prot · G40943 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag måste därför direkt fråga ; Menar OlaUllsten att den turkiska centralregeringen inte påbjuder åtgärder somdiskriminerar kristna och leder till terror mot kristna? Att vi har anledning att här i riksdag diskuteraden kristna minoritetens ställning i beror inte bara på våra förpliktelsersom demokrater, utan också på att vi i tagit emot ungefär 10 000kristna flyktingar, som flytt undan minoritetsförtrycket i . Om den politiska utvecklingen i , m. m. Om den politiska utvecklingen i , m. m. tagit emotdem är i de flesta fall att vi ansett dem vara så svårt utsatta att de skallbeviljas en i . Just detta faktum ger oss också en speciell förpliktelseatt säga ifrån mot förföljelserna av kristna i . Jag förmodar att OlaUllsten och jag är helt överens om det. Mot den bakgrunden är min direkta fråga tillutrikesministern: På vad sätt, i vilka fora och i vilka former avser Sverigeatt föra fram sin uppfattning om förföljelsen av kristna i ? 4OSWALD (vpk); Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret på min fråga om förbindelser med efter militärkuppen. Jag vill först kortfattat ta upp litet från den allmännatexten, där det i svaret finns två passusar vari utrikesministern säger att detär svårt att ännu ha någon helt klar uppfattning om den nya turkiska regimensegentliga karaktär och att det ännu är för tidigt att göra några säkrabedömningar av utvecklingen i . Jag tycker att detta är ganska anmärkningsvärt, eftersomall information som vi fått och som fortfarande strömmar in mycket klart visarden nya turkiska regimens karaktär. Jag har en del uppgifter som jag fått frånturkiska källor och som jag tänker föredra i korthet. Det första man gjorde var att förbjuda den progressivafackföreningsrörelsen , medan den s. k. gula amerikanskstyrda Tiirk-isfick fortsätta att existera. Det andra man gjorde var att fängsla över 1 000 fackligaledare, och av dem, , har inte några - vilket är fallet med deparlamentariker som nämnts - frisläppts, utan de finns fortfarande kvar ifängelset. Det finns uppgifter om att ungefär 27 000 personer harfängslats som gått efter kuppen. Det finns alltsåenligt varierande uppgifter omkring 80 000-90 000 fångar, varav åtminstonehälften är s. k. polifiska fångar. nämner själv dödsdomarna, som vi naturligtvismåste notera och som också tagit upp. nämnde vidarenågra siffror på antalet personer som väntar på avrättning. Jag har någrakompletterande uppgifter som jag vill framföra. har 120 civila mördatspå gatorna, 41 har sårats, och 10 har avlidit på grund av tortyr i juntansfängelse. 3 är avrättade, 4 är dömda fill avrättning, och 59 väntar på attdömas till avrättning. Det är alltså ganska klart hur den här regimen riktar insig. Jag tycker att det inte finns någon anledning att skräda orden utan attsäga att detta är en typisk militärdiktatur, som slår mot alla progressivarörelser och som försöker etablera en diktatur av gammalt känt märke. Det har fidigare i debatten gjorts jämförelser medGrekland 1967. Jag tycker att det är en ganska bra jämförelse. Jag vill frågautrikesministern om han principiellt tycker att det är någon skillnad mellanjuntakuppen och Jag har ställt en fråga beträffande de pengar som Sverigeställt upp med för Turkiet- det är i och för sig kanske inte så stora belopp,men jämfört med vad vi annars brukar diskutera i biståndssammanhang är det ändåbetydande summor. Vi har redan tidigare i samband med biståndsdebattenkritiserat att har tagit katastrofpengar inom den svenska biståndsramentill en av dessa exportkrediter, nämligen 25 milj. kr. ur det svenskakatastrofbiståndet, som föreslogs i budgetpropositionen. Det är en ganskaanmärkningsvärd åtgärd. Det finns anledning att efter kuppen rikta ytterligarestark kritik mot ett sådant förfarande. säger utrikesministern att avtal som framförhandlatsännu inte har undertecknats men att så kommer att ske . Om jaguppfattat svaret rätt anser regeringen att det är bra, eftersom det kanunderlätta en återgång till demokratiska förhållanden i om vi ställerupp med krediter. Jag tycker att det är en ganska konstig inställning, eftersomdet här ändå finns möjligheter till viss påtryckning från den svenskaregeringens sida. Jämför vi med 1967, med vilket land vi också hade enmycket obetydlig handel även om den kanske var större än den vi har med Turkieti dag, gjordes där väldigt starka påtryckningar. Här har alltså regeringen enöppen möjlighet att framföra synpunkter i samband med att sådana här kreditgarantierskall beviljas. Jag vill fråga utrikesministern om det inte finns anledning förregeringen att utnyttja detta fillfälle för att framföra påtryckningar mot denturkiska regimen. Jag tror att det skulle vara ett bra fillfälle och att detvore dumt att inte utnyttja det. Sedan noterar jag med tillfredsställelse attkärnkraftsaffären med inte kommer att bli av. Det var ett glädjandebesked att ytterligare en tokig affär med svenska kärnkraftsreaktorer har lagtspå hyllan. Det är bara att hoppas att så skall ske även med dem som eventuelltfinns kvar. Om den politiska utvecklingen i , m. m. Får jag börja med det anförande som OlleWästberg i höll! Jag tror inte att det råder några delade meningarmellan honom och mig när det gäller situationen i för de kristna. Detär en situation som vi som demokrater - liberaler - och därmed som hyllare avreligionsfriheten inte kan acceptera. Det är ju dess bättre också så att dennagrundinställning delas av i varje fall de demokrafiska partierna i . Det är också så att vi har ansett att har enskyldighet inte bara att uttala att de kristna har det svårt i , utan vihar också gjort en konkret insats i och med att vi har tagit emot åtskilligatusental av dessa människor, som på grand av situationen i sitt land harföredragit att lämna det - många har sökt sig till . Sedan detta sagts återstår debatten om hur man skallkarakterisera situationen för de kristna i . Är det konsekvenserna avpåbud från centralregeringen som gör att de utsätts för trakasserier och våld?Eller är det i stället det sociala, ekonomiska och politiska klimatet,förhållandena mellan de etniska och religiösa grupperna, som - utan attcentralregeringen önskar Om den politiska utvecklingen i , m. m. det -leder till familjevendettor, mord och trakasserier av skilda slag? Vi har i gjort den bedömningen att situationen förassyrierna och andra kristna i är svår, men att den inte kan motiveraatt vi betraktar de kristna i som politiskt förföljda iGenévekonventionens mening. Det kan förefalla vara ett formalistisktbetraktelsesätt, och det är klart att det är formalisfiskt i så måtto att vaddet handlar om är en tolkning av våra förpliktelser gentemotGenévekonventionen. I vår allmänna flyktingpolitik har vi strävat efter engenerös tolkning av konventionen. Vi har även i praktisk handling visat att viär beredda att leva upp till det rykte som har och, tycker jag, ocksåförtjänar - att vara ganska generöst när det gäller att ta emot flyktingar. frågar mera konkret; På vilket sätt kan vipåtala den situation som råder för de kristna i ? egeninterpellation till mig är ett sätt, mitt svar till honom är ett annat. Därmedhar vi fått tillfälle till en debatt i riksdag. Därmed har vi fåttfillfälle att ge uttryck åt vad vi tycker om ett lands sätt att ta vara på sinamedborgares intressen - i det här fallet sätt att behandla de kristnaminoriteterna. Vi är mycket kritiska till detta. Konkret kan vi göra det viredan har gjort och fortsätter att göra. Politiskt skall vi nöja oss meduttalanden från talarstolar här hemma i och givetvis även iinternationella sammanhang. Det vill vi också fortsätta att göra. Han tycker att det äranmärkningsvärt att jag inte kan ha någon uppfattning om regimen i Ankaraeftersom den har suttit så . Får jag till det säga att jag hade enganska bestämd uppfattning i mitt interpellationssvar. Jag sade där att vi intekan acceptera att en fritt vald regering ersätts av en militärdiktatur. Det ärett ganska kategoriskt och entydigt besked från en regering till en annan. Jaghar sagt i interpellationssvaret och i andra sammanhang att vi inte accepteraratt man återinför dödsstraffet i . Vi accepterar inte att man fängslarpolitiker, inte heller att man spärrar in fackliga ledare. Så långt är beskedet alldeles klart. När jag säger att viinte kan bedöma regimen i övrigt, så hänsyftar det på de uttalanden som hargjorts av militärerna i - att man vill återinföra demokrati i Turkiet.Jag hoppas att vi kan ta de utfästelserna på allvar, men det är med hänsyn tillden korta tid som regimen suttit vid makten för tidigt att avge något bestämtomdöme i den frågan. frågar vad det är för skillnad mellansituationen i och den i , när militären togöver där. En av skillnaderna är den att några sådana utfästelser om återgångtill demokrati aldrig gjordes av den grekiska militärjuntan. Omvärldensreaktion kom också att präglas av detta. Men diktatur är diktatur, i vilkaformer och i vilka länder den än uppträder, och jag tror att det politiskt ärmycket viktigt om och jag kan enas i det omdömet. , herr talman, några ord med anledning av CarlLidboms inlägg. Jag uppskattar i hög grad att ställer sig bakom deuttalanden som jag gjort i och den politik när det gäller försvaretav de mänskligarättigheterna som den står för. Jag delar vidare hansuppfattning att vi kan föra den politiken med styrka just därför att vi har enbred enighet i riksdag. Utan den tror jag att röst skullemärkas ganska litet i de internationella sammanhangen. märks den ganskamycket. frågar mig mera direkt vad själv egentligen kan göra. På det vill jag svara attEuroparådet förmodligen inte kan göra någonting alls, om det inte vill det, ochdet gäller i hög grad också ministerkommittén. Men om viljan finns, kan mangöra väldigt mycket. Jag vill med det säga att jag är ganska besviken på detljumma engagemang som har funnits hos övriga europeiska länder i fallet . Vi har inte heller krävt - och jag tror att vår uppfattning i det avseendet - att nu skall uteslutas urEuroparådet. Men jag tycker, och jag förstår att har samma mening,atf det är angeläget att talar klarspråk ochsäger ifrån att är en organisation för demokratiskt valda parlamentoch att länder vars parlament inte utses på detta sätt självfallet inte ilängden har något i att göra. Jag hoppas att, om utvecklingenfortsätter utan att någon förbättring sker i , vi skall kunna få ettsådant ställningstagande från hela och inte bara från . vidgade i sitt inlägg perspektivet på arbetetför de mänskliga rättigheterna. Han pekade på utvecklingen och påden osäkerhet som har uppstått i och med att man utsett ny president i Förentastaterna. Jag delar grundsyn och ser med oro på läget i en radländer, inte minst i , även om denna debatt väsentligen handlar omEuropa. Blint våld mot politiska motståndare, spårlösaförsvinnanden, tortyr och ett massivt undertryckande av grundlägganderättigheter blir allt vanUgare i , och situationen i , somvi just nu diskuterar, skiljer sig ju dess värre i dessa avseenden infesärskilt mycket från situationen på den latinamerikanska kontinenten. Jag tycker också att det är viktigt att slå fast attkampen för mänskliga rättigheter är en internationell angelägenhet. Inom såvälFN som och vid den pågående har vi accepteratatt skyddet av de mänskliga rättigheterna är en gemensam angelägenhet. Det ärinte och får aldrig accepteras vara en inblandning i andra staters inreangelägenheter att krifisera stater för brott mot mänskliga rättigheter. För ossframstår det i själva verket - och jag tror att när jag säger "oss"jag kan tala inte bara å mina egna och regeringens vägnar utan å alla dedemokrafiska svenska partiernas vägnar - som både en rätt och en plikt attreagera när mänskliga rättigheter kränks, oavsett var de kränks. Om den politiska utvecklingen i , m. m. 6CARL (): Den här debatten hotar ju att bli rörandefridfull, idylhsk och tråkig, men jag tror att det i alla fall kan vara av viktatt vi ägnar 2 protokoll 1980/81:434 Om den politiska utvecklingen i , m. m. åt demänskliga rättigheterna och de problem som tagits upp här från olika håll. När det gäller vad och ministerkommittén kangöra säger att de inte kan göra någonting alls, om inte viljanfinns och om man inte är ense. Om viljan finns och enighet går att skapa kanman göra åtskilligt. Ja, det är klart. Det är ju sant, och det är något av enplatfityd också. Vad det gäller är naturiigtvis i hög grad att försöka få framden här viljan i ministerkommittén, att göra det genom olika uppslag och idéersom kan drivas - f. ö. både i den parlamentariska församlingen och iministerkommittén, om man vill att skall aktiveras. En annan av de kompletterande frågor som jag ställde tillutrikesministern var denna: Vad kan man mer konkret göra åt tortyren? Jagpåpekade att utrikesministern svarade genom att hänvisa tih sjätte protokollet,som skall stadfästa nya rättigheter, lika rätfigheter för makar i äktenskapetoch rätt till ersättning eller skadestånd för enskilda vid felaktiga domslut.Det svaret tycker jag ligger litet vid sidan av min fråga. Finns det inget merkonkret som vi kan driva för att se till att tortyren försvinner i denutsträckning den förekommer både i och i ? Det handlar i och för sig inte om att skapa nyakonventionsbestämmelser mot tortyr - sådana finns. Men det kan handla om attaktivera möjligheterna att följa utvecklingen, att öva påtryckning och kanskeatt förstärka dessa påtryckningsmöjligheter. På FN-planet diskuterar man attinföra något slags inspektionsrätt för en internationell kommitté av fängelser,arrestlokaler och liknande för att via både regelbundna och överraskandeinspekfioner få tryck på stater som kan misstänkas behandla fångar illa attinte göra det i fortsättningen. Det borde vara ett uppslag att pröva någotsådant även i en europeisk krets, där utsikterna till framgång borde varastörre och där de motsträviga i ministerkommittén - jag vet inte om mött dem -borde ha svårare för att vara motsträviga, än om man bara nakettar upp en fråga om hur man skall bestraffa . I mitt inlägg efterlyste jag också allmänt när det gällerEuroparådet något litet av en samordning mellan regeringen och församlingensagerande. Jag tillåter mig fatta utrikesministerns svar så att utrikesministerni varje fall inte hade någon invändning på den punkten. Jag skallexemplifiera litet grand vad jag menar. Om vi är bekymrade för att Amnesty Internationalrapporterar om tortyr inte bara i utan också i och kanske påännu fler håll, kan frågan drivas av oss så som vi har gjort - hela den svenskadelegationen har skrivit på en motion om att man skall undersöka deförhållanden som påtalats av Amnesty Internafional för att få klarhet i om dethar förekommit tortyr eller inte. Detta kan prövas av juridiska utskottet ochförsamlingen. Det kan bli debatter, och det hela kan utmynna i rekommendationertill ministerkommittén. Men ingenting i världen hindrar ju att somordförande i ministerkommittén ta upp frågan vad man kan göra åt deneventuella tortyren, att driva krav på bättre möjligheter att undersöka hur detverkligen förhåller sig. Får jag ta ett annat exempel på samordning som är möjligoch kunde vara värdefull. I politiska utskottet i församlingen har vi, inte minst påsvenskt initiativ, drivit kravet på regelbundna debatter om utvecklingen iTurkiet. Vi hade en diskussion . Under sessionen skall viha en ny debatt. För varje sådan här session skall det utarbetas en ny rapportom . Före rapportens framläggande skall politiska kommitténs ordförandeoch rapportör bege sig fill , knacka på dörren hos de makthavande iAnkara och förhöra sig om olika fing. Det är naturligtvis i sig också ett sättatt öva påtryckning på att föra en anständigare politik, att respekterade mänskliga rättigheterna, aft påbörja ett återvändande till demokrafin. Jaghoppas mycket att som ordförande i ministerkommittén vill medverkai en sådan samordning, så att han i kommittén och som svensk utrikesministertar stöd i denna aktion i och stöder oss i våra blygsammaansträngningar i församlingen. Om vi lämnar själva ministerkommittén och ser till deregeringar som den består av, kan vi ytterligare konstatera att varje regeringför sig har vissa möjligheter att agera enligt konventionen om de mänskligarätfigheterna. Jag påpekade förut att det när det gällde visserligengick rätt lång fid innan någon agerade, men anställde enprocess mot . I förlängningen, om den turkiska diktaturen urartar såsom de värsta farhågorna kan tyda på, borde det vara rimligt att tillgripa dentypen av åtgärder också mot . Däremot håller jag med utrikesministernnär han inte nu vill klippa till och säga att det är dags att utesluta Turkiet.Vi får väl litet grand successivt trappa upp påtryckningarna på för attförmå regimen att återvända till demokratin, innan vi tar till de grövstamedlen. Jag kan också ge utrikesministern medhåll på en punkt somjag inte kommenterade förut, nämligen när det gäller OECD-pengarna fillTurkiet. Det är all right med vad som har förhandlats fram redan före kuppen;ni må väl underteckna avtalet som är framförhandlat och betala ut pengarna. bör inte i fortsättningen avstå från de påtryckningsmöjligheter som ligger ieventuella nya OECD-aktioner där skall bidra till att hjälpa Turkietmed bistånd eller krediter, utan bevara handlingskraften även på det fältet,bevara alla instrument som finns att öva påtryckningar. Om den politiska utvecklingen i , m. m. 7OLLE i (fp): Jag har inte i det här sammanhanget velat taupp frågan om de svenska brotten mot Genévekonvenfionen när det gäller vårbehandling av assyriska och syrianska politiska flykfingar i . Det är enannan debatt, och den har vi tidigare fört här i kammaren. Däremot är detfaktum att vi i tagit emot kanske 10 000 kristna flyktingar frånTurkiet en uppfordran för oss att agera mot de förhållanden som tvingatmänniskor att fly. Utrikesministern menar uppenbarligen att det enbart ärlokala motsättningar, sociala förhållanden och familjevendettor som är orsaktill förföljelserna mot de kristna minoriteterna i framför allt östra Om den politiska utvecklingen i , m. m. spelarsådana förhållanden en stor roll för förföljelserna, men är det ettfaktum att de kristna måste ha sin religionstillhörighet inskriven ilegitimationshandlingarna, att de icke erkända kristna minoriteterna inte fårge sina barn undervisning i den egna kulturen, på det egna språket och i denegna religionen, att medlemmar av de icke erkända kristna minoriteterna intefår inneha offentlig tjänst och att brott mot t. ex. nestorianer och syrianer iöstra så gott som aldrig beivras. Den turkiska centralregeringen är,menar jag, därför djupt ansvarig och vidtar åtgärder som är diskriminerande motde kristna minoriteterna. Uppfattningen i den här frågan är naturligtvis viktig.Ifall vi skulle bli överens om att den turkiska regeringens åtgärderdiskriminerar de kristna i östra , försvårar deras förhållanden, vilketleder till terror mot dem, så ger det ju underlag för att på ett annat ochlångt kraftfullare sätt än i internationella organ ta uppförföljelserna mot de kristna i . 8OSWALD (vpk): Jag tycker självklart att det är bra närutrikesministern uttalar vad jag uppfattade som ett kraftfullt fordomande avjuntan i . Det finns också skrivningar som talar för det iinterpellationssvaret. Men då blir det ju en motsättning här, för i svaret finnsockså den formulering som jag hängde upp mig på i början, nämligen att det är"svårt att ännu ha någon helt klar uppfattning om dess egentligakaraktär", dvs. juntans egentliga karaktär. Det kan inte vara svårt. Dess egentliga karaktär är att den är en militärjunta sommycket tydligt har ingripit mot alla progressiva krafter i . Visserligenhar man sagt att man skulle bekämpa terrorism också på högerkanten, dvs. denfascistiska terrorn, men den har - enligt uppgifter som jag har fått och somSäkert också UD har - sluppit betydligt lindrigare undan. Det finns som sagt en motsättning i interpellationssvaret,och det var detta jag ville påpeka. Så till min andra fråga, som gällde handel ochsådana saker. Utrikesministern svarade inte när det gällde det avtal som nuskall undertecknas. har sagt att han tycker att det är all rightatt ett avtal som arbetats fram tidigare må kunna bekräftas men att man börkunna utnyttja fortsättningen för att utöva påtryckningar. anserockså atf utöver de möjligheter som finns i och på andraställen bör kunna agera som enskilt land. Min fråga till utrikesministern kvarstår; Hur serutrikesministern i fortsättningen på sådana här krediter? Kan vi ocksåfortsättningsvis använda det svenska katastrofbiståndet till sådana härkrediter? Här finns alldeles tydligt möjligheter för den svenskaregeringen att enskilt verka på ett sätt som blir en påminnelse för regimen iTurkiet. Bör då inte detta utnyttjas? Det är min följdfråga, som jag inte ficksvar på i förra omgången. Jag har själv valt att svara på treinterpellationer och en fråga, och det gör att fiden inte medger att jagkommenterar replikerna i alla delar. Därför svarade jag inte på om vad ministerkommittén egentligen kan göra för den händelse denfaktiskt skulle vilja göra någonting. är en del av , som saknarexekutiva befogenheter. har ingen överstaflig karaktär. Det harinte heller någon egentlig ekonomisk makt bakom sig, utan det är, som jag sadetidigare, en sammanslutning av demokratier i som bildats i syfte attstärka demokratin i vår världsdel. Det är alldeles klart att genom att vara just en sådanorganisation så har åtagit sig att värna om demokratin i ochockså åtagit sig att visa intolerans mot alla avvikelser från demokratin. Däriligger begränsning men också dess styrka. Rådet måste se till attdet förblir en organisation för demokratier och att man inte tvingas konstateraatt det , när påfrestningarna kom, inte blev så mycket av de stoltautfästelserna. När det sedan gäller vad man inom denna ram kan göra merkonkret är jag beredd att pröva alla uppslag. efterlyste vad jagtänker göra som ordförande i ministerkommittén. En åtgärd har jag redanvidtagit. Jag har sett till att Turkietfrågan kommer att tas upp på varje möte medministerkommittén. Jag tror att redan detta kanske inte faller alla på läppen. Jag vet inte vad en inspektionsrätt kan ge i ett läge därdet land som skall inspekteras inte är berett att samarbeta. Men om det finnsen beredvillighet hos den nuvarande turkiska regimen, är det klart att manskall pröva även detta. påminde om den svenska processen mot juntan iGrekland, liksom att initiativet dröjde ganska länge efter det att juntaninstallerat sig. Skulle det inträffa - vilket jag verkligen hoppas inteskall ske - att militärregimen i blir långvarig, är det klart attSverige som enskilt land har möjlighet att agera. Man har då anledning attpröva både processer och annat, inom både och andrainternationella organisationers ram och med stöd av de internationellakonventioner som finns. måste vi dock vara på det klara med att allasådana åtgärder förblir ganska veka emot en diktatorisk regim. Detta faktum fårvisserligen inte innebära att vi avstår från att vidta de åtgärder vi kan, menvi får inte ha överdrivna förhoppningar om vad de kan leda fill. Det som både och säger omTurkiets utsatta ekonomiska läge är av intresse. Regimen i måste varaganska känslig för att det stöd man behöver för att överleva ekonomiskt tillsist kan bli beroende av vilken inrikespolifik landet för. I förlängningen avdet resonemanget ligger häri möjligheten att, om militärregimen blir långvarig,utnyttja ekonomiska påtryckningar av det slag som ofta har Om den politiska utvecklingen i , m. m. Omden politiska utvecklingen i , m. m. krävt gentemot regimer somhar förbrutit sig emot de mänskliga rättigheterna. OlleWästberg säger att det faktum att vi tagit emot 10 000 eller fler assyrier ärförpliktande för hur vi agerar gentemot dem. Jag håller med om detta. Dels ärdet förpliktande här hemma: vi måste ta hand om dessa assyrier och ge demrimliga levnadsvillkor i . Vi måste skydda dem i från detrakasserier som de blev utsatta för hemma i .