prot · G409103 · 1980-12-31 00:00:00 — Låt mig avslutningsvis bara notera att det, som jag sade tidigare,finns svenska rederier som också äger fartyg under utländsk flagg. Om de integjorde det, , skulle de på grund av UNCTAD-koden intekunna få de frakter som de nu kan få. Utflaggning av fartyg beror alltså tillvissa delar på att man därigenom kommer åt frakter som man inte annars skullekomma åt. Manhar emellertid fortfarande bestämmanderätt över dessa fartyg, och de kan tashem för att i ett avspärrningsläge trygga försörjning genom att fraktanödvändiga produkter. Anf.74 (): säger att socialdemokraterna inte har någotförslag till sjöfartspolifiskf program. Våra förslag utvecklade vi i motioneroch i den debatt som fördes när beslutet om sjöfartspolitikensinriktning fattades. En del av dessa krav har vi upprepat i samband medpresentafionen av den s. k. besparingspropositionen . Tyvärr harvi fått dåligt gehör för en del av dessa krav. Men vi anser det intemeningsfullt att upprepa dem . Därmed är det naturligtvis inte sagt att vihar uppgett dessa krav. Det är vad jag har försökt förklara här , och dethar vi manifesterat i vårt särskilda yttrande fill detta betänkande. varför vi inte kan biträda de krav som vpk Ja, en del av demär rent ut sagt orealistiska. Ett av dem går ut på att förbjudabekvämHghetsflaggade fartyg att komma till svensk hamn. '" möjligheten har vi inte, utan vi måste uppfylla våra internafionella förpliktelserpå det området. Hur skulle f. ö. eft genomdrivandeav era krav ha tett sig för varven? De Onsdaeen den har byggt åtskilligafartyg som direkt har försetts med Liberiaflagg. Qch det 25 rnars 1981 visste manredan när beställningen gjordes. Qm vi hade följt vpk:s krav, så skulle manalltså ha tackat nej till dessa kontrakt och inte byggt fartygen. Anslagtill siö-Sådana underlighefer i era motioner gör det mycket svårt för att intesäga farten m m omöjligt att stödja dem. Var vi står i den här frågan tror jag gott manifesteras avvåra tidigare insatser i form av motioner och yttranden. Innehållet i dessagäller fortfarande för den svenska socialdemokratins sjöfartspolifik. 75 (vpk): Fru talman! TillRune vill jagsäga att vad vi kräver är en successiv anpassning av densvenska sjöfartsnäringen till UNCTAD-koden 40-40-20. Den skulle kopplas ihopmed bilaterala handelsavtal med råvaruproducerande och progressiva u-länder.Det skulle i sin tur successivt ändra den svenska flottans struktur så atf denpå ett bättre sätt än anpassades fill att frakta svenska exportvaror. Menlägg märke till att vi talar om en successiv ändring, inte en plötslig ochhastig. Jag vill fråga om han anser atf vårt krav,att stadiga och kommunala myndigheter och bolag inte skall använda sig av dessabekvämlighetsflaggade fartyg, också är ett orealistiskt krav som han och övrigasocialdemokrater absolut inte kan ställa sig bakom. 76 (): Nej, vi tycker i och för sig infe att det ärett orealistiskt krav. Vi har själva rest det ett flertal gånger, och det fannsmed i en socialdemokratisk reservation när tog detsjöfarfspolitiska beslutet. Vi står kvar vid vad vi då sade. Mom. 4(åtgärder mot fartyg under s. k. bekvämlighetsflagg) Utskottets hemställanbifölls med 276 röster mot 16 för motion 982 av m. fl. Mom. 5 (anslutning till Mälarleden av hamnar i )Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 16 för motion 998 av OswaldSöderqvist m. fl. Mom. 6 (sjöfartspolitiken m. Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mof 16 förmotion 1000 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 7 (statlig rederiverksamhet m. Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 17 förmofion 1486 av och . Transportstöd m. m. Utskottet hemställan bifölls. Punkt 3 (bidrag till vissa resor av sjöfolk) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 16 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 1000 av m, fl, i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls, 1980/81:18om anslag till Luftfart (prop, 1980/81:100) Utskottefs hemställan bifölls. 12 § Transportstöd m. m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /81:20 om anslag fill Institut m,m, (prop, 1980/81:100), 77 FÖRSTE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hållesgemensam överläggning för samfiiga punkter. Under den gemensamma överläggningenfår yrkanden framställas beträffande samfiiga punkter i betänkandet. 78YNGVE (): uppvaktades Dalarnasriksdagsmän av allvarliga kommunalmän från de båda VästerbergslagskommunernaLudvika och , Som kommunalmän har de mött alla bekymmer som följti spåren av kriserna vid stålverk och gruvor. Luttrade som de är av befolkningsminskning, minskat anfalarbetstillfällen, svår arbetslöshet och andra bekymmer får de ägna en ganskastor del av sin fid åf aft försöka hitta ersättningsindustrier. Deras ärendevid uppvaktningen var att påtala en - enligt deras mening - stor orättvisa somde mött i sitt arbete, ett problem som bl, a, hindrar lokaliseringsarbetet. Det ligger till så här, I beslut placeradessamtliga Dalakommuner utom två i någon stödzon. Av någon svårförklarliganledning kom inte och i fråga - detta trots attlänsstyrelsen föreslagit atf transportstödet skulle utvidgas till att gällaföretag även i de båda nämnda kommunerna. hade i sinargumentering helt riktigt framhållit att strukturomvandlingen inom gruv- ochstålindustrin med all sannolikhet kommer atf innebära mycket stora problem förnäringslivet i de båda kommunerna , Naturligtvis är det svårt att sedef rättvisa i att och lämnats helt utanför systemet medtransporfstödzoner, sedan norra länsdelen placerats i transporfstödzon 3 ochintilliggande kommuner i zon 1, Kommunalmännens besök ledde till att densocialdemokratiska länsgruppen motionerade om att hos regeringenskulle begära en översyn av bestämmelserna om transportstödzoner, så attLudvika och kan införlivas i stödet, Def gäller alltså motion571, Under motivering att uppdragit åt transportrådetatt undersöka om stödet är ändamålsenligt och effekfivt hemställer utskottetatf skall avslå vår mofion. Jag skall inte ställa något yrkande , I ställethoppas jag att mina partivänner i utskottet bevakar att det verkligen händernågot på det område som motionen berör. Varom infe finns det all anledning atfåterkomma. Uppenbara orättvisor bör inte få bli bestående hur länge som helst. Transportstöd m. m. 1 detta anförande instämde och (båda 79OSWALD (vpk): Jag skall ta upp eft problem liknande det somnyss föredrogs från . Det gäller tvä kommuner i , som påsamma oförklarliga grunder inte har fått fördelen att bli inplacerade itransportstödsområdet. Frågan om inordnandet av dessa två kommuner, ochOckelbo, i transportstödsområdet är uppe i denna kammare för tredje gången. Detborde naturligtvis inte vara så. Def borde i stället ha varit en självklarhetaft dessa två kommuner skulle ha omfattats av transportstödet. Vi kan inte komma ifrån att transportstödet har införts avregionalekonomiska skäl och att det naturligtvis har en viss betydelse, ävenom det kan vara svårt atf mäta effekten av sådana här åtgärder. Men att det harbetydelse är självklart, och det påpekades också när transportstödet infördes.De olika zoner som gäller följer också i stort den regionalpolitiskastödområdesindelning som fanns fidigare. Praktiskt taget alla kommuner som är inplacerade istödområde 3 har också blivit placerade i motsvarande transportstödszon 1.Undantagna är fyra kommuner av 27. Vi hörde talas om två från Kopparbergslän, och här har vi två från , och . Båda dessakommuner har svåra sysselsättningsproblem. är en typiskenindustrikommun. Dessutom har f. n. den största befolkningsminskningenprocentuellt av landets samtliga kommuner. När det här ärendet har varit uppe fillbehandling har inte utskottet redovisat någon som helst mofivering till attdessa två kommuner i ställs utanför transportstödet. Man kan inteanse att dessa kommuner ligger bättre fill än andra kommuner som har fåttförmånen aft bli inplacerade i transportsfödszon. Den enda slutsats man kan draär att det måste ha begåtts ett misstag på departementet som man i efterhandinte vill kännasvid eller rätta fill. Man kan inte göra någon annan tolkning, eftersom det intenågon gång har framförts en hållbar motivering till att plocka ut fyra kommunerav de ifrågavarande 27 och lägga dem utanför transportstödsområdet. Det ärtydligt att prestige i denna fråga går före förnuft. Idet betänkande som vi nu behandlar har utskottet inte heller lämnat några motiveringar.Utskottet hänvisar i stället fill den utredning som arbetar med en översyn avtransportstödet. Det är bra att en sådan översyn kommer fill stånd, och vi fårhoppas att detta misstag rättas fill. Men det säger ingenting om den horriblabehandling som dessa kommuner har utsatts för under hela . Misstagetborde naturligtvis ha rättats till tidigare och infe nu i samband med atf enutredning skall se över hela transportstödet. Här har det tydligen inträffatnågonting som inte är just, och det borde man erkänna och rätta till innan manhänvisar till utredningar som sitter och arbetar. Med deffa vill jag, frutalman, yrka bifall fill motionerna 381 och 1355, 80 (); I motion 1980/81:755 tar vi upp transportstödet och indelningen itransportstödszoner. Vid beslut om transportstödsområdenplacerades samtliga dalakommuner utom och i någonsfödzon. Den som tittar pä kartan över stödområdena i kan få denuppfattningen att och är de enda kommuner i somsaknar problem. Så är nu inte fallet - tvärtom. Med den strukturomvandling somägt rum inom gruv- och stålindustrin har dessa båda kommuner mycket storaproblem. Behovet av ersättningsindustrier är stort, och flera företag brottasmed lönsamhetsproblem då väsenfiiga delar av deras uppdragsgivare försvunnit isamband med rafionaliseringar. Delar av liknande problem återfinns inärliggande kommuner. Skillnaden är bara att företagen där åtnjutertransportstöd och därmed har bättre konkurrensförmåga. Som det nu blivit harde båda kommunerna hamnat i strykklass. Det vore mera rimligt omtransportstödet följde stödområdesindelningen, då avståndsfaktorn i jämförelsemed flera andra stödberätfigade kommuner kan anses vara densamma. Jag är välmedveten om att vi inte kan utvidga stödområdena i vilken utsträckning somhelst. Risken är då att hela landet är ett enda stödområde, ochdärmed har stödet mist sina effekter och endast blivit en subvention tilltransporter inom hela landet. Men i det här fallet är det missriktat att lämnade två kommuner som har de största problemen i länet utanförtransportstödsområdet. Föratt skapa samma villkor för kommuner med likartade problem måstetransportstödet fördelas med hänsyn till samtliga kriskommuner som harbetydande transportkostnader för att på så sätt likställa kommunernaskonkurrensmöjligheter. Utskottethänvisar i sitt betänkande till transportrådets utredning, och det är då minförhoppning att denna utredning kan lägga framförslag så att dessa båda kommuner jämställs med övriga kriskommuner vad gällertransportkostnader. Jag har inget annat yrkande än det som ett enigt trafikutskott har lagtfram, Anf.81 i (s): I mofion 1355 harvi framställt yrkande om att även och Ockelbokommuner bör inordnas i transportstödsområdet. De flesta kommunerna i de femNorrlandslänen samt och , som fillhör stödområde 3,ingår i fransportstödsområdet. Det är endast fyra kommuner som också tillhörstödområde 3 som ej har inplacerats i transportstödsystemet, däribland kommunernaHofors och . Någonsaklig motivering kan jag ej finna fill varför företag i dessa kommuner ejskall kunna utnyttja transportstödefs förmåner. Transportstödet är eff av deregionalpolifiska medel som finns att sätta in som stöd för utsatta kommuner.Såväl som är i stort behov av alla regionalpolitiskastödåtgärder för att bl. a. stärka sysselsättningen. Behovetav ett mer differentierat näringsliv är stort i båda kommunerna. Näringslivet iHofors kommun är i hög grad koncentrerat fill , och är denkommun i riket som är mest beroende av stålindustrin. är i hög gradberoende av skogs- och jordbruket. Bådakommunerna har en mycket låg andel förvärvsarbetande kvinnor beroende på defensidiga näringslivet. Jagvill även framföra att befolkningsmässigt är den kommun i riket somminskat mest - en trend som tyvärr verkar att fortsätta om manser till 1980, eftersom även detta år var den kommun som minskade mest iriket procentuellt sett. Iutskottets yttrande över vår motion hänvisas endast kort till atttransportstödet f. n. är föremål för utredning, och därmed avstyrks mofionen.Utskottet har ej gett uttryck för någon viljeinriktning i frågan, vilket jagstarkt vill beklaga. Skulle utskottet ha gjort det tror jag säkert att manskulle ha kommit fram till att såväl som kommuner befinner sig ien sådan situation att även de borde ingå i transportstödsområdet. Läget för de båda kommunerna är så akut och oroande atf omedelbaraåtgärder är ytterst angelägna. Det finns ej något tidsutrymme att invänta effutredningsförslag. Då kanske det tar innan beslut kan fattas i frågan. Jag yrkar därför bifalltill mofion 1355. 82 (): Jag kan mycket väl förstå att man från olika håll i landet reser krav isamband med diskussionen om transportstödet. Det är utan tvivel så atttransportstödet i sin nuvarande form behöver ses över. Det har trafikutskottetockså varit medvetet om, och därför har vi tidigare yrkat att så skulle ske ochfått gehör för def i kammaren. Det är detta förslag som har Transportstöd m. m. lett fill att regeringen har saft till en utredning som skall se över transportstödet. Självfallet får man utgå från att denna utredning förutsättningslöstprövar alla de här idéerna om hur transportstödet skall utformas, men jag villgärna säga att det naturligtvis också är angeläget att utredningen prövar omden nuvarande formen för transportstödet är den riktiga. I den mån man kommer framfill det, är det givetvis också viktigt att man prövar om de gränser som f. n.gäller är de riktiga. Men att idet här läget skulle uttala sig omvilka bestämda delar av landet som skulle inordnas i fransportstödsområdettycker jag vore utomordentligt olämpligt. Defta har också varit utskottetssamlade mening, och därför har vi avstyrkt de här motionerna. 83 (vpk); När det gäller de fyra kommuner som vi nudebatterar är def ändå märkligt att det infe under debatten harlämnats någon som helst motivering till varför just de två'kommuner iGästrikland, som jag närmast talar för, av de 27 som tillhör stödområde 3 skallplockas uf och hamna utanför transportstödet. Def mäsfe väl i himmelens namn hafunnits något slags skäl till atf just dessa kommuner undanfogs när def härbeslutades en gång, medan alla övriga kommuner i samma stödområde inordnades itransportstödszonen. Det har aldrig lämnats nägon tillfredsställande förklaringfill detta. Def är närmast den förklaringen från trafikutskottet som manefterlyser, eftersom utskottet nu har behandlat denna fråga flera gånger.Varför har man inte angett skälen till aft fyra kommuner i landet lyfts ut uren generell stödform, som alla de andra kommunerna inom området har fått? Somdef har sagts här från flera häll, från representanter för både ochGävleborgs län, är detta kommuner som har minst lika stora problem som andra. Jag tycker att det är litet svagtatf bara hänvisa fill att det pågår en utredning. Man skulle ha kunnat rättatill detta utan aft avvakta vad utredningen kommer fram till, för de härkommunerna behöver stödet nu och har behövt det . 84BERTIL (): Jag antar att , när hanbefinner sig i en något lugnare stämning, är medveten om aft det inte bara ärför dessa kommuner som det här kan vara problemafiskt. F. n. har vi infe här iriksdagen yrkanden från andra kommuner, men vi vet aft det fanns sådanafidigare, innan frafikutskottet tillstyrkte def beslut som ledde fill den härutredningen. De bekymmer som redovisas i dessa fyra kommuner finns också i t.ex. Sydostsverige och på en del andra håll. Det skulle alltså kunna finnas skälför många kommuner atf göra motsvarande yrkanden. Jag är helt övertygad om atf vi får anledning att föra denhär debatten under mera konstruktiva former, när vi - som jag hoppas ganskasnart - får eff förslag från transportrådet. Jag ber aft få yrka bifall till utskottets hemställan. Anf.85 (vpk): Det är inte fråga om att föra debatt i konstruktiva eller ickekonstruktiva former. Det är enligt min mening väldigt konstruktivt att föradebatten i den svenska , och det kan väl infe skada. Faktumkvarstår, atf här har fyra kommuner av 27 undantagits när den här stödformeninfördes. Alla dessa 27 kommuner fillhörde ett visst stödområde enligt denregionalpolitiska stödområdesindelningen. Samtliga kommuner utom fyrainordnades i en viss transportsfödszon när transportstödet infördes. Fyrakommuner lyftes alltså ut, och man har aldrig fått någon hållbar motiveringtill varför detta skedde. Def är detta som är svagheten i utskottetsmotivering, och def har infe blivit bättre av vad som här har sagts avutskottets företrädare. Utskottetshemställan bifölls med 266 röster mof 25 för mofionerna 381 av 1355 av i m.fl. 13§ Anslag till postverket Föredrogs trafikutskottets betänkande 1980/81:21med anledning av förnyad behandling av proposifion 1980/81:100 i vad avseranslag till Postväsende. Anf.86 (): Jag ber med hänvisning till den debatt som vi fört fidigare i def härärendet att få yrka bifall till utskottets hemsfällan på samtliga punkter utommom. 9, där jag yrkar bifall till reservationen. Anf.87 (): Jag ber aft med hänvisning till vad jag anförde i den fidigare debattenfå yrka bifall fill utskottets hemställan på samtliga punkter. Utskottetshemställan återfanns i trafikutskottets betänkande 15. Anslag till samhällsinformation m. m. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 144 förreservationen av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 14 § Anslag till samhällsinformation m. m. Föredrogs konsfitufionsutskottets betänkande 1980/81:20 omanslag till m. m. 1980/81:100). 88EVA (vpk): kommunisterna väckte av ettförbiseende inte någon mofion i anledning av regeringens skrivning beträffandestatliga myndigheters tidskriftsutgivning. Vi har därefter inte haft någonmöjlighet att påverka ärendet i utskottet, eftersom vi är utestängda från detsamma.Detta gör det nödvändigt för mig atf nu yrka avslag på konsfitufionsutskottetshemställan i betänkande 1980/81:20, punkten 6, som behandlarsamhällsinformationen. Vi kan nämligen av en rad skäl inte godta de principersom läggs fast i budgetproposifionen om statliga tidskrifter. Jag skall här ikorthet bara nämna några. Först och främst handlar det om en vikfig demokrafiskprincip, nämHgen allas vår rätt att utan kostnad få informafion om vårarätfigheter och skyldigheter. Vår uppfattning är aft samhällsinformationenskall förbättras och inte försämras, och aft det måste finnas möjlighet fillmångfald. Enligt propositionen skall journalisterna nu dessutom reduceras tillmegafoner. Det finns också, fru talman, stor risk för atf i framtidenprivata och kommersiella intressen kommer att få större spelrum. har i en belysande artikel i behandlat frågan, och jag skall citera något ur den. Hon framhåller;"I då medborgarna får allt mindre prakfisk möjlighet att utnyttjasin grundlagsfästa rätt att på egen hand skaffa sig insyn i vad som sker hosde statliga myndigheterna vill regeringen strypa en informationskanal som, omden används rätt, är både effekfiv och ändamålsenlig." Hon uppmanar oss i stället aft " slå vakt om deninformation som myndigheterna på eget inifiafiv ger ut i enkel ochlättillgänglig form. Varje försök att begränsa samhällsinformafionen måstebetraktas som ett steg i fel riktning. Den enda åtgärd en regering meddemokratiska ambitioner bör vidta när det gäller den så viktigasamhällsinformationen är aft påverka myndigheterna till atf ge ut informationsom ännu bättre än svarar mot medborgarnas krav och behov." Hon tycker aft regeringens förslagär "inte bara en kniv i ryggen på medborgarnas rätt till insyn, utan ocksåen kniv i handen på dem som vill skära ned och slakta vad andra byggtupp". - Def finns nämligen stor risk för att en rad tidskrifter nu kommeratf tvingas att läggas ner. Honavslutar sin artikel med att säga; "Def handlar dessutom om den självklararätten atf gratis få insyn i och kunskap om de myndigheter som vi iegenskap av skattebetalare faktiskt också är delägare i." Mycket rikfigt har också en rad fackliga organisationerprotesterat mot regeringens förslag och mot def här angreppet på vårdemokratiska räft till insyn och informafion. Med det,fru talman, yrkar jag alltså avslag på punkten 6. Anslag till samhällsinformation m. m. 89SVEN-ERIK (): Låt mig allra först påpeka att det är eftenhälligt utskottsbetänkande som framläggs. Som påpekade finnsdef heller inte någon mofion i den fråga som hon tog upp i sitt anförande. kan naturligtvis de statliga myndigheternas och destatliga verkens tidskriftsutgivning vara värd en egen mässa, men jag tyckeratt det då också är på sin plats aft litet grand granska det något svepandeanförande som höll i det här ämnet. Vi har fakfiskt en överinformation i vårt samhälle, ochdetta är ett växande problem. Informationsverksamheten i de statliga verken ochmyndigheterna kostar 385 milj. kr. eller av deras totala kostnader.Alla dessa pengar går naturligtvis inte till tidskriftsutgivning - det vill jaginte alls påstå -men siffran ger ändå ett besked om att det finns anledning attvara kritisk mot den utveckling som har ägt rum på def här området. 1969 hade vi 62 statliga fidskrifter. 1976 fanns det ca100. finns det 148 -det var i aHa fall siffran . Ytterligare 18planeras att ges ut. Detta framgår av riksrevisionsverkefs rapport . Vadman kanske framför allt skall fästa sig vid när det gäller denna utveckling ärden omständigheten att de här tidskrifterna ganska litet sysslar med atfinformera om vad tyckte var riktigt, nämligen om medborgarnasrättigheter och skyldigheter. Enligt den här revisionsrapporten har def gjorts en enkäthos berörda tidskrifter. Av denna framgår att det bara är av de externatidskrifterna som anser denna informationsuppgift vara den viktigaste. 26 %vill mera allmänt informera om myndigheten, dess verksamhet och dessverksamhetsområde. anser att det är viktigast atf informera i syfte attpåverka attityder och/eller beteenden. av tidskrifterna vill syssla medandra, viktigare uppgifter. Jag har med detta inte velat säga atf det är fel atttidskrifter sysslar med aft påverka attityder och beteenden. Det är nödvändigtexempelvis när det gäller trafiksäkerheten. Det kan vara nödvändigt när detgäller atf beskriva SIDA:s uppgifter. Men det är bara ett fåtal tidskrifter somkan sägas ha den uppgiften. Vad somhänder här, fru falman, är aft man driver en tidskriffsverksamhet Anslag tiU samhällsinformation m. m. ikonkurrens med tidskrifter som ges uf av organisationer och för all del ocksåav enskilda. En statlig tidskriftsutgivning, som undan för undan växer och somkonkurrerar med andra fidskrifter, är icke någon önskvärd utveckling i vårtsamhälle. Vi skall inte ha några statliga megafoner, sade EvaHjelmström, och i det avseendet vill jag instämma med henne. Men för attförhindra att vi får statliga megafoner, så behövs faktiskt den översyn som denhär rapporten ger fog för, som föredragande statsrådet anser vara nödvändig ochsom utskottet ansluter sig till. Låt mig också påpeka som en viktig sak att kammaren redanvid 1975/beställde en rapport, en analys och en utvärdering avdetta problem. Det är detta som skett - def är det materialet som ligger påkammarens bord. Jag finner alla goda skäl tala för ett bifalltill utskottets hemställan. 90 (vpk): Jag är medveten om att utskottet är enigt, mendef förbättrar ju infe sakförhållandena. talar om överinformation. Jag kanförvisso hålla med om atf vi har en överinformation i vårt samhälle. Men fråganär nu vilken information som kommer aft fillåtas ta överhanden. Jag kan infekomma ifrån aft det til syvende og sidst gäller medborgarnas räft till insynoch information. Det är inte def man skall skära ned på, om man skall begränsainformationsflödet. Sedan sade att av kostnaderna gårfill informationsverksamhet.