prot · G409133 · 1980-12-31 00:00:00 — Vidare vill vpk stoppa anskaffningen av nya ubåtar ochavveckla ubåtsvapnet. Vpk vill också bromsa arbetet på en utveckling av ettsvenskt flygplan. talade om en s. k. vänsterlinje. Med deerfarenheter som jag har av försvarsfrågor och arbetet i försvarsutskottet måstejag säga att vänslerlinjen är utomordentligt smal. om man skall gå efter OswaldSöderqvists beskrivning. Def rör sig om vpk:s linje. I försvarsutskottet och iriksdagen har vi beslutat om beställningsbemyndiganden för modernisering avstridsvagnar, och vi har också gått in för att påbörja anskaffning av nyaubåtar. Vad sedan gäller resonemang om detframtida försvaret vill jag erinra om aft det pågår arbete i 1978 årsförsvarskommitté. arbetar nu för att kunna lägga fram förslagtill femårsbeslut om totalförsvaret. Jag räknar med aft vi då fårstörre anledning att diskutera hur def framtida försvaret bör vara utformat. Socialdemokraterna har till betänkandet fogat ett dussinreservationer. har jag i någon mån berört reservationer som går ut påatt socialdemokraterna vill minska försvarets resurser. togockså upp frågan om utvecklingen från till när det gäller möjligheternaatt överföra betalningsmedel till kommande budgetår. Ingen, inte heller EricHolmqvist. kan bestrida att man, trots möjligheterna att föra över pengar frånett budgetår till nästa, inte kunnat uppnå vad som avsågs med 1977 årsförsvarsbeslut, detta helt enkelt därför att nettoprisindex under de tidigareåren gav för klen täckning med hänsyn till kostnadsökningarna.Det har blivit litet bättre , men sammanfattningsvis kanman säga att försvaret fortfarande inte har fått de resurser som skulle ställastill förfogande enligt femårsbeslutet . Planering och anslag för det indi-tära försvaret, m. m. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. På vissa områden vill dock socialdemokraterna ha merapengar inom sina lägre anslagsramar. De vill ha mer pengar fill dagersättningtill de värnpliktiga - . mer samt ökad förplägnadsersättning.Därtill vill de ha . mer till den värnpliktiga arbetsgruppen i frågaom värnpliktigas medinflytande. De värnpliktiga vill egentligen ha . perdag, men de får ändå orsak att tacka socialdemokraterna för den krona som dessaökar på regeringens förslag om . Som vet pågår def under ÖB:s överinseendeen utredning om de värnpliktigas ekonomiska förhållanden, och det är aviseraten proposifion i de frågorna redan under def här året. Det är därför vi iutskoftsmajorifeten nu följer regeringens förslag. När det gäller information om säkerhetspolitiken sägerutskottets majoritet aff medel finns tillgängliga för detta - det gäller juett förslagsanslag. Men socialdemokraterna vill ändå nu ha ett beslut om höjdaanslag. I fråga om lekmän i försvaret på regional och lokal nivåföreslår regeringen aft man, i avvaktan femåriga försvarsbeslut ochför aff spara pengar, bör uppskjuta beslutet. Socialdemokraterna vill ha beslutnu. I en annan reservation vill socialdemokraterna, medanledning av en mofion, ha ett tillkännagivande om fortifikafionsförvaltningensframtida organisation och utnyttjande av konsulter- detta trots att denna frågajust nu är under utredning av försvarskommitté, där bl. a. sexsocialdemokratiska ledamöter ingår. Socialdemokraterna har också en reservation i vilken dekräver mera pengar dll de frivilliga försvarsorganisationerna. Det gör mantrots att utskoftsmajorifeten ger fill känna att om anslagen fillfrivilligorganisafioner-na visar sig vara otillräckliga, bör regeringen isamband med prisregleringen medge överskridande av anslagen. Jag tror att detblir svårt för socialdemokraterna att marknadsföra aft de är mer välvilligtinställda till försvarets frivilligorganisafioner än vad regeringsparfierna är. Enligt min mening visar många av de reservafioner som jaghär återgivit att socialdemokraterna nära nog har eftersträvat aft redovisasärmeningar i fråga om försvaret, även där det enligt min mening borde finnassamförstånd. Det gäller också socialdemokraternas reservafion i frågaom skrivningen om säkerhets- och försvarspolitiken. Socialdemokraterna harhängt upp sin reservation på en formulering som finns i regeringensbudgetproposifion, där det sägs aft vi måste "från svensk sida med fasthetuppfylla våra säkerhetspolitiska förpliktelser i ".Socialdemokraterna säger med anledning av detta att det inte behövs några nyauttryck för att bekräfta att vi genom vår alliansfria utrikespolitik, stödd påett efter våra förhållanden starkt totalförsvar, också bidrar till en lugn ochstabil situation i . Jag kan i och för sig hålla med om att det inte behövsnågra nya uttryck för att beskriva vår säkerhets- och försvarspolitik. Defuttryck som så hårt upprört socialdemokraterna fanns med också i förra åretsbudgetproposifion. Formuleringen "våra säkerhetspolitiska förpliktelser iNorden" förekom såväl i propositionen som i recifen tillförsvarsutskottets betänkande 13 Utskottets och sedan enhälliga beslut blev att lämna dennaformulering jämte det övriga som def föredragande statsrådet anfört omsäkerhetspolitiken utan erinran. Formuleringen är således infe ny. Den hartidigare passerat utan anmärkning. Efter den näraliggande tidpunkt, ijanuari , då formuleringen vållat diskussion, har regeringspartiernas ochsocialdemokraternas ledamöter försvarskommitté enats i sin syn påoch sina uttryck för att beskriva den svenska säkerhetspolitiken. Även dettavisar att enighet föreligger mellan fyra sfora partier om vårt landssäkerhetspolitik. Utskottet fastslår att det infe råder någotmotsatsförhållande mellan å ena sidan våra åtgärder i fråga om internafionelllsamarbete för atf undanröja konfliktorsaker och minska rustningarna ivärlden och å andra sidan våra åtgärder för att trygga vår egen säkerhet ochbidra fill fortsatt stabilitet i vårt närområde. Det finns heller ingenmotsättning mellan vår beslutsamhet atf slå vakt om säkerhet och vårvilja aft ta hänsyn till de övriga nordiska ländernas intressen samt fill denhävdvunna säkerhetspolitiska situationen i . Några förpliktelser i form av fraktat eller andra bindandelöften att ta hänsyn fill finns självfallet inte. Ordet"förpliktelser" kan möjligen ändå missförstås. Utskottet fastslårdärför ånyo att det inte råder några delade meningar om svensksäkerhetspolitik. Ansvaret för fortsatt lugn och stabilitet i det nordiskaområdet vilar såväl på oss som på våra grannländer och på andra stater somskulle kunna påverka utvecklingen i detta område. tar sitt ansvar genomaft föra en konsekvent neutralitetspolitik och genom att upprätthålla ettförsvar som även kan medverka till fred och stabilitet i det nordiskaområdet. Med hänvisning fill det anförda yrkar jagbifall till utskottets hemställan på samtliga punkter i betänkandet, medundantag av punkt 13 -försvarets personalvårdsnämnd - där jag yrkar bifall tillreservation nr 10. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. Anf.37 () replik: Det är bara på ett par punkter som jaghar.anledning aft gå emot vad utskottets ordförande här har framhållit. Förstvill jag understryka alt jag reagerar mot att man skulle införa en ny regel närdef gäller överföring av medel från ett budgetår till ett annat. Då replikerarPer mig genom att säga alt vi socialdemokrater inte var med omförsvarsuppgörelsen. Men faktum är att vi var representerade i enparlamentarisk kommitté som utarbetade så att säga hela det system som vi sedanblev överens om. Jag tror aft det allra viktigaste när det gällerförsvarsuppgörelser är hur man skall kompensera när det gällerpenningvärdeförändringen. Partierna blev överens också på den punkten.Kommitténs förslag var ute på remiss och olika myndigheter har tagit ställning.Jag medger atf vi socialdemokrater icke var med om själva beslutet när detgällde penningbeloppen. Vi hade ju föreslagit en något lägre nivå. Men närdetgällerde tekniska arrangemangen gjordes det inte några invändningar från vårthåll. Därför menar jag aff man Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. här nu gårifrån det som vi har varit överens om. Jag vill gärna framhålla - och jag har redan antytt det -att när man agerar på det här sättet finns det tydligen infe längre någotintresse av att bli överens om sådana här saker. Vi får naturligtvis baranotera detta - vilken vägledning det nu kan ge oss för framtiden återstår attse. Det är riktigt atf jag kanske inte i så stor utsträckningutnyttjade min talefid till att beskriva läget i vår omvärld. Jag avstod fråndet. Naturligtvis hade jag kunnat göra det, men å andra sidan är ju vårtförsvar uppbyggt på det sättet atf vi har beredskapsanordningar som träder ikraft vid behov. Det behöver således i och för sig inte påverka vår debatt omde mera långsiktiga ställningstagandena. Därför gick jag inte in på dessasaker. Slutligen något om uttrycken när det gäller att beskrivavåra säkerhetspolitiska mål. Ordet "ansvar" är också något nytt idetta sammanhang. Jag skall inte gå in i en diskussion om def, men jag villändå framhålla aft man uttryckt sig på def sättet aft Sverigeskulle ha ett speciellt ansvar när det gäller åtagandena i - och det ärväl. Det har jag försökt atf betona i mitt huvudanförande, vilket Per Peterssongärna kan läsa. Jag har försökt framhålla det som varit ensjälvklarhet för oss. Vi konstaterar atf , med def försvar som vårt landhar, bidrar till säkerheten. Men det finns inte vare sig några förpliktelsereller något speciellt ansvar. 38OSWALD (vpk) replik: Det är utomordentligt lätt att instämma i detsom Per sade om säkerhetspolitiken och förändrade situation idet sammanhanget. Jag har inte alls något att erinra mot beskrivningen aft detnordiska området på ett helt annat sätt än har dragitsin i de globala spänningarna. De kriser som förekom på olika hålli världen drog inte alls på samma sätt som i dagens läge in . Denförändrade situationen är beroende på ändrade förhållanden, påvapenutvecklingen, på de olika stormakternas framskjutna positioner m. m. Jaghåller med om allt detta. Det intressanta blir ju då - och det har videbatterat förut - om det svenska försvar som vi är överens om atfvi skall ha skall utformas på def sätt och se ut så som Per ochförsvarsutskottet år pläderat för - med en viss opposition frånsocialdemokratiskt håll, som jag noterar med tacksamhet. Vad tjänar det till aff försöka upprätthålla dettaförsvar, när vi inte kan hålla det i gång särskilt länge på grund avuthållighelsbrister och underhålls-brister? Def går infe atf lyfta ut defmilitära försvaret, Per , vid sidan av samhället i övrigt och tala omdet som om det inte hängde ihop med samhället och samhällsutvecklingen. Vimåste välja - def vet Per lika bra som jag. Och valet står nu mellanatf anfingen satsa på ett försvar med den struktur som det har eller spola denallmänna värnplikten och inrikta försvaret på en teknisk uppbyggnad. Def är vaddef handlar om, och det är det jag har försökt föra fram. Men den diskussionenär def väldigt svårt att få i gång. När det gäller detta med olika linjer tror jag infe affvänsterlinjen är särskilt smal, men den har väl ännu inte tillräckligt kraftigtslagit igenom i den svenska och andra församlingar. Def finns enutbredd medvetenhet hos svenska folket om dessa problem, om def svenskasamhällets sårbarhet och om def militära svenska försvarefs sårbarhet. Vi kanaldrig begära att det svenska folket skall känna tilltro till och hysaförtroende för def svenska försvaret, om försvaret inte på ett kraftfullt sättär underbyggt av en samhällsstruktur som kan bära upp det. Sedan några ord om ekonomin. Vi har begärt prutningarmed1,. Det är naturligtvis svårt atf genomföra dessa prutningar- jag håller med om det också. Men def är möjligt att genomföra dem. EricHolmqvist har här påpekat aft överskott uppstått till följd av olikaberäkningssäff. Det är ju fråga om ganska invecklade beräkningar. Vi véf affindexregleringen har gynnat försvarsanslagen - man har fått pengar över. Detvar inte länge sedan - - jag såg en notis om flyget ien fidning, där man sade att man kunde spara åtskilligt genom att f. ex.inställa vissa flygningar med och flyga med lättare plan. Många andraområden -def sociala området m. fl. - har fått vidkännas hårda prutningar. Defhar i det här landet lagts ned företag som fått till följd aft befolkningen ihela bygder ställts utan arbete och försörjning. Det går aft spara ganskakraftigt också inom försvaret. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. 39PER () replik: Låt mig först säga aff jagar angelägen affkomma överens med och andra socialdemokrater om både svensksäkerhetspolitik och svensk försvarspolitik, för jag anser atf def skulle varaav värde. Men har jag den bestämda meningen aft vi måste ha ettförsvar av go'd styrka för att vi skall kunna bevara landets framtida fred ochfrihet. När så hårt angriper deri ökade möjlighetenaft överföra pengar från ett budgetår fill ett annat tycker jag att han bortserfrån att det bärande i 1977 äfs femåriga försvarsbeslut var att vi skulleställa de resurser till förfogande som vi räknade med aft beslutet 1977omfattade. Utvecklingen av nettoprisindex under de tidigare åren av den härfemårsperioden har varit sådan att man inte har kunnat fullfölja planeringenenligt försvarsbeslut. Med hänsyn till det och till den ökadespänningen i världen och i vårt kringområde tycker jag att det är värdefulltall regeringen kunnat enas om att göra det bästa möjliga just för aff fullföljatankarna i det femårsbeslut som fattade 1977. Vårt land är enligt min mening beroende av att ha ettförtroendeingivande totalförsvar - både det militära försvaret och de andrakomponenterna - och för att klara den uppgiften behöver man också betydanderesurser. Atf som säga atf man håller med om atf spänningen ivärlden och i vårt närområde har ökat och sedan i nästa mening säga aft viskall spara 1 900 milj. kr. i försvarsanslag, det är inte trovärdigt. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. 40OSWALD (vpk) replik: Per och jag befinner oss på de härolika ståndpunkterna när det gäller utformningen av det svenska försvaret, ochjag hävdar fortfarande att det inte ger något förtroende alt hålla på och byggaupp ett försvar av den struktur vi har . Det inger inget förtroende iomvärlden. Vi vet mycket väl att vårt lands presumtiva angripare vet lika brasom vi själva vad vi har, vad vi förmår, vilka resurser vi har. De gör sinaberäkningar. De är mycket väl medvetna om hur det svenska försvaret äruppbyggt, hur def svenska samhället fungerar och hur def skall störas på detmest effekfiva sättet. Det är där den stora konflikten uppkommer. På 1950-talethade vi förutsättningar all på ell helt annat sätt upprätthålla den här typenav försvar. Vi var gynnade och hade bättre förutsättningar - men deförutsättningarna har ändrats, och de har ändrats drastiskt under deallra av 1970-talef. Vi har alltså infe möjlighet atf upprätthållaeff förtroendeingivande försvar om vi fortsätter på den linje som vi hittillshar följt. Vi måste erkänna det och komma fram till någonting annat istället.Vill man inte erkänna det utan bara talar om att vi måste ha fler miljoner tilldet militäraförsvaret, fler stridsvagnar, fler flygplan osv. -och inte tarhänsyn till aft vi inte har uthålligheten, inte har underhållssäkerhefen, intehar förutsättningar för att upprätthålla denna apparat - då inger vårt försvaringet förtroende, Per . Def är det som är kruxet, och det är ingenfingsom är märkvärdigt. Alla militärsfrafegiska forskare och bedömare kan klara utprecis vad vi har och inte har. Därför måste vi ändra strukturen på def svenskaförsvaret, och det ställningstagandet måste vi ta nu . Vi har interåd att fortsätta som . Vi måste välja, och då blir det antingen den högerlinje jag har beskrivit tidigareeller en ny, vänsterinriktad linje, som bygger mer på egna resurser inom landetoch som återför tankarna fill eff folkförsvar. Anf.41 () replik: Fru falman!.Det förefaller mig som om Per interiktigt har salt sig in i vad det rör sig om i fråga om medelsöverföringen. Jagär säker på att statsanställda och de som sysslar med förvaltningsfrågor inserhur värdefull den här konstruktionen redan tidigare varit för försvaret ochinser aft det blir en ytterligare betydande favorisering om man följer denborgerliga linjen. Det borde vara alldeles uppenbart aff frågan på sin fid varen del av försvarskommifléns förslag. säger att annat tar över, aft vi kanglömma detta med rätten att överföra medel, eftersom det finns andra saker som.enligt honom, kan sättas upp som mer betydande riktpunkter. Men det är ju etthelt fritt val som Per där gör - vilka delar av försvarsbeslutetskall vi egentligen respektera och vad kan man sätta sig över eller förändra.Där har vi alltså olika uppfattningar. Jag vet inte vad inom försvaret som har blivit eftersattunder de fem åren. Jag avslöjar väl inga hemligheter när jag säger att vi iförsvarsutskottet till militärledningenhar ställt frågan, vad som har blivit eftersatt, och bett den inkomma med enbeskrivning av vad som fatfas och också av vad som har fidigarelagts. Man harkanske inte fått tid atf göra den beskrivningen-vi häri varje fall infe fåttdessa uppgifter. Jag har def bestämda intrycket atf man i stort sett harkunnat följa försvarsbeslut som det var tänkt. Def kan ha skettförskjutningar, någonting kan ha tagits fram tidigare och annat kan ha fått ståfillbaka. Men ännu har vi i alla fall infe fått besked om atf det skulleföreligga några väsentliga avvikelser - det vill jag gärna ha sagt. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. 42 PER () replik: Jag är helt medveten om att ett förtroendeingivandetotalförsvar måste innehålla ett militärt försvar av en viss styrka, så aff defär krigsavhållande. Vi måste ha eff befolkningsskydd som är gott. Vi måsteockså ha en god försörjningsberedskap. Försvaret måste också vara så sammansattatf det stärker det svenska folkefs försvarsvilja. har bitit sig fast vid frågan om 2 eller . När vi träffar ett femårigt försvarsbeslut eftersträvar vi ju att fåplaneringssäkerhef. så aft vi när vi fattar beslutet också vet vad vi faktisktfår för de pengar vi då räknar med. Vi har använt olika indexserier för aftförsöka säkra realvärdet . vet lika väl som jag atf man i den nuarbetande försvarskommittén, försvarskommiffé, är medveten om attnettoprisindex inte har varit ett tillfredsställande index. Det har undervissa perioder blivit för liten täckning, under andra perioder entillfredsställande täckning. Därför håller man nu på och arbetar fram eff nyttindexsysfem. Men vad som är ostridigt är aftäven med den ökade möjligheten atf överföra pengar - aft man behöver dettaberor på inflationsutvecklingen -har man inte fullt ut kunnat fullfölja 1977års försvarsoeslut, alltså ge försvaret den styrka som man avsåg när manfattade beslutet . vet att spänningen i världen har ökatsedan 1977. Det har också redovisats av försvarskommilté. 43GUDRUN (): Jag skall koncentrera mig på en del av deinformationsfrågor .som berörs i försvarsutskottets betänkande. Många är beroende av en mer fördjupad information isäkerhets- och försvarsfrågorna än man kan få i massmedias storainformationsflod. Ofta är dessa frågor komplicerade och svåra att ta ställningtill. Sakförhållandena kan också vara mycket svåra att beskriva.Dessa frågor är vidare av sådan art att de bör slippa behandlas i sensationsartiklar,där man ofta stannar inför s. k. udda frågor. Vi har kunnat konstatera ett större intresse försäkerhets- och försvarsfrågorna i samhället. Därför är def vikfigt aff vi kanmöta detta intresse med en saklig och begriplig information. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. Inom försvarskommittén och försvarsutskottet har vi haftmånga diskussioner om hur vi skall få ut en bra och saklig upplysning i de härfrågorna. En särskild expertgrupp har också framlagt förslag tillförsvarskommittén i informationsfrågan. Förslaget hade varitföremål för ett remissförfarande. Av remissvaren kan man utläsa att det finnsett stort intresse för en förbättrad information. beskrivit i sitt betänkandet 1980:2: "Informationen bör syfta fill att stimulera denallmänna säkerhetspolitiska debatten genom att bl. a. ställa sakligt underlagtill förfogande. Strävan bör vara att få en sådan bredd på debatten att deninte endast engagerar ett redan välinformerat fåtal. Informationen skall också tjäna till aff belysa bakgrundoch motiv för de mål och den inriktning som statsmakterna givit för säkerhets- och försvars politiken. För den enskilde är det angeläget att få en god kunskap om varför hon eller han kan tas i anspråk för utbildning eller annan tjänstgöring enligt någon av pliktlagarna. Inte minst är det angeläget för den enskilde att inse vilka påfrestningar som kan drabba fredssamhället och medborgarna i händelse av kriser och krig och vad som görs för atf möta dessa påfrestningar. Def är också ett allmänt intresse att få en god information om hur de allmänna medel används som satsas på försvars- och säkerhetspolitiska åtgärder.--- Detta målbör kunna förverkligas genom en kombination av åtgärder: - Alla människorbör så långt möjligt nås med en grundläggande information. - De tillfällendå säkerhetspolitiken är en viktig politisk fråga utnyttjas för att sfimuleradebatt och intresse. - I övrigt skapasintresse genom att anknyta till aktuella händelser och ge olika åsiktermöjligheter att komma fill tals. - Informationsmaterialges ut kontinuerligt i syfte att nå dem som är särskilt intresserade." I betänkandet tar kommittén upp t. ex. hur man skall kunnainformera i säkerhets-och försvarsfrågorna i skolan, vilka upplysningar som kanvara bra aft ge de värnpliktiga och dem som är inkallade fillrepetifionsövningar. Man tar upp frågan om särskilda journaliststipendier förvidareutbildning pä det säkerhetspolitiska området. Men man har också tagit uppfolkrörelsernas roll när det gäller att föra en debatt om försvars- ochsäkerhetsfrågorna. Av egna erfarenheter från folkrörelserna vel jag hur myckett. ex. Folk och Försvar har kunnat hjälpa oss vid konferenser - man har givitut skrifter som har varit ett stöd när det gällt att få i gång en bredarediskussion om försvarsfrågorna. Vi socialdemokrater har accepterat kommitténs tankegångar.Därför har vi föreslagit ett höjt anslag till Folk och Försvar. Vi anser detviktigt atf fä i gång en bredare debatt i säkerhets- och försvarsfrågorna ochatt få ut en bra och lättförstådd information till människorna. Det finns ytterligare några skäl som motiverar ett höjtanslag till Folk och Försvar. Inför ett nytt försvarsbeslut, som skall träda i kraftefter , är def viktigt med en ökad information i säkerhets- ochförsvarsfrågorna. Vi vet atf den allmänna penningbristen medför förändringar,både för dem som arbetar inom försvaret och för dem som tillhörfrivilligorganisationerna, och def har kommit fram nya tankegångar om hur vi påett bättre sätt än tidigare skall kunna utnyttja samhällets civila resurser vidett eventuellt krigs- eller krisförhållande. Vi är inom vårt parti väl medvetna om att alla de härområdena säkerligen får egna beskrivningar. Skälet fill att vi är angelägna omatt Folk och Försvar får ökade resurser är aft vi därigenom får en bredaredebatt. Vi får en möjlighet atf nå ut fill grupper av människor som annarskanske inte sysslar med de här frågorna - ungdomsorganisationer,kvinnoorganisationer, osv. Just den form som Folk och Försvar använder sig av - attförmedla falare, att ge ekonomiskt stöd och att komma ut medupplysningsskriffer - har betytt och kommer säkerligen aff betydamycket för att få i gång en bred diskussion. Jag behöver inte mera motivera betydelsen avökad information före ett nytt försvarsbeslut. Vi har i våra motionerunderstrukit att denna information bör ges nu och bör komma många dll del. Jag vill också med några ord berörafrivilligorganisationerna inom försvaret. Vi är inte, som utskottets värderadeordförande tror, ute och valfiskar bland organisationernas medlemmar.