prot · G40960 · 1980-12-31 00:00:00 — Trots allt är det uppenbarligen så atfbeslutet i koncernledningens styrelse att ta konsekvenserna av den ekonomiskautvecklingen för Öresundsvarvet har rensat luften och atf alla goda krafter nuinriktas på att lösa problemen i omsorgen om de anställda och om regionensutveckling. Jag kan alltså när det gäller de värderingar som härhar gjort av situationen i allt väsentligt instämma med honom. Jag vill tillägga i det här sammanhanget aft vi frånindustridepartementet självfallet är djupt involverade i vad som händer iLandskrona, dag för dag prakfiskt taget, även om det ännu infe har föranlettnågra konkreta beslut. Mitt intryck av det fortlöpande arbetet med att lösaproblemen i är atf kommunen, facket och varvsledningen på eftföredömligt sätt nu gripit sig an arbetet att skapa ny sysselsättning i ställetför den som kommer att försvinna på varvet. Jag tycker att det arbete somutvecklingsstiftelsen har startat också är föredömligt för orter medomställningskriser. Det positiva och optimistiska anslag som vi kunde läsa i enannons från tycker jag vittnar om att man där har rättatfityd fill dessa frågor när man talar om strategiska läge pägränsen fill kontinenten, dess gamla industriella tradition, dess yrkesskickligaarbetskraft, dess goda kommunikationer och allt sådant som rimligen måste varaen fillgång aft kunna visa pä för ett företag som vill etablera sig där. Jag har också goda förhoppningar om att efableringsbolagefsom ett operativt instrument skall komma till stånd och att staten med de medelsom är anvisade för ändamålet skall kunna bidra fill etableringsbolagetsverksamhet. Som jag sade är vi djupt engagerade i problematiken. Vidiskuterar utifrån beslut om lokaliseringsstöd konkreta åtgärder förLandskronaregionen, som jag hoppas också skall kunna realiseras. När tar upp frågan om arbetsgivarens ansvarför de anställda vid varvet, kan jag bara vitsorda att det är självklart attSvenska Varv genom sitt dotterbolag har ett ansvar för sinaanställda. Jag vill också säga att jag infe finner anledning till någon kritikmot det sätt på vilket Svenska Varv har gripit sig an uppgiften. Jag tror att mani bästa samförstånd med facket och kommunen skall kunna lösa problemen. Frågan om det skulle kunna bli plats förreparationsverksamhet vid Öresundsvarvet är jag infe beredd aftsvara pä . Det är närmast en fråga som Svenska Varv har att bedöma, ochdet är ofrånkomligt att den frågan också sammanhänger med hur man disponerarverksamheten vid övriga driftplatser, (. frågade mig också om inte Sundshamnen nu skullekunna realiseras. Det är först och främst en fråga, och det ärnaturligtvis en planfråga både inom ramen för den fysiska riksplaneringen ochnär det gäller planeringen för hamnverksamheten i landet. Jag tror inte attbehandlingen av energipropositionen är det beslutstillfälle vid vilket man farett beslut om hamnen. Men självfallet spelar hamnfrägan en avgörande roll vidbedömningen av framtid. Att frågan inte tidigare bringats tillavgörande kan ju regeringen inte lastas för, utan det beror närmast påomständigheterna. Jag kan också förstå aft kommunen infe har drivit fråganspeciellt intensivt förrän i det senaste skedet när man fått klart för sig hurutvecklingen kommer att bli vid Öresundsvarvet. Frågan om Sundshamnen kommer alltsåaft bli aktuell i samband med behandlingen av den industriella utvecklingen iLandskrona. När och på vilket sätt den kan komma att föranleda förslag frånregeringen kan jag för dagen inte uttala mig om. Verkstadsskolan vid Öresundsvarvet är ju en föredömliginstitution, erkänd som en utomordentlig utbildningsanstalt. Den koppling denhar haft till den aktuella verksamheten vid varvet har naturligtvis varit tillgång. Jag utgår från att verkstadsskolan skall spela en centralroll i utvecklingsplanerna för . Det råder ju inget tvivel om atfverkstadsskolan är en tillgång om man tänker sig att etablera nya företag däroch bygga ut befintliga företag. Det borde vara ett stort intresse fornäringslivet i regionen atf fillsammans med kommunen se till attverkstadsskolan kan leva vidare. Men verkstadsskolans framtid är ju en kommunalangelägenhet, och staten ger, som jag har sagt i mitt svar, statsbidrag för dentypen av verksamhet. Min livliga förhoppning är alltså aft verkstadsskolanskall kunna leva vidare. Om åtgärder för att garantera sysselsättning för deanställda vid Anf.17 (): Jag noterar tacksamt att industriministern nu på verkligtallvar har börjat ta itu med dessa för kommun och regionen mycketvikfiga frågor. Det är också positivt att notera att industriministern sägeraft det är mycket angeläget med konstruktiva lösningar. Ja, förvisso är det så. Men sä tillägger industriministern att han för dagen intehar någon anledning att rikta kritik mot Svenska Varv för det sätt på vilketman har agerat. Därvidlag delar jag inte industriministerns uppfattning. Jagtillhör dem som mycket bestämt hävdar att man pä Svenska Varv bokstavligt talathar suttit med armarna i kors sedan vi i juni förra åretfattade beslut här i . Redan då beslutade vi att antalet anställda vid Om åtgärder för att garantera sysselsättning för deanställda vid Öresundsvarvetskulle reduceras med ungefär 900. Vi anslog som bekant också 100 milj. kr. -öronmärkta för Öresundsvarvet och Landskronaregionen-för att man skulleförsöka ta fram nya jobbat de människor som pä litet sikt skulle komma attfriställas. Men Svenska Varv har över huvud taget inte bemödat sig om att göranågonting. Det är först under den allra senaste månaden - vågar jag väl säga -som det har börjat hända någonting. Det är tacknämligt att notera att man ändåsä småningom har vaknat. Men jag tycker faktiskt att industriministern skall faett resonemang med Svenska Varvs ledning och tala om för den vilket stortansvar den har för de anställda vid och för deras framtid. Jag kan, herr industriminister, ytterligare något utvecklavad jag sade i mitt tidigare anförande om efableringsbolagef. Industriministernhar också i svaret pekat pä bildandet av ett etableringsbolag såsom varande enpositiv sak. Jag delar uppfattningen att detta är en positiv sak, och jaghoppas att det verkligen skall komma att ge ett gott resultat. Men det är faktiskt först efter det att facket och dekommunala representanterna i har lagt fram förslag om detta, tagitkontakter med företag, banker och bankfolk i och Landskronaregionen,som Svenska Varv har börjat att arbeta med denna fråga, alltså först på eftbetydligt senare stadium. är Svenska Varv med i arbetet, och det noterar jagnaturligtvis med tillfredsställelse. Jag vill ha sagt detta som en förklaring till att jag intereservationslöst delar industriministerns uppfattning atf man infe haranledning aft rikta kritik mot Svenska Varv. När det gäller Sundshamnen har, som jag sade, detta ärendelegat i kanslihuset ungefär utan att kommunen har fått något svar. Nusäger industriministern att han förstår aft det är först sedan den här kärvahistorien med Öresundsvarvet har uppstått som man på kommunalt håll har börjatdriva frågan betydligt hårdare. är det ändå inte på det sättet.Kommunalmännen i har nämligen drivit den här frågan. Menärendet har som bekant varit ute på remiss hos olika instanser och därför infekunnat av från den ena dagen till den andra. Det är emellerfid inteobekant aft man tänkt sig aft hamnen bl. a. skulle bli en storhamn för importav kol. Därför hade jag föreställt mig atf regeringen möjligen i samband medden energiproposition som skall komma kunde framlägga förslag ävenbeträffande Sundshamnen. Jag är naturligtvis väldigt angelägen om att svaret påfrågan om en sådan hamn blir positivt, men jag vill ä andra sidan säga att detunder alla omständigheter är angeläget att få ett någorlunda snabbt svar. Frånkommunalt håll lägger man nämligen ned mycken energi och möda på aft försökaförverkliga hamnprojektef. Man har en oändlig massa kontakter med företag ochandra världen över i den här frågan. Man lägger alltså ned stora resurser. Omdet sedan blir ett negativt besked från statsmakterna i en oviss framtid ärdessa satsningar bortkastade. Man borde i så fall kunna satsa resurserna pänågot mer angeläget. Jag hoppas verkligen atf man i kanslihuset rätt snabbtkommer fram till ett beslut i den här frågan. Slutligen vill jag än en gång ta upp frågan om denlärlingsskola, eller verkstadsskola som den oftast kallas, som finns vidÖresundsvarvet. Det omdöme som industriministern ger är helt riktigt - det äringa överord. Skolan har fullgjort en mycket stor uppgift. Jag begriper attSvenska Varv infe är särskilt intresserat av aft driva skolan vidare, men minfräga till industriministern var närmast denna: Kan de elever som jobbarvid skolan räkna med att med Svenska Varvs medverkan få fullfölja sinutbildning? För Svenska Varvs ledninggäller väl detsamma som har gälltför och mig, nämligen att man har velat avvakta innan man så attsäga har klarlagt situationen. Det är alldeles uppenbart aft Svenska Varv, somju stod inför ett likvidationshot för sitt dotterbolag i , måste tahänsyn till de realiteterna, innan koncernledningen ger sig in i ett mer framåtsyftandearbete. Regeringen har utfäst sig aft framlägga sådana förslag för riksdagenaft likvidationshotet undanröjs. Jag har för min del till kommunensrepresentanter sagt att det bör vara angeläget för kommunen att genom direktaförhandlingar med Svenska Varv klara ut hur Svenska Varvs ägaransvar i fråga omLandskronavarvef skall utformas när varvet står inför sin avveckling. a. dessa överläggningar som ledde till att man från kommunens och fackefssida fog upp förslaget om att bilda ett etableringsbolag. Det är den vägen - vid regelrätta förhandlingar mellankommunen och Svenska Varv - som man bör behandla senaste frågaom hur man tar ansvar för de elever som är verksamma vid verkstadsskolan.Jag kan för min del inte ge något omdöme - frågan måste bli föremål förförhandling mellan varvskoncernen och kommunen. Mot den här bakgrunden har jag fillåtit mig aft göra detuttalandet att jag som ansvarigt statsråd inte har någon anmärkning att riktamot det sätt på vilket Svenska Varvs ledning hanterat problemen. Jag märker aftaktiviteten ökar och att man från varvskoncernens sida är beredd att ta sittansvar. Sundshamnen, som återkommer till, är förstsom sist en angelägenhet. Jag vill påminna om hur kommunhanterade utbyggnaden av genom atf för finansieringen bl. a.anlita Nordiska investeringsbanken. I den män hamnprojektet är ett planärendesom vilar hos regeringen är det självfallet en regeringsfråga, men i alltväsentligt är ändå hamnar verksamhet. preciserade sig genom aft hävda att man isamband med att man tar ställning till kolets framtida roll i landetsenergiförsörjning också skulle ta upp den här frågan. Det är riktigt. Ienergipropositionen kommer man att ta ställning till kolets roll i Sverigesenergiförsörjning. Sedan åligger det olika intressenter att med utgångspunktfrån det ställningstagandet värdera framtiden och fatta de investeringsbeslutsom är nödvändiga. Jag har - som är väl medveten om - för minhögst personliga del sagt att jag tycker att en i och för sig lämpliglokalisering av en Om åtgärder för au garantera sysselsättning för deanställda vid Om åtgärder för att garantera sysselsättning för deanställda vid Men den bedömningen måste göras av de intressenter- t. ex. kraftverksföretag - som skall använda kolet. 19 (): Jag skall inte vidare diskutera frågan om Sundshamnen. Jagmisstänker att vi i ett annat sammanhang får anledning att återkomma fill den. Men när industriministern fortsätter aft hävda att hanfrån sina utgångspunkter inte har någon anledning atf rikta kritik mot SvenskaVarv för det sätt pä vilket företaget har agerat kan jag infe dela hansuppfattning. Jag menar aft Svenska Varv har "sumpat" ungefär etthalvt år då det gäller att hjälpa till och försöka ta fram nyasysselsättningstillfällen vid Öresundsvarvet i och iLandskronaregionen. Det är fid som man har förlorat, och den kan man aldrig taigen! Vi vet hur svårt det är att ta fram något nytt i det kärvaklimat som vi lever i. Det kommer uppenbarligen att ta tid. Ju fortareman kommer i gång med den verksamheten, desto större är chansen att det skallstå nya jobb färdiga när de gamla i varvsrörelsen far slut. Det tycker jag bordevara en ambifion också för ledningen av Svenska Varv. Det hade varit angeläget att man kommit i gång med detfidigare. Men det finns ingen anledning att bråka mer om det. Jag tycker ändåatt industriministern i sina samtal med ledning nu skall göraklart att man måste driva de här frågorna med verklig frenesi, så atf dethänder någonting. Vi kan inte föra förhandlingar beträffande verkstadsskolanfrän talarstol - det blir en sak för företagsledningen och kommunalarepresentanter. Men jag tycker ändå atf det bör ligga ett stortsamhällsintresse i att i varje fall de elever som är kontrakterade i dentreåriga utbildningen får en garanfi för att den utbildning som de har skrivitkontrakt om kommer att fullföljas. Det kommer både eleverna och samhället attha nytta av. 5 § Föredrogs och hänvisades 1980/81:3 fill arbetsmarknadsutskottet 6 §Föredrogs och hänvisades 1980/81:220och 221 fill konsfitutionsutskottet 1980/81:222och 223 till finansutskottet 1980/81:224till skatteutskottet 1980/81:225och 226 till socialförsäkringsutskottet 1980/81:227och 228 till socialutskottet 1980/81:229och 230 till trafikutskottet 1980/81:231fill jordbruksutskottet 1980/81:232och 233 fill näringsufskottet 1980/81:234fill justitieutskotfet 1980/81:235till Nr 60 1980/81:236 till lagutskottet den 1980/81:237fill näringsutskottet j5 7 § Anmäldes och bordlades 1980/81:238av om remissförfarandet 1980/81:239 av m. fl.om rätt för kommun att utbetala bidrag för vård av barn 1980/81:240 av ochChristina Rogestam om ändrat öppethållande av vallokalerna, m. m, 1980/81:241 av Carl-HenrikHermansson och om de ekonomiska långtidsutredningarna 1980/81:242 av m.fl. om införande av efableringskonfo för blivande företagare 1980/81:243 av m.fl. omen miljövårdsavgiff på svavelhalfiga bränslen 1980/81:244 av om resultatvärdering av utvecklingssamarbetet 1980/81:245 av m.fl. omen oljelagringsanläggning i Hargs-hamn 1980/81:246av om pansarövningsfältet i 1980/81:247 av ochTage om ändrade regler för pensionstillskott 1980/81:248 av m.fl. om inrättande av en försäkringsrätt i 1980/81:249 av omåterinförande av karensdagar i sjukförsäkringssystemet 1980/81:250av m.fl. om åldringsvården 1980/81:251 av m.fl.om bidragen till boendeservice för handikappade 1980/81:252 av ochKurt om åtgärder mot prostitutionen 1980/81:253 av m.fl. om inspektionen av privatpraktiserande läkares och tandläkares verksamhet 1980/81:254av m.fl. om dagliga tidningar för synskadade 1980/81:255av m.fl. om preventivmedelsrädgivningen 1980/81:256 av omändrade regler för intagning till högskoleutbildning 1980/81:257av om en särskild högskoleenhet i 1980/81:258 av om ettinternationellt universitet i sjösäkerhets-frågor 1980/81:259 av ochGudrun om vissa tjänster för vårdutbildningen i gymnasieskolan m. m. 1980/81:260av m.fl. om SJ:s verksamhet i 77 1980/81:261av om trafiken på flygplats den 15 ianuari 1981 1980/81:262av m. fl. om sammanhållning av vissa resurser inom SJ 1980/81:263 av m.fl. omnybyggnation av 1980/81:264 av m.fl. om utformningenav telefontaxorna 1980/81:265 av och om trafiken påBromma flygplats /81:266 av om skyldighetaft använda säkerhetsbälten i taxibilar 1980/81:267 av m.fl. om båt- ochfärjetrafiken över södra 1980/81:268 av om minskat anslag tillPosthus m. m. 1980/81:269 av in. om åtgärder mot försurning avmark och vatten 1980/81:270 av m.fl. om ålljustring1980/81:271 av m.fl. om åtgärder mot viss animalieproduk- tion 1980/81:272 av m.fl. om obligatoriskförhandsgranskning av nya produkter, m, m, 1980/81:273 av Per . om småföretag i som underleverantörer 1980/81:274 av m.fl. om lotterifillstånd för kooperativa konsumenfgillen 1980/81:275 av Axel m. fl. omförläggning av statlig verksamhet tillGävleborgs län 1980/81:276 av Per m.fl. om det regionalpolitiskastödet 1980/81:277 av m.fl. om sysselsättningen i län1980/81:278 av in. om stödundervisning inom arbetsmarknadsutbildningen1980/81:279 av m.fl. om arbetsgivarnas lockouträff /81:280 avSven-Gösta m. fl. om lokaliseringen av eft institut för metodutveckling m. m. inom den yrkesinriktaderehabiliteringen 1980/81:281 av och om denregionalpolitiska utvecklingen i /81:282 av . om förbud mot avsked vid strejk, m. m.1980/81:283 av om organisafionen av räddningstjänsten1980/81:284 av m.fl. om föreskrifter om klämfria dörrar1980/81:285 av och om besittningsskyddetoch hyressättningen för affärslokaler 1980/81:286 av omdirektverkande elvärme 1980/81:287 av om omprövning av denkommunala 8 §Anmälan av interpellation den Anmäldes ochbordlades följande interpellation som ingivits till kammar- ,c joniiari10S1 1980/81:81 av (vpk) fill statsministern omsysselsättningspolitiken: I valrörelsen hävdadestatsministern att det behövdes 400 000 nya jobb. behövdes 100000 nya jobb. I det nu presenterade budgetförslaget accepteras däremot utanvidare en ökning av arbetslösheten med ca 60 000 människor. Denna ökning är ettdirekt resultat av regeringens ekonomiska åtgärder mot kommunerna, nerdragningav inhemsk efterfrågan, fortsatt lågt byggande, m. m. Om och den borgerliga regeringen tidigareförordat en politik för "full sysselsättning", kan det nu konstaterasatt man definitivt övergivit defta mål. Målet har reducerats till "en iinternationell jämförelse läg arbetslöshet", och man är t. o. m. bereddatt använda ökad arbetslöshet som en metod för att "förbättra"statsfinanserna. I regeringens finansplan och i budgetförslaget aviserasockså en ökad "flytfiasspolitik". Människorna i Norrlands- ochskogslänen, t. ex. och med en arbetslöshet på 15 398 resp.7 922 (), skall nu åter tvingas att flytta till osäkraarbetstillfällen i tätorterna i söder. När det gäller det särskilt hårtdrabbade och utsugna har olika regeringsledamöter, bl. a.arbetsmarknadsministern och industriministern, gjort anmärkningsvärdauttalanden om aft "de stora lösningarnas tid är förbi" och omavveckling av och därmed också nästintill av hela länet. Om centerpartietoch den borgerliga regeringen tidigare talat om "decentralisering och regionalutveckling" visar dessa uttalanden att man definitivt övergivit ocksådetta mål. Detta är en högervridning, en cynisk och lönfagarfientlig politik,och en kvalitativt ny syn på arbetslöshefsproble-men. Under hela 1970-falet har sysselsättningen minskat inomindustrin. De nödvändiga industriinvesteringarna har uteblivit. I stället harde svenska industriföretagen i ökad omfattning gjort utlandsinvesteringar. Regeringen har passivt åsett denna utarmning av svenskindustri utan atf ingripa, och man har inte vidtagit några åtgärder för atttvinga fram investeringar för nya industrier och fler industrijobb i Sverige.De borgerliga parfierna har avslagit alla konkreta och konstruktiva förslag somframställts. Den ökning av sysselsättningen som ändock ägt rum harframför allt varit en utvidgning av den offentliga sektorn. som 100000 industrijobb försvann tillkom ca 400 000 nya jobb inomkommunerna. Regeringen berömmer sig ofta för denna sysselsättningsökning ochtar den som bevis för sina egna framgångsrika insatser. Sanningenär dock att dessa arbetstillfällen tillkommit mot de borgerliga partiernasvilja och atf antalet anställda visserligen ökat pä senare tid men ännu ärlägre än t. ex siffror. F. ö. minskar nu också sysselsättningen, ochantalet sysselsatta kommer atf minska ytterligare. Trots uteblivna insatser för atf ökaindustrisysselsättningen och sysselsättningen över huvud taget riktarregeringen nu direkta åtgärder mot kommunerna, vilket kommer att medföraytterligare sysselsättningsminskningar. Sammantaget medför regeringens politikatt arbetslösheten kommer att öka kraftigt . Detta ärmotsägelsefullt, särskilt som regeringen med årets budget och finansplan påstårsig vilja förbättra statsfinanserna. Ökad arbetslöshet medför ju minskadproduktion, vilket försämrar statsfinanserna ytterligare. Det saknas inte invesferingskapital; de svenskastorföretagen hade enligt ca 45 miljarderkronor i likvida medel. Ändock ökar inte industriinvesteringarna. Företagenföredrar att använda sitt kapital för olika spekulationsaffärer- ochutarmningen av svensk industri fortsätter. Jag villdärför fråga statsministern: Är "en iinternationell jämförelse låg arbetslöshet" regeringens nyasysselsättningsmål? Vilka konkretaåtgärder avser regeringen förelägga för att öka sysselsättningen iNorrbotten och ? Vilka åtgärderär regeringen beredd att vidta för att tvinga storföretagen att ökaindustriivesteringarna och sysselsättningen i ? Och om storföretagenfortsätter vägra att investera i , är då regeringen och statsministernberedda att ingripa och tillse att de kapitaltillgångar de har investeras i nyasvenska industrier? 9 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1980/81:211av () till industriministern om en plan förhandelsstålsindustrins utveckling: Styrelsen för Hallstahammars ABfattade beslut om att inleda MBL-förhandlingar om ennärmast total avveckling av verksamheten vid företaget. Närmare 350arbetstillfällen kommer att försvinna. För del skulle dettabetyda oerhörda svårigheter. Arbetsmarknaden är mycket hårtansträngd. Inte minst från facklig sida har man krävt att regeringeni samverkan med företagen och de anställda skall utarbeta en plan förhandelsstålsindustrins Man har också begärt att industriministernskall infria sitt tidigare löfte om kraftfulla insatser för aft tryggasysselsättningen på bruksorterna. Jag vill mot denna bakgrund frågaindustriministern; Vilka åtgärderkommer regeringen atf vidta för aft motverka den nu pågående och heltoplanerade utslagningen inom handelsstålsindustrin? Vilka åtgärderplaneras för att trygga sysselsättningen på bruksorterna och då också iHallstahammar? 1980/81:212av i (vpk) till industriministern om åtgärder föraft rädda sysselsättningen vid : harbeslutat lägga ner de varma delarna vid företaget. Det betyder aft mer än 300personer vänfas bli arbetslösa. För kommun är detta inget mindreän ett dråpslag, då man har haft en negativ utveckling,på grund av det ensidiga beroendet av stålindustrin. I en interpellationsdebatt angåendeföretagets problem och dess betydelse för bygden hänvisade industriministerntill att de små handelsstålverken som lämnades utanför förutsattesgenomföra nödvändiga förändringar utan statlig inblandning. Företag och fack har presenterat flera olika lösningarunder åren. a. har ett samarbete med varit aktuellt utan atfkunna genomföras. Facket har presenterat flera förslag med inriktning på aftbehålla metallurgin vid företaget. har emellertid domen fallit, och bolagsstyrelsen villavveckla de olönsamma delarna. Motbakgrund av det anförda vill jag fråga industriministern: Avser industriministern nu att ta några inifiativ för atträdda sysselsättningen vid ? 1980/81:213 av (vpk) fill industriministernom provborrningar för förvaring av radioaktivt avfall: I i Hälsinglandbedriver Prav, Programrådet för radioaktivt avfall, under storthemlighetsmakeri provborrningar. Dessutom planerar man ytterligare sådana iHudiksvalls kommun. Ortsbefolkningen har reagerat kraftigt mot dennaverksamhet och ställer sig frågande till vad som är på gång. Jag villdärför fråga industriministern: Vad är avsikten med de pågående och planerade borrningarnai ? 6 protokoll 1980/81:57-61 1980/81:214av () till kommunikationsministern om efterlevnaden av 1979års trafikpolitiska beslut i visst fall; uttalade i sin betänkande1979/80:18 om den nya trafikpolitiken att de blivande huvudmännen för lokal ochregional kollektivtrafik i länen bör få möjlighet att förutsättningslöstöverväga vilka bandelar som skall ingå i det framfida regionala och lokalapersontrafiksystemet. Detta skulle också gälla i fråga om begränsningar ipersontrafiken på vissa bandelar.