prot · G409114 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag kan vidare nämna och de sex ekonomerna - allatalar ett helt annat språk än vad socialdemokraterna gör i de sexreservationerna till det betänkande som vi har att ta ställning till.Borde inte socialdemokraterna sätta sig ned och försöka komma fram till enenhetlig uppfattning? är ju inte vem somhelst. Han är gruppledare för socialdemokraterna här i kammaren. När nu BerntNilsson har pläderat hårt för att den offentliga sektorn skall byggas ut, ställerjag frågan: Hur stor del av bruttonationalprodukten skall den offentligasektorn ha enligt uppfattning? 44HANS () replik: Det är möjligt, , att vi harlitet för stor tilltro till regeringen när vi föreslår att den skall vara medoch hantera de 20 miljonerna i form av 10 miljoner till ett utvecklingsbolagoch 10 miljoner till industrilokaler. Inte heller majoritetens förslag innebäremellertid att hela avgörandet läggs i lokala händer, så här försöker man väländå att förstora skillnaden. Men jag tycker inte att det här är mycket att diskuteraom. och jag kan göra ett kristligt byte: om stödervår reservation, så skall jag stödja hans förslag i fråga om de 20 miljonerna.Då behöver vi inte träta längre om den biten, utan då kan vi komma sams. Det är nämligen inte detta som är det viktiga, utan detviktiga är de övriga delarna i reservationen och framför allt satsningen på entidigareläggning av byggnader. Vi vet att det ger betydandemultiplikatoreffekter. Vi vet av erfarenheterna från att det är enav de bästa och snabbaste konkreta åtgärder som kan sättas in. Vi vet att viinte gör någonting onödigt. Vad det gäller är planerade anläggningar i ,och någon annan plats ute på den värmländska bygden, där detbehövs sysselsättningstillskott. Det är en alldeles utmärkt åtgärd att ta till. Kanutskottsmajoriteten redovisa någon bättre, skall vi allvarligt pröva den. Meneftersom ni inte har gjort det vill jag gärna föreslå att ni lämnar oss ertstöd, så skall vi kunna Nr 114 åstadkomma en positiv utveckling iVärmland ganska snabbt på det här den °'"''t- 8 anril1981 Sedan tog upp fråganom den offentliga sektorn. stort område som vi inte kan klara på en kort replikrunda. Men det vore nog Resionalnnlitiken 'bättre, om lyssnade på oss i stället för på Jag tar inget ansvar för deras uppfattning i den här frågan,men jag har ansvar för det som partiet framför i sina motioner och Det är enalldeles felaktig utgångspunkt att ställa den offentliga sektorn Det låter ju som om trodde att om en tandläkareetablerar en privat praktik är det ett bevis på dådkraft och initiativförmåga,men om samma tandläkare tar anställning i folktandvården gårsamhällsekonomin över ända. Det är ett fasligt billigt och förenklat resonemangsom förs om den offentliga sektorn. restentala om för mig hur det kan komma sig att sjukvården i , där denoffentliga sektorn är hälften så stor som i , kostar av Det är enalldeles för förenklad utgångspunkt att i det här läget ställa offentlig sektor mot privat sektor. Med den utgångspunkten kunde regeringenmed samma samhällsekonomiska resultat lägga fram sparplaner för denprivata tjänstesektorn som för den offentliga. 45 () replik: På en punkt vill jag gärna följa HansGustafsson i resonemanget, och det är att vi inte har någon anledning att spelaut det som kallas offentlig verksamhet mot enskild verksamhet. Men vi får intetappa bort det som vi ändå är överens om i utskottet, nämligen att det somVärmland behöver inte är att så att säga bakvägen få en utbyggnad av sin landstingsaktivitet,utan det aren ersättning för den industri som har gått ner så kraftigt. Manbehöver ett nyföretagande, man behöver nya verksamheter, och det är därför viföreslår just 20 milj. kr. till industriell utveckling. I sin principiellauppläggning överensstämmer det med fjolårets anslag, som visade sig vara ettväldigt gott tillskott. Det är att beklaga att socialdemokraterna inte har velattilltro länsmyndigheter och andra i ett så pass starkt inflytandeöver användningen av dessa medel som vi i utskottsmajoriteten anser är ganskarimligt. Kanske är det en decentralistisk och en centralistisk syn som här skärmot varandra. vill göra ett byte mellan ett och annatinslag i reservationen och vad utskottsmajoriteten föreslår. Det tyder väl påatt också , med det goda sinne för självkritik han har, inseratt det kanske inte är så lyckade reservationer fullt ut. Jag saknar svar på frågan, hur vi skallhantera det här framöver. Jag har påvisat att flera län har ett högreskatteuttag och ännu flera en lägre skattekraft än . Visst har manbehov också i andra 62 Bergslagslän,i andra Norrlandslän och i en del län också söder ut, inte ens Nr 114 eget län undantaget. 46 () repHk: gersvaret att den offentliga sektorn skall Resionalpolitiken fortsätta att byggasut och tar avstånd från . Låt rnig konstatera att om manfortsätter att bygga ut den offentliga sektorn, minskar man i motsvarande gradutrymmet inom den enskilda sektorn. De här två sektorerna fungerar som tvåkommunicerande kärl, beroende av varandra ungefär som i ett timglas. Skall man bygga ut den offentliga sektorn, måste manalltså ta undan ekonomiska resurser som i annat fall skulle ha stått tillförfogande för näringslivet och för övriga initiativ inom den enskilda sektorn.Fortsätter man med den här processen, hamnar man i ett läge-ivarje fall pekar trenden på det - där praktiskt taget alla våra inkomster måstegå till offentliga utgifter. Nej, jag vill snarare hålla med , ochjag skall ånyo citera hans tal i : "Det är uteslutande genom lägre konsumtion och högreindustriproduktion vi kan klara krisen. Det är uteslutande genom enindustriell expansion som underskotten i bytesbalansen kan minskas. Det äruteslutande med varor vi kan betala vår import." Den enskilda sektorn, som ytterst har att försörja ochbära upp den offentliga sektorn, måste alltså få nödvändigt utrymme för att viskall kunna klara våra åtaganden. Det gäller inte minst i fråga omregionalpolitiken, som vi nu diskuterar. 47 HANS () replik: Jag har inte, , tagit avståndfrån uttalanden. Vad jag har sagt är att jag inte tar någotansvar för dem. Jag har läst hans tal från , och det förefaller somom han har fått mer gehör för det från än fråu' mig. Jag skall återkomma till frågan om den offentliga sektorn.Elver påvisar att landstingsskatten liksom skattekraften är högre iandra landstingsområden än i . Men det är inte så att vi föreslår entidigareläggning av uppförandet av landstingsbyggnad i för att kommatill rätta med landstingsskatten där, utan vi föreslår det för att komma tillrätta med sysselsättningsproblemen. Dessutom tycker jag att skall vara försiktigmed att redovisa ekonomiska resultat från . Vilken skatt måste maninte ta ut framöver, då länet dels har berövats 100 milj. kr. enligtpropositionen om kommunalekonomi, dels fått utstå vådorna av allt annat som hardrabbat ! Här är det fråga om konkreta och brasysselsättningsåtgärder. De nödvändiga investeringarna är såvitt jag vetplanerade av ett enigt landsting. Därför finns det all anledning att biträdadem. Vi inser till fullo att industrin i Har regeringen några förslag till åtgärder, så bör den föra framdem för prövning. Jag förstår att inte har så många argumentatt komma med och att det är därför som han så envist talar om de skildauppfattningar som vi har om hur dessa 20 milj. kr. Menskillnaden är väl inte principiell så till vida att det ena förslaget är mercentralistiskt än det andra? Hur gick det till när ni föreslog bolag i Jämtlandoch ? Överlämnade ni allt till kommunerna utan att vilja säga tillom någonting själva? Nej, frågeställningen är ganska ointressant, och jag harinte velat förstora skillnaderna mellan vår reservation och majoritetensförslag. menade att den offentliga och enskildasektorn var som kommunicerande kärl, dvs. om man ökade den ena så minskade denandra. Vilket belägg har han för det? Jag tror snarare att den offentligasektorn har haft utomordentligt stor betydelse för att utveckla näringslivet iinte minst vårt land. Jag kan bland många andra hänvisa till ,, som har påvisat detta samband. Det är en myt av industrin att påstå att den offentligasektorn har tagit i anspråk arbetskraften, så att industrin inte har kunnatexpandera. Av de 400 000 människor som haranställts inom den offentliga sektorn har varit kvinnor, och av demarbetar på deltid. Menar att industrin har efterfrågat denarbetskraften, att det är avsaknaden av den som har gjort att industrin intehar kunnat expandera? Eller menar att den offentliga sektorn hartagit i anspråk de ekonomiska resurserna på företagen? De svenska företagen hari dag enligt uppgift en likviditet på . Det finns ingetmotsatsförhållande mellan offentlig sektor och privat näringsliv. Förste vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 48PÄR (): har redovisatcenterns principiella syn på det vi nu behandlar, nämligen den aktuellaregionalpolitiken. Jag vill bara betona att vi anser det mycket angeläget ochvärdefullt att vi dels får möjligheter till förstärkta regionalpolitiskainsatser , dels får bättre möjligheter att åstadkomma inomregionalbalans i de olika länen. När man skall skapa en jämnare fördelning avsysselsättningstillfällena över landet måste man se både till den industriellaverksamheten och till tjänste- och servicesektorn, oavsett om den är privateller offentlig. Den offentliga sektorn svarar för en mycket stor del avsysselsättningen i vårt land. Det är också en andel som har ökat kraftigt.Framför allt ägde denna ökning rum . Och det råder ingettvivel om att det har varit en klar tendens att fillväxten av denoffentliga verksamheten har haft en centraliserande effekt. Det har inneburitatt huvudstaden, residensstäderna i länen ochlokalt de kommunala centralorterna har fått de största tillskotten avarbetstillfällen. Om vi vill skapa en jämnare fördelning avsysselsättningstillfällena, måste vi således allvarligt arbeta för att fördelaockså de offentliga arbetstillfällena bättre över landet. Vi måstedecentralisera den statliga verksamheten. En stor insats i detta arbete gjordesunder genom utflyttningen av statliga verk från till andradelar av landet. Den utvärdering som har gjorts av denna utflyttning har visatpå mycket positiva erfarenheter. Det gäller för , därutflyttningarna har bidragit till en lugnare tillväxt, för de orter som harfått ta emot de nya arbetstillfällena och - när väl de akutaomställningsproblemen varit över - för de verk som har flyttat. 1 det fortsatta arbetet kanske det inte blir särskiltaktuellt att flytta hela stora verk. Men vi har från arbetsmarknadsutskottetssida, med stöd av , framhållit att nya verk ochstatliga organ i första hand skall placeras utanför huvudstadsområdet. Dettillskapas inte så ofta nya verk, i synnerhet inte i rådande statsfinansiellaläge. Det är därför viktigt att vi också tittar på andra sätt attdecentralisera statlig verksamhet. Det som i detta sammanhang är särskilt angeläget är att vifår till stånd en decentralisering av beslutsfattandet - en decentralisering avbeslutsfunktionerna från centrala myndigheter till regionala och lokalasådana. Det har på detta område dragits i gång en ganska omfattande verksamhetsedan den första Fälldinregeringens tillträde. Denna verksamhet har lett tillatt man nu är i färd med att banta flera centrala ämbetsverk och lägga utbeslutsfunktioner på län och kommuner. Detta är mycket positivt. Det lederdels till en bättre fördelning av arbetstillfällena över landet, dels till enbättre demokrati, i och med att man flyttar besluten närmare människorna. Man kan också tänka sig att decentralisera delar avverksamheter i statliga verk. Det uttalar sig utskottet i detta betänkandepositivt om. Det är viktigt att decentraliseringsarbetet inte bara skerpå central nivå utan också regionalt och i kommunerna. Även i länen bör detfinnas utrymme för en utflyttning av landstingsverksamhet,länsstyrelseverksamhet och annan statlig länsverksamhet från residensstädernaoch de allra största orterna till andra orter i länet. På samma sätt bör det imånga fall finnas goda möjligheter att i kommunerna flytta ut olikaadministrativa funktioner från centralorten till mindre orter. Genom en sådanhär målmedveten strävan bör vi kunna få en ganska betydande effekt när detgäller att åstadkomma en bättre fördelning av arbetstillfällena över landet. Regeringen har gått i spetsen för detta arbete, inte minstgenom den decentraliseringsdelegation som har tillsatts under statsrådetJohansson. Men det är klart att den industriella utvecklingen är likaviktig. Och här sammanfaller olika önskemål. Vi har totalt, ur samhällets synvinkel, ett starkt behovav en positiv industriell utveckling. Det har här i kammaren förts en intensivdebatt fram och tillbaka om den offentliga sektorn kontra den privata. Och ävenom man kanske inte kan skriva under på fimglasresonemang är detklart att om vi skall åstadkomma balans i våra affärer med utlandet är det 5 protokoll1980/81:114-115 viktigtatt vi expanderar sådan verksamhet som kan leda till antingen en ökad svenskexport eller en minskad svensk import. Och med det syftet kommer naturligtvisindustrin i första rummet-vår tjänsteexport och tjänsteimport är ganskabegränsad. Ur total samhällsekonomisk synvinkel är det alltsåangeläget med en positiv utveckling av vår industri. Och det är viktigt attdenna industriella expansion får en regionalpolitiskt riktig utformning, så atttillväxten framför allt sker i de delar av landet där behovet av nyaarbetstillfällen är störst. Föreställningen att vi skulle lösa de regionalpolitiskaproblemen och sysselsättningsproblemen i det här landet framför allt genom enständig expansion av servicesektorn - vare sig den är offentlig eller privat -är alltså felaktig. Det samhällsekonomiska utrymmet tillåter inte en alltförstor sådan expansion. Detta gör att ett av de recept som socialdemokraternaangett för att lösa situationen i , nämligen en snabbare utbyggnad avlandstingets verksamhet, är ett ganska farligt recept - det är något av enDöbelnsmedicin. Om man genomför den snabbutbyggnaden av landstingsinstitutioneni skulle man visserligen få en temporär förbättring av sysselsättningen,men i varje fall om man sedan tänker utnyttja de här institutionerna blir denekonomiska belastningen i efterhand desto besvärligare. Det gör att enutvidgning av landstingsverksamheten som huvudrecept för att lösasysselsättningsproblemen i inte gagnar särskilt väl på långsikt. Kraftresurserna måste i stället inriktas på denindustriella utvecklingen. Och det är också den vägen som utskottsmajoritetenhar valt genom sin föreslagna satsning på 20 miljoner extra till industriellutveckling! Den skall också ses mot bakgrund av att utskottet förraåret föreslog en extra satsning på 12 miljoner till . Det är alltså enupptrappad industriell insats som vi har ställt oss bakom på det här sättet. Som tidigare framhållits vill inte vi att nuskall öronmärka de här pengarna, utan man måste låta de regionala organen fådet avgörande inflytandet. Mot den här bakgrunden, fru talman, vill jag yrka avslagpå reservation 6. som rör , och reservation 5, som är enföljdreservation. Får jag sedan, fru talman, framhålla att när man gör denhär typen av industriell satsning, då är det viktigt att inrikta resurserna påatt vidareutveckla befintliga företag och skapa möjligheter att starta nyaverksamheter. Att flytta företag mellan olika delar av landet tror jag arenförgången typ av regionalpolitik. Det finns ju inte någon region i landetsom har överskott på industrisysselsättning och som gladeligen skulle kunnaavvara industriella insatser. Det är viktigt att man i och på andrahåll utnyttjar de resurser som ställs till förfogande och inventerarmöjligheterna att på den industriella bas och med de naturförutsättningar manhar få en positiv industriell utveckling. När det gäller skogslänen vill jag särskilt peka på demöjligheter som finns inom energisektorn. Där finns möjligheter att utvecklaproduktion av skogsenergi,torv osv., som bör tas till vara. Självfallet hade det, om vi inte haft detelöverskott som kärnkraftsprogrammet har drabbat oss med, varit lättare attåstadkomma den här utvecklingen inom energisektorn, men icke desto mindre ärdet viktigt att man utnyttjar de förutsättningar som finns för en positivindustriell expansion. Detta gäller bl. a. för , vilket har kartlagtsav engagerade grupper där. Ett annat område där utskottet är berett att förordasärskilda satsningar är bruksorterna. Vi har här tagit ställning för ett stödmotsvarande i princip det stöd som kan utgå i stödområde 4. Detta är angelägetmed hänsyn till de speciella problem som finns på våra bruksorter - också ArneFransson har framhållit detta i sitt anförande. Socialdemokraterna begär ireservation nr 4 ett särskilt åtgärdsprogram för bruksorterna - det äregentligen ett gammalt krav som upprepats. Utskottet konstaterar att ett sådantåtgärdsprogram faktiskt är under utarbetande och hänvisar till att enregionalpolitisk proposition är på väg. Det är ganska självklart att särskildaåtgärder av den här typen tas fram i det sammanhanget. I avvaktan på dettainnebär utskottets förslag om förstärkta regionalpolitiska insatser ibruksorterna en betydande hjälp. Men jag medger gärna att vi är sent ute med dehär insatserna. föreslog att flertalet av dessa orterskulle placeras i stödområde 4. Om socialdemokraterna, som talar så varmt förbruksorterna, i praktisk handling hade stött oss den gången, skulle situationeni en lång rad kommuner ha varit betydligt bättre än den är. Jag tyckeratt det är att beklaga att socialdemokraternas engagemang för bruksorterna baratar sig uttryck i reservationer och inte i praktiska åtgärder. De hade jutillfälle att faktiskt påverka utvecklingen i samband med det regionalpolitiskabeslutet . Ett annat socialdemokratiskt förslag är att vi skallinrätta nya industricentra på ett antal orter, nämligen i , ,och . Vi är helt på det klara med att det krävs kraftfullaregionalpolitiska insatser i de här orterna, och vi är beredda att stödja det.Men vi är inte säkra på att den rätta åtgärden är att bygga industricentra, ivarje fall inte i den form de har . Erfarenheten visar att de drivs i enganska dyr och i många fall opraktisk form, som inte heller ger kommunerna detinflytande som skulle vara önskvärt. Därför är vi, såvitt jag förstår, eniga omatt man skall utreda formerna för industricentra. Att innan man har gjort detinrätta industricentra på fyra nya orter verkar inte särskilt förnuftigt. Från sida tror vi mera på att satsa på kommunalaindustrihus. Vi har under en lång följd av år hävdat att detta är ett merafruktbärande sätt att tillgodose framför allt småindustrins lokalbehov. förslag ökas också möjligheterna att bygga kommunala industrihus iolika delar av landet, och det tycker vi är mycket positivt. Jag yrkar därföravslag på reservation nr 3. Får jag , fru talman, konstatera att till destärkta regionalpolitiska medel som vi kan komma att behöva för framtiden hörnaturligtvis också etableringskontrollen, som var inne på. Dennaoch många andra principfrågor kommer vi att få ta ställning till när den nya Då kommer vi också att få behandla frågan omeventuella styråtgärder när det gäller den privata service- och tjänstesektorn,och det vore ganska orimligt att springa före den propositionen och taställning . Därför yrkar jag också avslag på reservation 2. är det på sätt och vis ett regionalpolitisktmellanår. Vi väntar alltså på de principiella förslagen från regeringen, sombygger på ett omsorgsfullt arbete ute i länen. Det är rimligt, tycker jag, attvi i avvaktar denna sammanställning av de önskemål som finns runt omi landet och de erfarenheter som man där kan ha samlat på sig, innan vi vidtarytterligare åtgärder. På vissa punkter har vi redan flyttat fram positionerna,som jag sagt. Vi vet att det behövs mer långtgående åtgärder, och det är minförhoppning och övertygelse att vi kommer att få ta ställning till dem ganskasnart här i , när den nya propositionen kommer. Jag yrkar alltså, fru talman, avslag på samtligareservationer och bifall till utskottets hemställan. 49HANS () replik: Jag skall bara beröra den del av PärGranstedts anförande som hade anknytning till förhållandena i . påpekade att det är viktigt att satsa på enindustriell utveckling av , och han menade att det hadeutskottsmajoriteten gjort genom att föreslå att 20 milj. kr. skulle anvisas förändamålet. Jag delar helt uppfattning att det är mycket viktigtatt satsa på den industriella utvecklingen i , men jag förstår inte hurPär kan mena att 20 milj. kr. skulle kunna lösa problem.Sedan 1975 har 9 000 arbetstillfällen försvunnit i . F. n. har man 6000 arbetslösa. Man har en tung och besvärlig industri, framför allt inomskogsindustrisektorn, och kan ju genom kontakt med NCB försöka tareda pä vad det kostar att upprätthålla sysselsättningen och skapasysselsättningstillfällen inom den typen av industri. Jag har inget att erinra mot att de 20 miljonerna ställstill förfogande, men att göra gällande att detta skulle vara sättet att angripaproblemen i är ju att försöka förvilla. Det finns ingen färdig ochklar lösning på någotdera hållet när det gäller problem, men vi haranvisat en möjlighet att gå ett stycke vidare. säger att det är en farlig väg atttidigarelägga landstingsinvesteringar, för det följer driftkostnader med. Fårjag fråga ; Vad är det för skillnad? Är det inte farligt atttidigarelägga de statliga byggnadsinvesteringarna? Enligtarbetsmarknadsministern skall man tidigarelägga investeringar för 1 miljard.Blir det inga driftkostnader då, eller skall dessa anläggningar inte tas ibruk? Vad är det för skillnad mellan att tidigarelägga statligabyggen och att tidigarelägga landstingskommunala byggen? Jag tror jag vågarsäga att en tidigareläggning av de landstingskommunala byggena är minst likaangelägen och lika nyttig som en tidigareläggning av de statliga byggena. Jag skulle vara mycket intresserad, om utveckla Nr 114 skillnaden mellan de olika åtgärderna. 50 () replik: Först och främst trorjag faktiskt inte att jag har gjort gällande Resionalpolitiken att de 20miljonerna skulle vara någon allena saliggörande medicin för den industriellautvecklingen i . Jag tror inte heller att utgår frånatt beviljandet av dessa 20 miljoner är det enda som kommer att göras förVärmland. Det är faktiskt så att hela den medelsarsenal som samhället har tillsitt förfogande inom regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitiken står äventill förfogande. Och flera Värmlandskommuner ligger ganska högt istödområdesplaceringen. Det finns alltså betydande resurser där som står tillVärmlands förfogande. Därtill kommer tidigare gjorda specialinsatser förVärmland och de särskilda insatser som har gjorts inom industripolitikens ramnär det gäller skogs- och stålindustrin för att lindra effekterna avstrukturomvandlingen i . Det är kanske att göra sig litet väl naiv, HansGustafsson, att stå här och låtsas som om man trodde att beviljandet av de 20miljonerna var det enda som gjordes för . Så är naturligtvis intefallet. Vi är starkt medvetna om att är ett län somkräver särskilda insatser och att sysselsättningsproblemen i ärallvarliga och allvarligare än i de allra flesta län i det här landet. Därförär vi alltså beredda att utöver den betydande medelsarsenal som vi har förVärmland, liksom för alla andra skogslän, göra denna specialinsats som jagmenar skall avse framåtsyftande industriprojekt som en extra stimulans i denhär regionen. När det sedan gäller skillnaden mellan statligainvesteringar och landstingsinvesteringar, så är det hela egentligen inte såförfärligt konstigt. I och för sig är naturligtvis landstingsinvesteringarnavärdefulla - de gör säkert nytta. Vi kan bygga hur mycket sjukhus som helst idet här landet, och det dröjer länge innan vi riskerar att de står tomma. Dettror jag också. Men vet vi att det här får kostnadskonsekvenser, ochfrågan är om detta är den huvudinriktning vi skall ha när det gäller vårdensutveckling - att satsa mer och mer på stora institutioner, ellersmå institutioner.