prot · G409102 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:102 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. 2 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Jagavsäger mig härmed mitt uppdrag som ersättare för riksdagsledamot. Dennaavsägelse godkändes av kammaren. 3 §Tredje vice talmannen meddelade att anhålHt om ledighet från uppdraget som riksdagsledamot - . KammarenbiföU denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde att ()skulle tjänstgöra som ersättare för . 4§ Svar på fråga 1980/81:305 om åtgärder för att utverka utresetillstånd föranhöriga till vissa flyktingar från har frågat mig vilka åtgärder som har vidtagits från svensksida för att underlätta för anhöriga fill i boende vietnamesiskaflyktingar att få utresetillstånd från . Genom skilda beslut åren1979-1980 har regeringen gett möjlighet för Om åtgärder för att utverka utresetillstånd för anhörigatill vissa flyktingar från sammanlagtomkring 3 000 flyktingar från att bosätta sig i inom ramen försärskilda flyktingkvofer för s. k. båtflyktingar. Av dessa har ca 2 200hitfills kommit hit. har beviljat inresetillstånd fördrygt 950 sådana nära anhöriga till dem som överförts hit som fortfarande befinnerisigi . Av dessa har emellerfid endast ett tjugotal personer fåtttillstånd av de vietnamesiska myndigheterna att resa ut ur landet. Den ordning för utresetillstånd som skall tillämpas utgören del av den överenskommelse om legala utreser från som år 1979träffades meHan FN:s flyktingkommissarie och . Ett tjugotalländer har hos de vietnamesiska myndigheterna presenterat namn på ett stortantal personer som har beviljats inresefillsfånd till resp. land. För de flestaav dessa länder har andelen personer som medgetts utresa varit mycket liten. Från svensk sida har en rad åtgärder vidtagits för attgöra det lättare för anhöriga att få utresetillstånd. Vår ambassad i harsedan maj 1980 forflöpande tagit upp enskilda familjeåferföreningsfall med devietnamesiska myndigheterna. besökte företrädare för statensinvandrarverk i syfte att hos myndigheterna påskynda behandlingen avutresefillstånden. Därefter har statsrådet , i samband med ett besök iVietnam , tagit upp frågan med utrikesminister och påpekatdet otillfredsställande i situationen. Från vietnamesisk sida lovade man därvidatt göra sitt yttersta för att handläggningen skall påskyndas. 2 (); Jag ber att fåtacka för svaret. Jag läste i går ett brev till invandrarministern ochsvenska regeringen. Det var från en tolvårig vietnamesisk flicka, som längtarefter sin mamma och pappa och sina syskon, som är kvar i Vietnam.Hon bad om hjälp att få hit sin familj. Det finns flera barn som ärensamma här i och som naturligtvis har det mycket svårt att finna sigfill rätta. Det är allfid svårt att finna sig till rätta när man flyr till ettannat land, men för dessa barn måste def vara svårare än för andra. Det finnsockså män som har fru och barn kvar i hemlandet. Det finns kvinnor som väntarpå sina män, och barn som väntar på sina pappor. Det är detta som ligger bakom min fråga. Vad kan vi göraför att förkorta plågan och oron för de människor def gäller, desino-vietnameser som finns här i landet och som väntar på att de närmastanhöriga skall få komma hit? Från svensk sida är det ju helt klart medfillstånd, och vi är beredda att ta emot dem. Låt mig i det här sammanhanget säga, att jag är mycketmedveten om att detta är en plåga som drabbar många människor som flytt hit, enplåga som vi ofta har svårt att göra något åt. Men just när det gällerbåtflyktingarna borde vi kunna göra något med hjälp av de avtal som finns. redovisar i svaret en del åtgärder somvidtagits från svensk sida och pekar på att frågan har tagits upp i samband medsocialministerns besök i . Vid besök lovade man från vietnamesisk sida, sägerKarin i sitt svar, att göra sitt yttersta för att handläggningen skall påskyndas. Det är bra, och jag hoppas att def blir resultat efter besök. KarinSöder sade efter sitt samtal med inrikesminister - om man får trotidningarna - att det konstaterats att kommunikationerna inte varit de bästamellan svenska och vietnamesiska myndigheter. Och även vi kan ju konstatera attde inte har varit det. Def har tydligen inte varit så bra kommunikafioner inomVietnam heller mellan myndigheterna och de vietnameser som det gäller. Vietnamsutrikesminister har i en TV-intervju redovisat att barn och gamla gärnafår lämna landet men att det finns restriktioner för vissa grupper. Unga mänsom infe gjort sin värnplikt, personer som har yrken som landet är i specielltbehov av - t. ex. läkare, lärare, viss vårdpersonal och specialister - ochpersoner med yrken där man har tillgång till statshemligheter får inte lämnalandet. Defta kan ge utrymme för en väldigt vid tolkning. Jagskulle vilja fråga : Hur ser UNHCR och flyktingkommissarien påde här svårigheterna? Har de några idéer till lösning? Avtalet mellan UNHCR ochVietnam har ju inte fungerat. Vet vi något om i hur hög grad de personer som äraktuella för vårt land hör fill de yrkesgrupper som omfattas avrestriktionerna? Vet vi något om hur sino-vietnameserna behandlas i f.n.? Omåtgärder för att utverka utresetillstånd för anhöriga till vissa flyktingarfrån Vi är helt överens om angelägenheten i att familjer återförenas, så denfrågan behöver vi inte spilla många ord på. Det är också det som är orsakentill atf regeringen fortlöpande har vidtagit de åtgärder som jag redogjordeför. EvaWinther ställde några direkta frågor, och jag skall försöka besvara dem. Denförsta frågan gällde uttalande enligt tidningarna. Jag har intenågra tidningsuppgifter som utgångspunkt för det jag har sagt här, utan jag hardet direkta referatet av vad som förekom från ambassaden i . Jag vill intekommentera några fidningsuppgifter. Jagsade alltså att utrikesminister har lovat att man skall göra sittyttersta för att tillgodose den svenska hemställan. åberopade ocksådet mycket goda samarbete som råder mellan de båda länderna. Det är ytterligareen orsak till atf vi bör kunna vänta oss att verkligen tarvåra önskemål på allvar. Detär riktigt, som säger, att det råder kommunikationssvårigheterinom . Det har också sagts vara eft av skälen till långsamheten iproceduren. Många av de anhöriga bor ju långt från regeringen ochmyndigheterna. Det finns alltså betydande kommunikationssvårigheter inomlandet. Jagskall bara fa upp en till av frågor, och den gällde hur depersoner som icke får resa ut berörs. Jag kan uppriktigt sagt inte svara på den Omåtgärder för att utverka utresetillstånd för anhöriga ull vissa flyktingarfrån Vi har inte gjortnågon noggrann kontroll av vilka yrken de släktingar har som finns med på denlista som invandrarverket har presenterat. 4 (); Jag menade inteatt skulle behöva kommentera fidningsuppgifterna-jag nämnde dembara som en upplysning om vad som stått i fidningarna. Eftersomförhållandet mellan och är så inflammerat blir situationen väldigtsvår för sino-vietnameserna. Många av dem har tidigare försörjt sig genomhandelsverksamhet, men enligt uppgift fillåts de nu aft försörja sig enbartgenom gafuhandel. De borde alltså infe höra fill de grupper som omfattas avrestriktioner när det gäller utresetillstånden, och man kan då fråga sig vaddet är som ligger bakom. säger i det sammanhanget att man harväldigt stora kommunikationsproblem och atf det därför är svårt att hitta rättpå de här människorna. Det är möjligt att det är så, men vietnameserna här iSverige kan dock upprätthålla brevväxling med sina släktingar i . Dessafinns alltså på sina adresser, så det borde kanske inte vara så svårt att finnadem. Jaghoppas nu att besök får effekt, så att familjerna snart kanåterförenas. Jag hoppas också att följer den här frågan och attden arbetar akfivt för aft förmå vietnameserna att ge deutresetillstånd som behövs. är ju ett av våra biståndsländer, och destyrande där borde ha ett villigt öra när det gäller våra önskemål. Ensista fråga; Def finns också en grupp anhöriga till sino-vietnameser i ,även om den kanske inte är så stor. Hur ser på möjligheternaför dem att få utresefillstånd och komma hit till ? frågar om sino-vietnamesernas ställning i överhuvud taget och om deras svårigheter. Jag tror inte att jag skall gå insärskilt mycket i den debatten, för det är ganska svårt att få en klar bild avhur de har det. Men faktum är att flykfingströmmarna från har minskatmycket kraftigt efter beslutet om "orderly deparfure". Jag villdärmed inte ha sagt vad det skulle bevisa, utan jag vill bara nämna detta. EvaWinther och jag har kanske missuppfattat varandra på en punkt. Min avsikt varinte att försvara handläggning av de här frågorna. Tvärtom tycker jagatt det finns all anledning att vara ytterst kritisk mot den långsammahandläggning som sker. Jag nämnde kommunikationssvårigheterna enbart som entänkbar förklaring. Om vi hade låtit oss nöja med handläggningen skulle vinaturligtvis inte i så många olika instanser ha fört fram våra åsikter och sagtatt detta infe kan tolereras. Beträffandesino-vietnameser i vill jag säga att vi inte har mött några svårigheter ide få fall det varit fråga om när det gällt att få utresetillstånd. Anf.6 (); Det var i och för sig glädjande att höra defta, men jaghar tyvärr fått redovisning för ett ärende där det rört sig om attinresetillstånd till har sökts men vederbörande har fått avslag fråninvandrarverket. Jag hoppas att inresetillstånd skall kunna beviljas i sambandmed en ny ansökan och att ser på det här ärendet och undersökervad som ligger bakom avslaget. Jag viU hålla med när def gäller densvenska regeringens handläggning av de här frågorna. Jag tror visst attregeringen följer dem, och jag tycker att regeringen och vi här i riksdagenskall hjälpas åt i arbetet med dem, så att de som väntar på sina anhöriga snartkommer att få förenas med sina familjer. Om stadigt stöd tiU kolvärmeverket i Igelsta Vad gäller det sade om den personfrån som inte fått komma till , så var det tydhgen de svenskamyndigheterna, dvs. invandrarverket, som hade sagt nej. vet Hkaväl som jag att inget statsråd kan göra någonting åt detta. I viseringsfrågorär ju invandrarverket självständigt bestämmande. 8 (): Icke förty hoppas jag att kanhålla sig något underrättad om just denna fråga. 5 § Svar på fråga 1980/81:319 om statligt stöd tillkolvärmeverket i Igelsta har frågat mig om jag avser attvidta några åtgärder med anledning av oljeersättningsfondens besked om attbidrag inte kan erhållas till miljöförbättringsåtgärder vid iSödertälje. Enligt 17 § förordningen(1980:1085) om stadigt stöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m. skalldelegationen (11980:08) för uppbyggnad av en oljeersättningsfond med egetyttrande överlämna handlingarna i ett ärende om lån eller bidrag tillregeringen, om stöd begärs med mer än 25 milj. kr. Ärendet om stöd tillanläggningen i överlämnades till industridepartementet av delegationenden . I sitt yttrande över ärendet avstyrker delegationen stöd tillanläggningen. Delegationen är enhällig i sitt yttrande. Ärendet bereds f. n.inom industridepartementet. 10TORE (vpk): Jag tackar energiministern för svaret på min fråga. Qljeersättningsfondens negafiva besked iår om ekonomiskt stöd med 40 milj. kr. för miljöförbättringar när det gällerkolvärmeverket har väckt stor uppmärksamhet, förvåning och Om stadigt stöd tdl kolvärmeverket i Igelsta indignationlångt utanför kommun. Tydligen gjorde oljeersättningsfonden ävenett formellt fel då den meddelade beslutet, eftersom en framställning somgäller belopp över 25 milj. kr. skall, som energiministern framhöll i sittsvar, överlämnas till regeringen för beslut. OEF;s besked om uteblivna bidrag stämmer, enligt minmening, dåligt överens med regeringens och beslut och riktlinjer förenergipolitiken och borde väl egentligen betecknas som ett olycksfall iarbetet. Vi är , trots försäkringar från regeringshåll om motsatsen, på vägin i det Kolsverige som vi skulle slippa. Det är då viktigt att även enförsiktig introdukfion av kol - som det så vackert heter - kombineras medkraftiga åtgärder mot de miljöproblem som sammanhänger med kolanvändning. Då ärdet också viktigt att de medel som finns i oljeersäftningsfonden används, bl.a. i sådana fall som beträffande . Förutom vad som sägs i förordningen ochtillämpningsföreskrifterna beträffande oljeersättningsfonden och användningenav medlen, är det ju intressant att se vad som föreskrivs om pengarnasanvändning. När man läser förordningen och tillämpningsföreskrifterna, finnerman att faktiskt är ett typexempel på ett sådant fall då bidragbör utgå. Jag måste nog fråga energiministern, infe minst med tanke på detknapphändiga svaret, om han delar uppfattningen aft det här handlar om ettprojekt som väl uppfyller villkoren för bidrag från oljeersättningsfonden. Detkan väl inte vara rimligt, att om det nu inte skulle lämnas bidrag i det härfallet, kommuns skattebetalare skall stå för hela kostnaden, trotsatt det allmänt uppfattas vara en angelägenhet för staten. Då det gällerreningen vid den här anläggningen handlar det ju om långtgåendemiljöförbättringsåtgärder. Först vill jag sägaatt detta ärende kommit till regeringskansHet. Vi har sänt det päremiss för att få höra kommunens uppfattning. Innan beredningen är klar kan jagsjälvfallet inte göra något yttrande i det särskilda ärendet. Det vore alldelesfel av mig. Däremot vill jag gärna säga att en viktig uppgift för fonden är attstödja miljöskyddsåtgärder på kolområdet. 12TORE (vpk): Jag förstår energiministerns restriktivitetdå det gäller att ge ett klart besked, men nog borde energiministern med tankepå sina kunskaper om vad vi nu talar om ändå kunna säga om han inte anser attdet här projektet väl uppfyller de villkor som har ställts upp för att manskall kunna erhålla bidrag från oljeersättningsfonden. Tillstånd tillintrodukfion av koleldning skall, enligt min mening, inte ges förrän allamiljöeffekter är klarlagda och teknik finns för en effektiv rening. Vid handlar det om en ny teknik i praktisktillämpning. Anläggningen har ett stort demonstrationsvärde, och den är denförsta i sitt slag i vårt land, i kommer att väluppfylla de krav som måste ställas på en sådan anläggning och de skärptamiljökrav som naturvårdsverkethar föreslagit i fråga om kolförbränning i större anläggningar. Det är märkligt, herr talman, att regeringen ipropositionen om riktlinjer för energipolitiken går emot sitt eget expertorganoch infe nu föreslår någon egenflig skärpning av reglerna för svavelutsläpp.Men märkligt är också att regeringen exempelvis gett kraftvärmeverket iVästerås dispens från skyldigheten att vidta reningsåtgärder därför atttekniken inte anses tillräckligt utvecklad. Men detta bör väl rimligtvis ändåinte få innebära aft anläggningar, som har projekterats för höggradig reningmed hjälp av teknik som finns att tillgå och som är väl utvecklad, inte skallerhålla statliga bidrag ur anslaget för miljöförbättrande åtgärder. Om tidpunkten för förslag rörande spridandet av kemiskamedel i skogsbruket 6 § Svar på fråga 1980/81:306 om tidpunkten för förslagrörande spridandet av kemiska medel i skogsbruket 13 Jordbruksministern : Herr talman!John har frågat mig om regeringen avser atf framläggaproposifion om spridandet av kemiska medel i skogsbruket. Som bekant har utredningen om användningen av kemiskamedel i jord-och skogsbruket lagt fram ett delbetänkande som behandlaranvändningen av kemiska medel vid bekämpning av lövsly. Utredningens förslaghar remissbehandlats. Skilda synpunkter på förslaget har redovisats av remissmyndigheterna.Ärendet bereds nu inom . Jag kan f, n, infe uttala mig omnär en proposition i ämnet kan komma att framläggas, 14 (vpk): Jag tackar jordbruksministern för svaret.Anledningen till min fråga har jag angivit i motiveringen, varför jag inteupprepar den här. Jag måste tillstå att jag blevnågot förvånad över svaret. Enligt den preliminära listan över proposifionerskall denna proposition läggas fram . sägerjordbruksministern att han i. n. inte kan uttala sig om när proposifionenframläggs. Men i frågan om det skall bli en proposition i vår - det är ju detsom är det intressanta i detta fall - måste väl ändå regeringens företrädarekunna ge besked. är förvånad över svaret. Mendet är sä atf alla frågor.som väcks för tidigt får ganska intetsägande svar.Att så sker t. ex. i detta fall är beroende på att frågan är under beredningoch atf vi ännu inte är framme vid ett ställningstagande till hur propositionenskall se ut och när den skall läggas fram. Däremot ärdet naturligtvis så attden nuvarande lagen om förbud mof spridning av bekämpningsmedel över skogsmarkendast gäller Omrekryteringen av ordförande och kronoombud i vissa taxeringsnämnder t. o. m. utgången av junimånad . Men regeringen har bemyndigande att besluta om en kortareförlängning av den lagens giltighetstid. Anledningentill atf jag inte kan svara direkt på fråga är att tiden föratt förelägga en proposition i vår är ganska knapp; en sådanproposition skall först gå till lagrådet och sedan föreläggas . Ävenom då skulle kunna behandla en sådan proposition låt oss säga sistaveckan av , skulle det sannolikt vara svårt att få en ny lag itillämpning redan det här året. Dethär är några av de synpunkter som gör att får detta i och försig intetsägande svar. Anf.16 (vpk): Det är bl. a. det som jordbruksministern nu nämner som har föranlettmin fråga - det är väldigt knappt om tid. Det råder nu ett tillfälligt förbudsom upphör . Jagundrar om jordbruksministern är beredd att svara på en följdfråga, som enligtmin mening ter sig naturlig i det här sammanhanget: Ämnar regeringen besluta omen förlängning av nu gällande förbud? Eller kommer det nu gällande förbudet attupphöra ? Det är just den frågeställningen som vi överväger. Eftersom tiden nu ärså kort för aft lägga fram en proposition och få den nya lagen i verkställighetredan i år, är naturligtvis alternativet för regeringen en kortare förlängningav det nuvarande förbudet. 7 § Svar på fråga1980/81:316 om rekryteringen av ordförande och kronoombud i vissataxeringsnämnder 18 BudgetministernROLF WIRTEN: har frågat mig vilka åtgärder som är vidtagna ellerplaneras för att de särskilda taxeringsnämnderna i fögderierna skall fåordförande och kronoombud med anknytning fill fögderierna eller i vart fall medgod lokalkännedom och boende inom respektive fögderi. Desärskilda taxeringsnämnderna har att bedöma deklarationer från skattskyldigamed komplicerade inkomst- och förmögenhetsförhållanden. Det är därför viktigtatt ordförandena i sådana nämnder har särskilda förutsättningar att taställning till svåra beskaftningsfrågor. Ordförandena i de särskilda nämndernamåste alltså rekryteras bland personer som har särskilda kvalifikationer.Enligt vad jag har erfarit har också länsstyrelserna en allmän strävan attförordna ordförande med anknytning till fögderief. JagviH framhålla att de förtroendevalda ledamöterna skall vara mantalsskrivna ikommun inom taxeringsdistrikfet och att avsikten är att de skall tillföranämnden bl. a. lokal- och personkännedom. Jag anser det önskvärt att ordförandeockså har god lokalkännedom. redan har en sådan strävanär några åtgärder för aft förändra rekryteringen fill de särskildataxeringsnämnderna enligt min mening inte påkallade. Anf.19 (): Jag vill gärna uttrycka min stora tillfredsställelse över svaret.Svaret som sådant måste jag naturligtvis vara helt till freds med, eftersom detvisar att budgetministern har samma uppfattning som jag, nämligen att man böreftersträva att i de särskilda taxeringsnämnderna ha ordförande och kronoombudsom kommer från den lokala skattemyndigheten eller i varje fall är boende i detaktuella området. Detta är ju en garanti för god lokalkännedom, och detunderlättar kontakten mellan deklaranter och dem som granskar derasdeklarationer. Tyvärrförekommer det ännu i alltför stor omfattning, bl. a. i de västsvenska länen,att både ordförande och kronoombud är hämtade från orter som ligger 10-15 milfrån den region i vilken de aktuella deklaranterna bor. Detta gör aftvederbörande antingen får kosta på sig rikssamtal eller göra långa resor föratt kunna diskutera sina deklarationsärenden. Statsrådetsäger att eftersom länsstyrelserna redan har en sådan strävan som den jag nuantytt, finns det inte någon anledning aft se över rekryteringen. Jag är dockinte helt övertygad om att alla länsstyrelser har den ambifionen. Det händernämligen litet då och då att en lokal skattemyndighet får lämna ifrån sigvälutbildad personal till , och när man då begär att fåfullt utbildade ersättare, blir svaret: Nej, det kan ni inte få, för vi behöverdem; def finns inte tillräckligt många som kan de här jobben. Jag skulle -trots att jag i stort sett är nöjd med svaret - därför vilja vädja tillbudgetminisfern aft han via noga följer frågan och ser tillatf de lokala skattemyndigheterna efter hand får fillgång till det antalkunniga personer som behövs för atf garantera att de särskildataxeringsnämnderna får kunniga ordförande och kronoombud som är boende inom deaktuella områdena. Omrekryteringen av ordförande och kronoombud i vissa taxeringsnämnder Jag har noterat atf redan i sin motivering till frågan harkonstaterat aft det har skett en förbättring på defta område sedan han senastställde en fråga till min företrädare. Jag kan bara än en gång upprepa att härfortgår en utbildning som möjliggör en rekrytering av def slag som . Jag har, som jag framhållit i svaret, i det avseendet sammauppfattning som . Detär emellertid så att denna rekrytering av personal med lokal förankring och medde kvalifikafioner på området som underströk också var nödvändiga- och detta är något som även jag vill understryka - infe går lika lätt landetöver. Det är på olika håll olika svårigheter att finna de rätta personerna. Meni och med atf vi konstaterat att länsstyrelserna har denna strävan får vi såsmåningom det resultat som vi båda eftersträvar - det är jag övertygad om. Om upprustning av vissa vägar 21 (); Jag tackar för def kompletterande svaret. Meddet tycker jag mig kunna konstatera aft vi är ense i sak. Jag räknar med attbåde departementet och kanske i första hand kommer att följautvecklingen, så att det inte går på sned. Detta är mycket betydelsefullt urdeklaranternas synpunkt och även ur den synpunkten atf det är väldigtvärdefullt för de lokala skattemyndigheterna att ha tillgång till välutbildadpersonal och aft i det löpande granskningsarbefet kunna göra värdefullaannofationer. a. har man, som alla känner till, ett problem, och defär svårigheterna atf snabbt notera människor som nystartar företag och somkanske infe sköter sina skafteredovisningar och annat. Sådant är det oftaväldigt lätt att klara om det finns en viss gemenskap mellan den personal somhar att övervaka skatferedovisningarna och samfidigt granska deklaranternasdeklarationer. 8 § Svar på fråga 1980/81:310 om upprustning av vissavägar har frågat mig om vilka åtgärder jag tänkervidta för atf återställa def mindre vägnätet pä landsbygden till en acceptabelstandard. har ansvaret för det statliga vägnätet.Under senare år har underhållet av vägarna prioriterats på bekostnad avvägbyggandet. När det gäller förbättring av vägnätet på landsbygden harganska mycket pengar satsats. Jag tänker då närmast på det s. k. YlG-programmetsom nu genomför och som innebär af t man förser vägarna med en enkelbeläggning fill en förhållandevis låg kostnad. När vi nu satsar på def kan dethända atf vissa andra grirsvägar får eft sämre underhåll. Tyvärr tror jag infe vi har råd attpå kort sikt genomföra en kraffigare upprustning av det mindrelandsbygdsvägnätef. Jag anser, precis som , att man i första handskall satsa på underhållet av vägarna. Anf.23 (); Jag tackar så mycket för svaret, även om jag inte ärsärskilt belåten med det. I proposifionen till 1978/angavs målen förväghållningen. Där sades bl. a. att landefs olika delar skall erbjudas enfillfredsställande trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnad. sade i samma veva att man på vägsidan skall göra enprioritering av driffverksamheten, så atf kapitalförstöring ej sker.