atf just konstruktionenDatasaab-L är den bästa, som den nu föreligger i propositionen.Man kan då spekulera i vem som skall stå för vad här. Är def utskottets meningatf staten via sitt minoritetsinflytande skall kunna påverka forskning ochutveckling och därmed också datautvecklingen och dataanvändningen i samhället?Menar man aft är den part som skall stå för de finansiellaresurserna? Eller menar man att det kanske kommer aft bli tvärtom? Staten får ställa resurser fill förfogande i ett bolag därman inte har en sådan ägarstyrka atf man kan påverka forskningen ochutvecklingen. Ja, några garantier för atf det inte skall bli det sistnämnda harman inte. Jag vill fråga utskottets talesman varför man avhänder sigägarinflytande och säljer ut aktier om man nu anser - som det står ibetänkandet - att dataindustrin på ett betydelsefullt sätt påverkardatautvecklingen och dataanvändningen i samhället. Vad är det för logik ochkonsekvens i ett sådant ställningstagande? Vore det infe mera logiskt aft i såfall stödja vpk:s förslag om ett statligt Datasaab, som sedan kan samarbeta medteleverket och därmed ocksä indirekt med ? Utskottet kan väl ändå inte mena atf kommerin som part enbart av det skälet att företaget skall stå för pengarna. Säfungerar def ju inte. kommer atf ta sin hand från Datasaab säsnart detta företag infe är företagsekonomiskt lönsamt. Def har man ju rätttill enligt avtalet. Det är eft enhälligt utskoffsbefänkande somvi diskuterar; Def innebär aft också socialdemokraterna står bakom denna affär.Det är enligt min mening något egendomligt, speciellt om man läser socialdemokraternasdatapolitiska program. Där finns vad gäller Datasaab följande krav inskrivna: "I enlighet med diskussionen fidigare i detta kapitelär en demokratisk kontroll och styrning av dataindustrin av väsentligt värde.Ett ytterligare krav är därför att samhällsintresset ska ha aktiemajoritet idef nya databolaget." Det nya databolaget är alltså Datasaab. Också socialdemokraterna har tydligen beslutat sig för attluta sig mot och förlita sig på det företaget när det gäller atffå en demokrafisk styrning och kontroll av dataindustrin, och därmed har manfrångått sitt program. Det är en utveckling atf notera. Noteras bör också attsocialdemokraternas uppfattning i deffa fall infe delas av inblandade fackliga organisationer.I säger en talesman: "Regeringen har inte lyckats förverkliga demålsättningar som slog fast när Datasaab bildades. Möjligheten tillinhemsk utveckling på datorområdet under samhällets kontroll garanteras integenom den här affären." Från vpk:s sida instämmer vi helt i den analysen. Vårakrav är, som jag sagt tidigare, att det skall bli en helt annan utveckling meden utvidgning av statens inflytande i stället för en inskränkning. Jag yrkar bifall till vpk-motionen 1944. Under detta anförande hadeledningen av kammarens förhandlingar övertagits av tredje vicetalmannen. 23 (vpk): I en kommentar fill Dafasaabs försäljning fill L MEricsson skriver : "Därmed skapas förutsättningar för enverkligt slagkraftig svensk dataindustri. I privata händer." Det ärfaktiskt det sista som är kärnfrågan. Staten avhänder sig det mesta av definflytande man haft på defta område och överlämnar det i privatahänder. har redovisat de skäl vi anför frånvpk för aft bör avslå proposifionen, begära förslag om förstatligandeav och göra uttalande om utvecklingen av en svensk data- ochelektronikindustri. Vpk-motionen utgör ett alternativ till regeringens förslag. Ett bifall till denna mofion skulle också undanröja en heldel av den oro som det kan finnas anledning att hysa för utvecklingen iLinköping, därest regeringens förslag genomförs, I en särskild motion har jagberört dessa problem. Dafasaabs utveckling har kännetecknats av stor osäkerhet.Det har bl. a. funnits oro för att verksamheten skulle komma atf koncentrerasfill . Som bekant är en betydande del av Dafasaabs verksamhetförlagd till . Huvudkontoret är placerat i . Samfidigt har detdock ansetts som en viss garanfi aft staten varit hälffendelägare i Datasaab.Detta borde nämligen öka möjligheterna att också väga in regionalpolitiskabedömningar. Men om statens engagemang minskar, som föreslås, hurblir def då? Den ägarstruktur som föreslås i proposifionen ökar, såvitt jag kanförstå, riskerna för verksamheten i , Datasaab blir en förhållandevisliten del i L M , har koncernledning och andraviktiga funkfioner koncentrerade till , Farhågorna för encentralisering av verksamheten till kan anses öka medägarskiftet. Vi vet av erfarenhet från liknande fusioner atf de mindreenheterna ofta offras. Jag har i motion 1943 pekat på de negativakonsekvenserna av en nedskärning eller avveckling av Dafasaabs verksamhet iLinköping, Många skäl talar för en statlig satsning med syfte att skapa eftcentrum för data- och elektronikindustri i regionen, bl, a, för aft utveckla alternativtill det militära sysselsättningsberoendet, Qm - mof vpk;s yrkande - skulle antaproposifionens förslag, då menar jag aft ett uttalande bör göras till stöd förfortsatt verksamhet vid Datasaab i , Näringsutskoffet avstyrker deffa yrkande med mycketmärkliga motiveringar. Utskottet anför aft samgåendet mellan till atf stärka den svenska data- och elektronikindustrins ställning.Javisst, men på vems villkor? Aft stärka industrins ställning brukar varamotivet för avveckling av vissa enheter. Utskottet kan infe med def anfördaminska oron i ufan bidrar snarare fill att öka den. Utskottet anför vidare atf LME enligt avtalet harförklarat atf bolaget avser att inom ramen för vad som är företagsekonomisktmotiverat fortsätta Dafasaabs verksamhet i nära samordning med närliggandeverksamheter hos LME och vidareutveckla dessa fill en konkurrenskraffigexportinriktad svensk indusfri. Javisst, Def liknar precis de argument sombrukar anföras för att avveckla vissa enheter; def är företagsekonomisktmotiverat, och det ökar konkurrenskraften, brukar det heta. Utskottet kanalltså inte med det anförda minska oron i utan bidrar snarare tillatt öka den, Näringsutskoffet säger sig infe mot denna bakgrund finnaanledning atf göra någon särskild framställning till regeringen. Min fråga fillutskottets talesman måste bli; Mot vilken bakgrund? Den bakgrund ni självatecknar talar i själva verket för nödvändigheten av eff särskilt uttalande omman vill bevara den verksamhet som pågår i ,