prot · G40953 · 1980-12-31 00:00:00 — Men kommer regeringen med en proposition som sätterkoncessionsnämndens beslut ur spel och som innebär fortsatt flyg med Fokkern, ipraktiken in . De förändringar i koncessionsnämndens beslut som föreslåsi propositionen är katastrofala för invånare och även för mångamänniskor i grannkommuner. De tidigare besluten har vilat på hälsovårdsstadgan.Koncessionsnämndens beslut skedde enligt miljöskyddslagen. Där sägs attmiljöstörande verksamhet skall lokaliseras till minst störande plats mediakttagande av rimliga ekonomiska hänsyn. Jag förutsätter attkoncessionsnämnden tagit dessa rimliga ekonomiska hänsyn. Det är inte oftakoncessionsnämnden ger så hårda direktiv som i fråga om jetflyget på Bromma.Just därför måste beslutet leda fill eftertanke. Ofta får vi höra att det inte alls finns någon enhetligopinion bland eller invånare mot flygbullret på . Ja, självklart finns det många människor som inte ärstörda, t.o.m. fler än som är störda. Men av de mer än 80 000 människor som borunder bullermattan är det ändå många tusen som lider av Brommabullret. Dessutomär det klarlagt att stora delar av i övrigt också störs av bullret.Enligt pekar det vetenskapliga underlag som finnsentydigt på att förhållandena kring på grund av trafiken med F28är sådana att den inte bör fortgå. Till bilden skall naturligtvis också läggas det faktum attjettrafiken har ökat och fortsätter att öka. har trafiken mer änfemdubblats. finns det också mätresultat som visar attluftföroreningssituationen är mycket mer alarmerande än man känt fill. Så här sade såsomfinansborgarråd i : "Med hänvisning till beslut i kan beredningen ej acceptera sådan flygverksamhet som innebärsanitär olägenhet på . Återståendealternativ synes vara en flyttning av denna flygverksamhet till ." Det var då det! För en statsman är naturligtvis hänsyntill människors välbefinnande främmande. Det framgår ju också av vad häri kammaren : Som stockholmare vill jag inteför behålla . För kommunikationsminister ärtidigare löften till stockholmarna till intet förpliktigande. säger här i kammaren att är ohederlig och redovisar mätresultat som äranpassade fill dess egna intressen. Det är ett häpnadsväckande påstående.Skulle dagliga mätningar kunna manipuleras och vara mindre tillförlitligaän en ensam människas funderingar? Ovedersägligt är att under arbetskonflik-teni våras gav hälsovårdsförvaltningens mätningar helt andra resultat beträffandeförekomsten av buller och avgaser. Borde inte kommunikationsministern bemödasig om större vederhäftighet? I proposifionen sägs att fattadebeslut om bevarande och upprustning av . Men beslutet innebar ju ocksåatt Fokkern skulle flytta ut och att jetflyg skulleåterupptas först sedan upprustning skett och tillräckligt tysta plan hadeskaffats. Förre kommunikationsministern uttalade i dendebatt som dä fördes här i kammaren på direkt fråga av ;"Sä länge miljö- och hälsovårdsnämnden i anser att Fokkern F-28är en sanitär olägenhet är den också borta från ." Det var då det. Jag kan förstå om kännersig sviken. hade ju faktiskt beslutat om förbud förflygning med Fokkern på . Så blev det nu inte. I stället för att planeraför att genomföra beslut gav luftfartsverket tillstånd tillytterligare flygning med Fokkern fram till . Så kan manockså handha uppdrag, uppenbarligen. Den tekniska och industriella utvecklingen har avigsidor,oftast stora sådana, inte minst när det gäller människors livsmiljö. Man kaninte alltid tillfredsställa människornas önskan om tillräckligt ren och lugnmiljö. Men man kan inte heller frigöra sig från känslan av att miljöproblemenväger lätt i konkurrensen med ekonomiska och mer krassa värderingar. Det är ett cyniskt resonemang som förs i propositionen,naturligtvis inte oväntat, från kommunikafionsministern och de intressen hanföreträder. De många människorna får vänja sig vid dålig livsmiljö - ettrationellt och och flygplatser m. m. och flygplatser m. m. effekfivtsamhälle kan inte ta sådana hänsyn. De ekonomiska intressena tar över. Flera "neutrala" bedömare menar att kostnadernaför eller är ungefär lika stora- vilket alternativ man änväljer. Kvar står då närhetsbehovet för resenärerna. Kan det vara en rimligavvägning? Förre kommunikationsministern uttalade på sinfid, att det inte finns någon flygplats i världen som ligger så centralt somBromma - mitt inne i bostadsbebyggelsen - och att därför bör bevaras.Att flygplatsen ligger mitt i bostadsbebyggelsen är ju tvärtom ett förhållandesom gör den olämplig, framför allt för den bullrande jettrafiken. Det kommerinte inom överskådlig tid att finnas jetplan som inte skapar bullerproblem itättbebyggt område. Även om koncessionsnämndens bullerreduceringskrav hadeuppfyllts skulle det ha inneburit omgivningshygieniska problem. Det är jufaktiskt så att de bullernivågränser som man åberopar i olika sammanhang ärsatta utifrån de tekniska möjligheter som finns för tystare plan - inte utifrånhur människor besväras av bullret. Dessutom är det så att en upprustning av till enmodern rationell flygplats måste bli så omfattande, att det är jämförbart medanläggandet av en ny flygplats. De miljömässiga bedömningarna bör då enligtluftfartsinspektionens uttalande utgå från de krav som gäller för nyaflygplatser. Om , vilket är sannolikt, inte förnyarmarkavtalet 1996 kan det bli en dyr investering. Det vore naturligtvis betydligt besvärligare att ta bort jetflygetfrån om det inte fanns ett alternativ. finns som urmiljösynpunkt är en betydligt bättre flygplats. I både och harhelt nya flygplatser måst anläggas. Det har ändå ur samhällsekonomisk synpunktansetts vara försvarbart. Här finns ett alternativ, , som för de flestaresenärerna torde vara acceptabelt. Med det socialdemokratiska förslaget omsnabbare förbindelser till blir tidsskillnaden i resfid obetydlig. Detkan bara vara landshövdingar som har mera bråttom. "Folkflyget äventyras", säger man. Men enligtordföranden i lufttransportutredningen, , är det jutaxiresenärerna man ömmar för. Är det en rimlig avvägning? Jag ber med detta att få yrka bifall tillsamtliga socialdemokratiska reservafioner. 53Tredje vice talmannen (): Herr talman! Låt mig med någraord peka på en grupp medborgare som är ytterst beroende av goda förbindelsermed och till vilken grupp det har getts löften enligt min mening frånriksdagens sida att det skall finnas bra förbindelser med huvudstaden. När 1971 och 1973 fattade beslut omutlokaliseringar av de statliga verken sades ifrån attutlokaliseringsorterna måste ha bra förbindelser med . Det var intenågot som vi som var representanter för de län till vilka de utlokaliseradeverken förlades har framhållit utan det var faktiskt sä att det ansvarigastatsrådet redan i de bådapropositionerna spikade betydelsen av goda förbindelser. Jag skall citera ettpar meningar ur Strängs proposition. säger: "Även om de avmig föreslagna lokaliseringsorterna redan har goda kommunikafioner, delar jagdelegationens uppfattning att särskilda insatser bör göras för att ytterligareförbättra kommunikationerna med och även i möjhgaste mån med landet iövrigt. Jag anser mig ha anledning att utgå från att berörda myndigheter resp.företag på kommunikationsområdet kommer att ha sin uppmärksamhet riktad pådessa frågor." Att vi ägnade så mycket fid i utskottet åt att justdebattera och utreda frågorna om kommunikationernas betydelse förutlokaliseringen berodde dels på meningar i proposifionen, delspå en motion av . Det berodde också och framför allt på att mångaav de grupper som uppvaktade oss i utskottet pekade på vilken betydelse dethade att det fanns snabba kommunikationer och möjligheter att flygafram och tillbaka mellan utlokaliseringsorten och . Jag måste säga attjag för min del som ordförande i det utskott som fattade dessa beslut kännerett ansvar för att de löften vi då gav också blir infriade. Om någon av dessalinjer inom Linjeflygtrafiken till utlokaliseringsorterna genom en snabbförflyttning från ut fill skulle komma att försämras ellerindras, strider detta enligt min mening emot det beslut har fattat. Det kan kanske vara intressant att se litet på hurverkligheten blev efter utlokaliseringen och i vilken omfattning tjänstemännenvid de utlokaliserade myndigheterna använde flyg för sina resor hit tillStockholm. Jag har faktiskt lagt ner en del jobb på att söka utreda detta. Påden karta som syns i bildrutan ser vi att av ungefär 40 - jag tror att detnoga räknat gällde 43 statliga myndigheter som uflokaliserades - förlades intemindre än 26 myndigheter, mina vänner, fill orter som har direktflygförbindelse med . Om vi analyserar dessa 26 myndigheter som här synspå kartan och hur tjänstemännen har utnyttjat flyget, finner vi att 8 av dessamyndigheter var förlagda till och fill och att det på grund avdet korta avståndet inte var praktiskt eller lönsamt att använda flyget. Om viräknar bort dem har vi 18 myndigheter kvar, och 16 av dessa 18 myndigheter harsvarat mig på min fråga i vilken omfattning tjänstemännen använder flyget. I ensammanställning av de svar som lämnats heter det: "De 16 myndigheter frånvilka uppgifter hämtats, har redovisat knappt 13 000 enkla resor till ellerfrån under /80. Dessa har sammanlagt omkring 3150 anställda vilket motsvarar av det totala antalet utlokaliseradetjänster. Öm man utgår innebär detta atti genomsnitt per dag har 27 tjänstemän vid utlokaliserade myndigheter rest turoch retur till via ." Det blir 54 enkla flygresor samtliga arbetsdagar året om.Det var alltså inte tomt prat när myndigheterna uppvaktade det dåvarandeinrikesutskottet och sade, att ett huvudvillkor för att vi över huvud tagetskall gå med pä en utlokalisering är att vi kommer till orter där det finnsgoda flygförbindelser med huvudstaden. och flygplatser m. m. och flygplatser m. m. Jag vill än en gäng säga att det för mig är en hederssakatt infria det löfte som vi gav efter ett direkt råd och ett klartställningstagande från i första hand det ansvariga statsrådet ledamöter har talat om vad flyget betyder för näringslivet i de län somnu har flygplatser och där dessa förbindelser är i fara.Kommunikationsministern räknade upp en rad av dessa flygplatser, och vi hartidigare läst om dem i pressen. Det är naturligt att jag i likhet med BertilJonasson knyter an till situationen i mitt eget hemlän. Där har handelskammarengjort en undersökning bland stora och medelstora företag. Av 90 tillfrågadeföretag har 66 svarat, bland dem Mekaniska Werkstad, Billerud,och flera andra stora företag. 63 av dessa 66 företag säger sig viljabehålla . 57 av dem säger att en flyttning till voremycket olämplig, medan 6 säger att en sådan skulle vara ganska olämplig. Jag tror att bilden är densamma över hela landet. Detfinns ett stort tryck från näringslivet att behålla de snabba förbindelserna,och vi har - jag upprepar det - gett ett löfte till tjänstemännenpä de statliga verken. Det löftet vill jag, herr talman, vara med om attinfria. Därför är det en självklarhet för mig att yrka bifall till utskottetshemställan. 54TOMMY (vpk) replik; är orolig för sin heder.Men jag tycker inte att han skall behöva vara speciellt orolig. Visserligenvill vpk att skall bort, men det är inte det frågan främstgäller. Reservationerna, som diskuteras , innebär enbart att Fokkerplanenskall bort frän . Det har uppgivits för mig att chefen för med nöjeskulle hälsa att Linjeflyg med anledning av en utflyttning till skullelägga ned de linjer .rom bl. är orolig för. Swedairskulle dä med glädje kasta sig över dessa linjer och upprätthålla enflygservice som t. o. m. överträffade den som Linjeflyg presterar. Därmedtorde även kunna rösta med reservanterna. 55 Tredje vice talmannen ()replik; Jag är överraskad över rätttvärsäkra påstående att det kommer att upprätthällas trafik på de flyglinjer vihar talat om även om Linjeflyg skulle lägga ner verksamheten på dessa sträckor.Jag skulle för min del vara ytterligt försiktig med att gä upp här italarstolen och avge en så tvärsäker deklarafion. Kommunikationsministern har alldeles redovisatframtidsutsikterna, och jag har tidningsurklipp med mig som visar vadLinjeflygs VD . säger. Jag skall inte ta upp kammarens tid medatt läsa dem, men jag vill säga att tvärsäkra uttalanden om att flygplatserna iBorlänge, , , , , , m. fl. orterkommer att upprätthållas skulle jag vara mer försiktig med än TommyFranzén. 56NILS-OLOF (): Diskussionen om har som detframgår av den socialdemokratiska motionen 1980/81:113 pågått under en långföljd av år. Olika omständigheter har emellertid gjort att något slutligtavgörande ännu inte tagits. Tidpunkten synes nu vara inne när det slutligaavgörandet skall fattas. Den votering som följer på den här debatten uppfattasdärför som en slutpunkt på kapitlet . Många människor kommer säkerligen att känna sig lättadeefter dagens beslut. Andra kommer att känna stor besvikelse över utgången. Detråder nämligen delade meningar om från vilken flygplats skall opereramed sin inrikestrafik, om det skall ske från eller . Jag tillhör den grupp av många flygresenärer som nyttjaren av de mindre flygplatserna, nämligen . Den flygplatsen tillkom underförsta som en regionalpolitisk satsning såväl av statensom av och kommunen. Flygplatsen har varit och den kommer också ifortsättningen att vara ett mycket bra regionalpolitiskt medel för att byggaupp ett nytt, industriellt sett, nu mycket, mycket sargat , detta underförutsättning att flygtrafik i fortsättningen kan bedrivas på flygplatsen. En flyttning av inrikesflyget till skulle, som jagoch många med mig ser det, innebära sådana ökade kostnader för Linjeflyg attflygtrafiken pä de mindre flygplatserna äventyras. Vi värnar därföräven hårt om den här typen av kommunikationer i . Detta gäller dock inteenbart , utan flera av de andra mindre flygplatserna i övrigadelar av landet berörs också. Jag har i min hemkommun varit en avtillskyndarna till flygplatsen i . Jag har dessutom varit med ochformat ett förslag till yttrande samt tagit ett enhälligt beslut ikommunstyrelsen när det gäller dess yttrande över att bevara flygplatsför inrikestrafik. Samma enhälliga beslut har jag varit med om att fatta ilänsstyrelsens lekmannasty-relse. Detta vet nu människorna i och i vårt län. Hur trorni jag skulle bli mottagen av människorna när jag kommer hem till , omjag inte skulle ge uttryck för samma mening i ? Jag skulle medrätta skämmas att komma hem till utan att jag här har röstat på ettför dem och mig riktigt sätt. Jag har f. ö. sedan i vårasgett klara och entydiga besked om hur jag skulle komma att ta ställning i denhär frågan. Med detta vill jag lämna denröstförklaringen, att jag i huvudfrågan, som gäller bibehållandet av , kommer att rösta för utskottsmajoritetens hemställan. I deövriga momenten i utskottsbetänkandet, som inte rör utan bl. a.marktransporter, kommer jag att rösta på de socialdemokratiska reservationerna. Låt mig deklarera, herr talman, att jagingalunda känner någon som helst stolthet eller känsla av välbehag över attnödgas avvika från partigruppens linje i en viktig fråga. Jag hoppas att dettaär en engångsföreteelse. och flygplatser m. m. och flygplatser m. m. 57MARGARETA (): Som redan har framgått av den här debatten ärfrågan om en enda läng lidandets historia. Den harkännetecknats av ideliga uppskov, förhalningar, undanflykter och förseningar.Utredning pä utredning har tillsatts, och ökar stadigt trafiken medde bullrande Fokkerplanen, F-28;orna. Det är inte utan att man har förståelse för vad skrev till kommunikationsministern, dåpiloterna framförde att den politiska handläggningen av Brommafrågan äransvarslös. Detta påstående skall ses mot den bakgrunden att flygplatsknappast fyller minimikraven när det gäller säkerhetsstandard för enbas-inrikesflygplats. Att förbättrad säkerhet därför måste kosta pengar kanalla förstå. Men frågan om är, förutom en ekonomiskoch trafikpolitisk fråga, också en miljöfråga. Det tycks dock inte utskottsmajoritetenvilja förstå utan den har helt fastnat på kostnadsaspekterna. Och det är heltriktigt en mycket viktig synpunkt! Men då skall vi observera att det rådermycket delade meningar om vilka kostnader det kommer att bli om inrikesflygetskall vara kvar på och vilka kostnader det blir om det flyttar ut tillArlanda. Den generaldirektör som luftfartsverket hade ochsom hade arbetat i företaget ansåg att kostnaderna skulle bliungefär desamma om trafiken var kvar pä eller flyttade till . I propositionen har man i Arlandaalternativet räknat meden tredje bana som belastar detta alternativ. Men denna tredje bana måstebyggas ändå, oberoende av om Linjeflyg flyttar till eller ej.Visserligen måste den komma fill stånd tidigare vid Linjeflygs flyttning tillArlanda, men det är ej korrekt att låta hela denna luftfartsverkets kostnad, ca330 miljoner, belasta Linjeflygs kostnadsandel. Möjligen kan det vara rimligtatt räkna in 100 miljoner i den aktuella kostnaden på lång sikt - och detförändrar ju väsentligt kostnadsjämförelsen mellan och , tillfördel för . Om Linjeflyg flyttar ut till , räknar regeringenmed att det blir nödvändigt med stora kapacitetsökningar och därmed kostnaderpä Arianda. Men i Brommaalternativet är man inte lika omsorgsfull med attomnämna och beräkna de investeringar som blir nödvändiga. Man räknar sålundainte med en förlängning av banan, bortsprängning av berg, inlösen avfastigheter eller andra åtgärder som bhr nödvändiga på grund avsäkerhetsbestämmelser som t. ex. föreslagits i tidigare utredningar och somPilotföreningen alltjämt anser är nödvändiga om trafiken skall vara kvar påBromma. Men skulle dessa åtgärder bli aktuella för genomförande får mansäkerligen räkna med kraftigt motstånd från dem som berörs av dessamiljöingrepp. De kommer naturligtvis att känna sig mycket oroade. Nej, utskottet talar i stället om hurotillräcklig kapaciteten är pä och hur litet som behöver göras påBromma. Man borde väl i stället erkänna att är en modern flygplats meden ny och ändamålsenlig utrustning,medan är en gammal och sliten flygplats, som inte heller nämnvärt kanöka sin kapacitet. Om man skulle rusta upp till en acceptabelstandard blir det nästan jämförbart med att bygga en ny flygplats. I de jämförelser som man gör då det gällerinvesteringskostnaderna har man inte, som redan sagts här, tagit med dekostnader som kommer att drabba Linjeflyg för en ny flygplansflotta i ställetför de 13 Fokkerplanen -kanske en miljard. Däremot räknar man med Linjeflygsinvesteringskostnader på 100 miljoner på för en ny hangar. Är det f. ö. någon som på allvar tror att Linjeflyg redan1985 kommer att göra sig av med de 13 Fokkerplanen, varav många är relativtnya? Nej, risken är väl väldigt stor - även om vissautfästelser görs - att när vi kommer till 1985, då kommer en ny begäranom uppskov. Orsaken kan vara att de nya utlovade planen blivit försenade elleratt det inte kan anses ekonomiskt försvarbart att på en gång göra sig av medfullt användbara plan. Vi skall inte förundra oss över om de bullerstördamänniskor som varit med om alla tidigare löften och förseningar ger uttryck fördenna oro och tro. Skulle beslutet har innebära att Linjeflyg får varakvar på , får man nog räkna med att Fokkerplanen delvis kommer att finnaskvar ytterligare ett tiotal år. Ett ofta återkommande krav bland de av flyget störda äratt ett definitivt beslut måste fattas nu när det gäller att få bort flygetfrån , I propositionen sägs visserligen att tystare plan skall skaffasfram. Det har sagts , och bl. a. utlovades sådana här ikammaren, då vi hade en stor Brommadebatt. Då sades det att tystare plan skullefinnas redan nu . Men sådana är ju inte i trafik ännu.Kanske de finns på ritbordet, men någon egentlig tillverkning har ännu inteskett. Och det är ganska väl känt att man inte med säkerhet kan säga hurbullerdämpade de verkligen blir. Det framkommer exakt föi-st när de provkörs. Även om dessa tystare plan mot förmodan skulle vara såbullerdämpade som det uppges, uppfyller de ändå inte koncessionsnämndensbestämmelser. I den sammanställning som gjorts av miljö- ochhälsovårdsnämnden beträffande bullerproblemen på redovisas bland mångaandra tvä beslut som exemplifierar hur känsligt läge har frånomgivningshygienisk synpunkt. förbjöds jetflygplanet på ,vilket fick fill följd att SAS flyttade till med hela sin inrikestrafik1969. 1974 förbjöd miljö- och hälsovårdsnämnden nättrafik på mellan och 06.00. Härtill kommer koncessionsnämndens utslag i juli 1979.Detta innebär att landets högsta miljövårdande organ anser att Brommaflygetinnebär en klar miljöolägenhet och att F-28-trafiken skall upphöra vid utgångenav . beslut att endast minst tystareplan skulle få trafikera godtogs av kommunen, som alltså inteöverklagade. och flygplatser m. m. och flygplatser m. m. m. fl. anförde däremot besvär hosregeringen över koncessionsnämndens beslut. Viktigt är då att uppmärksamma attluftfartsverkets överklagande inte gällde att flygplanet skallupphöra att trafikera senast vid utgången av . I den delengodtog luftfartsverket koncessionsnämndens utslag. Överklagandet gällde endastden ljudnivå som skall gälla för de plan som skall ersätta Fokkern på . I propositionen sägs också att man genom särskildaåtgärder på Fokkerplanens motorer skall kunna minska bullret med ett par tredecibel. Men har svensk expertis slagit fast att F-28saknar förutsättningar att leva upp till andra bullernormer än dem sommotorerna en gång har konstruerats för. Men vad värre är - kanske en eventuellbullerdämpning aldrig kommer att märkas, om piloterna skulle göra allvar avsina uttalanden om att de kan förändra "cut-back"-förfarandet. Detskulle i sä fall innebära en bullerökning med . När man bedömer bullerfrägan på får man inte hellerglömma bort att antalet flygrörelser med F-28 har mångdubblats under senare år.De har ökat från ca 6 1975 till 32 250 är 1979.1 är beräknas de till ca34 000, och skulle planen vara kvar ända till 1985 torde det väl dä vara ca 40000 flygplansrörelser . En fråga som utskottets majoritet - av förklarliga skäl -har berört mycket litet är luftföroreningarna på och omkring . Men detföreligger ju en alldeles färsk rapport, som vi har hört här, iär. Jag själv är helt naturligt intresserad av denna rapport, eftersom jag förett par år sedan motionerade här i just om riskerna medluftföroreningarna från flyget vid . I svaret på min motion hänvisades dåtill de resultat som skulle komma fram vid den undersökning som pågick. - och redan då jag väckte min motion - hardet i takt med den ökade jettrafiken kommit klagomål över fotogenlukt samtnedfall av partiklar och vätskedroppar. haralltså kunna notera ytterligare ett miljöproblem för boende runt Bromma vidsidan av flygbullret, nämligen luftföroreningar. Jetmotorer arbetar nämligen med stort luftöverskott,vilket medför förhållandevis stora kvävedioxidutsläpp. Kvävedioxid ger i högahalter akuta och bestående lungskador. En typ av kolväten är cancerframkallandeoch har omkring uppmätts i högre grad än på de mest trafikerade gatornai innerstan. De uppmätta halterna när det gäller dygnsmedelvärden avkväveoxider har legat i samma intervall som anges som högsta tillåtna halt iJapan. Det är alltså inte underligt att man får brev och telefonsamtal frånoroliga föräldrar som på grund av luftföroreningarna inte vågar släppa ut sinabarn. Det är inte heller underligt - med tanke på bådeluftföroreningarna och bullret - att alla myndigheter som sysslar medmiljöfrågor i landet har sagt att jetflyget bör flytta från Bromma.Det är alltså inte bara miljö-och hälsovårdsnämnden i som tycker detutan bl. a. också , , planverket ochkoncessionsnämnden. Utskottet är inte berett att egentligen tillstyrka någraförbättringar av kommunikationerna till . Man stryker inte heller underde vinster som görs genom att alla omstigningar och byten kan ske på sammaflygplats. Men man berör inte heller transporterna till och från med ettord. Man måste säkerligen räkna med längre buss- och bilköer till på denfrån trafiksynpunkt så känsliga . Den tidsvinst som man nu gör iförhällande fill skulle ganska lätt kunna försvinna.