prot · G409163 · 1980-12-31 00:00:00 — vet vi inte medsäkerhet om det blir någon oljimport beroende på detta avtal, men vi vet att vihar möjligheter till denna import, som då är förknippad med vissa villkor,vilka i och för sig kunde önskas vara bättre. AnL 58 () replik; Det finns ett tvång. Det föreligger ett avtal,och det står i artikel IV:"Parterna skalllägga förhållandena till rätta för att norska företåg med tillgång på råolja kan engagera sig på affärsmässig grund direkt i marknadsföring av råolja och oljeprodukter på den svenska markna den---------------------------- ." I artikel III står: "Vid leveranser enligt artikel II skall man från norsk sida hamöjlighet att leverera upp till 3/4 som oljeprodukter." Visst finns det tvång, . Låt oss inte sopaverkligheten under mattan. AnL 59 () replik; Avtalet innebärmöjligheter till leverans. Tvånget gäller på vilka villkor dessa leveranserskall ske. Men volymen grundar sig på att det finns avtalsparter i somvill köpa dessa kvantiteter. Det finns alltså icke något tvång att Sverigevolymmässigt måste importera norsk olja. AnL 60SUNE (): I två motioner som behandlas i betänkandet omekonomiskt samarbete mellan och , nämligen motion 1468 av SvenAspling m. fl. och motion 2 185 med mig som första namn, har vi motionäreruttryckt förhoppningsfulla förväntningar på ett framtida industriellt samarbetemellan och . Vi har i motionerna krävt flera initiativ av regering ochriksdag i frågor om ökat industriellt samarbete mellan och , isyfte att gränslänen mot Norgenu äntligen skall få uppleva en positiv trend i sin industriella utvecklingefter mänga års industriell tillbakagång och därav följande nedgång i sysselsättningeni dessa län. Vi har pekat på den inneboende förmåga som finns isamtliga gränslän mot och som av oss måste ses som en nationell resursför ett ökat Norgesamarbete. I samtliga gränslän finns såväl duglig och yrkeskunnigarbetskraft som många fina industriföretag, vilkas kunnande tyvärr intetas till vara, eftersom det inte finns tillräckliga arbetsuppgifter inomgränslänens industriföretag. Och skogslänen, i vilka nästan samtliga gränsläningår, har förlorat 20 600 industrijobb. Detta talarför att det finns stora behov av nya arbetstillfällen i de aktuella länen. Vi framhåller i motionerna det samarbete med somredan pågår i grånslänen, och vi har exemplifierat detta genom att belysaNorgesamarbetet mellan länsmyndigheter, kommuner och företag i län.Där behövs egentligen väldigt litet av initiativ för att vi från svensk sidasnabbt skall kunna bygga vidare på den grund för ökat samarbete som där redanskapats. Vi tror också att det från svensk sida är nödvändigt att snabbt klaraut inom vilka näringsområden och inom vilka geografiska områden som man iframtiden kan räkna med att kunna bedriva försäljning av varor och produktertill . Personligen känner jag till att det inom ett av de norskagränsfylkena -Hedmark - som gränsar till och , finns storaförväntningar om att skogsindustrin i Hedmark, som är detta fylkes störstaindustribransch, skall få möjlighet att ta en stor del av sitt råvarubehov frånVärmland och . Man får i Hedmarks fylke en stor råvarubrist framförallt . Det är klart att stora virkesleveranser från Kopparbergoch inverkar negativt på dessa läns skogsindustrier. Därför måste iett framtida ekonomiskt och industriellt samarbete mellan och Norgesådana faktorer som jag nu har nämnt vägas in. Vi vet att vi inom de svenskagränslänen kommer att få vara med om att uppfylla en stor del av de svenskaåtagandena i avtalet. En viss del av både den elkraft och den skogsråvara somvi genom avtalet från svensk sida åtar oss att leverera till kommer att iförsta hand tas från gränslänen, från i söder till i norr.Mot bakgrund härav kommer vi i grånslänen aldrig utan protester att accepteraatt det framtida samarbetets frukter skall falla ned långt utanförgränsregionerna. Det finns redan sådana exempel. Volvos samarbete med Norgehar exempelvis inneburit att ett tjugotal arbetstillfällen försvunnit frånTöcksfors i kommun i . Man flyttade dessa jobb till ,och fick säkerligen något annat i stället. Men det blev inga nya jobbinom den svenska gränsregionen. Vi menar att en utökning av samarbetet medNorge inte får utvecklas på ett sådant sätt. Det som jag har sagt kan tolkas som ettspeciellt vaktslående om gränslänens intressen, och det är också precis vad detär fråga om. Industripolitikens inriktning, m. m. Nr 163 förklara att jag och minamedmotionärer accepterar utskottets skrivning, Onsdaeenden eftersom vi tycker oss kunna iakttaatt utskottet förstått den syn som vi givit 10 iuni1981 uttryck för i våra motioner omNorgesamarbetet, nämligen att de svenska gränslänen mot vill bli betraktade somframsidan av - Industrinolitikens '" '"°'" dessa gränslän som vi först vill se positiva resultat avett ökat inriktning, m. rn. Näringsutsknttets betänkande 1980/81:64 Mom. 1(avslag på propositionen, m. Utskottets hemställan, som ställdes mot motionerna 806 och2078 av m. fl., bifölls med acklamation. Mom. 2 (industripolitikens inriktning) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 1 av m. fl. Mom. 3 (samordnad industripolitisk planering) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 17 förmotion 1485 av och . Mom. 4 (överläggningar mellan staten och näringslivet)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 134 för reservation 2 avIngvar m. fl. 16 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 (statens industriverks uppgifter) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 3 av m. fl. Mom. 7 (ansvaret inomregeringskansliet för frågor rörande nordiskt industripolitiskt samarbete) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 4 av m. fl. Mom. 8 (investerings- ochutvecklingsprogram för de statliga företagen) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 5 av m. fl. Mom. 9 (de statliga affärsverkensoch myndigheternas verkstadsrörelser) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 150 förreservation 6 av m. fl. Mom. 11 (struktur- och utvecklingsfond) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 150 förreservation 7 av 80 m. fl. Mom. /2(begränsningen av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrel- Nr 163 ses placeringar i samma företag) den Utskottetshemställan bifölls med 153 röster mot 150 för reservation 8 av iq igoi IngvarSvanberg m. fl. In dustripolitikens Mom. 13 (vissa riktlinjer för fjärde fondstyrelsens verksamhet) inriktnins m m Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 150 förreservation 9 av m. fl. Mom. 17 (underlättande avföretagsöverlåtelser och generationsskiften i familjeföretag) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 150 förreservation 10 av m. fl. Mom. 19 b (underleverantörer) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservafion 11 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 20 (riskkapital till den regionala utvecklingsfondeni ) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 12 av m. fl. Mom. 21 (bidrag till regionala utvecklingsfonder m. )Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 för reservation 13 avIngvar m.fl. Mom. 31 (anslaget Styrelsen förteknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 14 av m.fl. Mom. 33 (STU:s treårsprogram) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 15 av m. fl. Mom. 36 (nationella storprojekt) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 16 av , m. fl. Mom. 37 (nordiskt samarbete kring teknisk forskning ochutveckling) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 17 av m, fl. 6 protokod 1980/81:163-165 Nr 163 A/ow.'/f? (stipendier för uppfinnare) r\ A A Utskottets hemställan bifölls med152 röster mot 150 för reservation 18 av 10 juni1981 "8"'"''""'8 " " Industripolitikens ""' ' (teknikupphandling på sjukvårdsområdet) inriktning, m. m. Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 19 av m. fl. Mom. 44 (statliga insatser förfrämjande av industrins teknikupphandling) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 20 av m.fl. Mom. 48 (projektfinansiering i de nationella utvecklingsbolagen)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 för reservation 21 avIngvar m. fl. Mom. 53 (regionalt forskningsorgan i ) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 22 av m. fl. Mom. 55 (förstatligande av läkemedelsindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 20 förmotion 640 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mo/?/. 56 n (samhällets insyn i läkemedelsindustrin)Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 18 för motion 1087 av LarsWerner m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottev.s hemställan bifölls. betänkande 1980/81:58 Mom. 1(anslag till exportfrämjande verksamhet) Utskottels hemställan bifölls med 285röster mot 17 för motionerna 1046 av m. fl. i motsvarande del och2101 av m. fl. Mom. 2 (export av fisk) Utskottels hemställan, som ställdes mot motion 2100 avJens och , bifölls med acklamation. Mom. 10 (statliga handelshus) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 1 av m. fl. Mom. 14 (tidsbegränsning av anställning som marknadssekreterare 163 Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 2 av m.fl. Mom. 15 (anslag till turistråd m. Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 17 för motion1046 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 1980/81:65 Mom. 1 (avslag på propositionen) Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 18 förmotion 2187 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 4 (en annorlunda inriktning av det svensk-norskasamarbetet) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 17 för motion 2187av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. AnL 61FÖRSTE VICE TALMANNEN; I 2 kap. 6 § riksdagsordningen stadgas att kallelse tillsammanträde skall anslås i dagen föresammanträdet och minst i förväg. Om synnerliga skäl föreligger fårkallelse dock anslässenare. I sådant fall får sammanträdet hållas endast om merän hälften av ledamöter medger det. före i går uppsattes - på grundval av dåföreliggande uppgifterom taletider-anslag med kallelse till arbetsplenum i dagkl. Denna åtgärd föranleddes av risken att kammaren vidbehandlingen av någon anslagsfråga skulle fatta beslut som avvek från vadutskottet föreslagit. I så fall måste finansutskottet lägga fram och kammaren beslutaom en reviderad sammanställning över statsbudgeten 1981/82. Man kunde vidareinte utesluta möjligheten att något ärende kunde komma attåterförvisas på grund av lika röstetal. Det kan nu konstateras att ärendebehandlingen gått väsentligtsnabbare än beräknat. Någon återförvisning på grund av lika röstetal har inteförekommit, och någon avvikelse från utskottets förslag i anslagsfrågor harinte beslutats. betänkande med sammanställning över statsbudgeten1981/82 kan nu bordläggas, och utskottet har hemställt att ärendet skall Nr 163 företas till avgörande efter endast en bordläggning.Det finns vid sådant Onsdnuenden förhållande inte någon anledningatt dröja till med det slutliga 10 iuni1981 ställningstagandet tillfinansutskottets betänkande. Talmannen kommer därför att föreslå att dagens andraarbetsplenum i Olvmniskavin- stället får börja ungefär en kvartefter det beslut fattats beträffande alla på terspel iSverige dagens föredragningslista upptagnaärenden. 8 § i (forts.) Fortsattes överläggningen om kulturutskottets betänkande1980/81:35. AnL 62 (); I betänkande 1980/81:35 hemställerkulturutskottet om bifall till proposition 1980/81:200. a. motion 1980/81:2206. för det första att beslutar bemyndiga regeringenatt ikläda staten högst 70 milj. kr. av de ekonomiska förpliktelser sorn kanfölja av att anordnas i . för det andra att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om möjligheterna att ge ökad varaktighetåt nödvändiga kapitalinvesteringar. Bakom motionens båda yrkanden ligger omsorg om Sverigesekonomi. Lat mig, fru talman, belysa nödvändigheten av en sådan omsorg genomnågra korta citat ur finansutskottets betänkande 1980/81:40: "uppfattning måste vi räkna med att använda större delen av1980-talet för att komma i balans.-------------------- Detta innebär krav på enmycket Industrin måste vinna marknadsandelar såväl utomlandssom här hemma----------------------- . Det krävs att den privata och offentliga konsumtionstillväxtenkraftigt hålls tillbaka." Dessa krav är nära överensstämmande med 1980 årslångtidsutrednings huvudalternativ (alternativ 1), vilket vi måste följa enligtregeringens bedömning i proposition 1980/81:150. Utvecklingen avvikeremellertid högst väsentligt från denna kurs, och LU 80:s målpunkter måsteskjutas framåt i tiden. Anpassningsprocessen är kraftigt försenad, och"ansträngningarna att föra oss in på rätt bana måste intensifieras",konstaterar finansutskottet lakoniskt. Några siffror för att belysa realismen i dettafinansutskottets ställningsta gande: Det budgetunderskott som långtidsbudget antogs bli för /80 blev i verkligheten 50 miljarder. För /82 anger långtidsbudget ett underskott på 65 miljarder, en siffra som långtidsbudget har stigit till . Enligt den senare långtidsbudgetens prognos stiger budgetunder skottet fill 99 miljarder /86. 84 Detta är en utomordentligt oroandeutveckling. Trenden måste brytas, och riksdagenhar också uttalat att betydande besparingsåtgärder måste sättas in under dekommande åren. För /83 aviserar regeringen ikompletteringspropositionen ett sparmål på . Redan gjorda prutningar inom den offentliga sektorn,liksom de för framtiden aviserade och nödvändiga, kan knappast undgå att beröraall offentlig verksamhet. Det stämmer illa med finansutskottets krav påintensifierade ansträngningar för att leda in vår ekonomi på rätt väg, närregeringen nu föreslår att få bemyndigande att skriva ut en check inblanco för förlusttäckning av ett . Förlustrisken har av utredaren angivits tillca 70 milj. kr. Kommittén för i beräknar kostnaderna till461,7 milj. kr. och intäkterna till 490,1 milj. kr. - alltså en vinst på 28,4milj. Spännvidden mellan dessa båda beräkningar belyser osäkerheten iunderliggande ekonomiskt utredningsmaterial. Detta har även understrukits imin motion 1980/81:2206. Härtill skall läggas att utanför båda kalkylernaligger kostnader för hotellbyggen, säkerhetstjänst och ökad kapacitet hos olikakommunikationsmedel, för att nämna några av de större posterna. Beträffande intäktssidan, herr talman, ligger CarlPerssons beräkningar 44 milj. kr. Detta grundar sig påen försiktigare beräkning av intäkter från förköpsbiljetter, vilket motiverasav att det finns "anledning att begränsa den optimism beträffandenäringslivets intresse" som kommittén hyser. försiktighetfinner jag välgrundad. En egen bedömning av det ekonomiska utfallet gör C, G,, ordförande i utskott, når han i entidningsartikel, med hänvisning till utredningen, finner att det där"klart framgår att det är högst osannolikt att förlusten blir såstor" som 70 milj. kr. "Vår kalkyl slutar på vinst", konstaterarAnderberg. Med redovisade bedömningar av det ekonomiska utfalletborde det inte finnas någon risk för genomförande om det statligarisktagandet begränsades till 70 milj. kr. I kulturutskottets betänkande fastslås emellertid att ensådan begränsning förutsätter "att någon annan intressent än staten tar påsig ansvaret för eventuella kostnader över nämnda belopp". Outtalat liggerbakom denna formulering en stark oro för att risktagandet ligger på en högrenivå. Intressant i sammanhanget är även att i samma betänkande saknas vad somframhölls i kulturutskottets betänkande 1977/78:23 angående 1984 årsvinterspel, nämligen "att satsningen på inte fick inverkamenligt på utvecklingen av det statliga idrottsstödet ". Ehuru kulturutskottet avstyrker min motion måste ändockett utgiftstak finnas med i ett sammanhang som detta, icke minst med tanke påatt till den blivande organisationskommitténs omedelbara arbetsuppgifter höratt precisera och lägga fast vilken omfattning och standard anläggningar ochverksamhet skall ha. Alla erfarenheter talar för att speciellt standardkrav haren benägenhet att öka under detaljarbetets gång. Ett utgiftstak sätter gräns för varjesådan strävan och skulle här vara ett stöd för kommitténs arbete. I organisationskommittén skall staten garanteras ettavgörande inflytande. Det är då ytterst angeläget att de av regeringentillsatta ledamöterna kommer att väljas så att de har den bredaste tänkbaratäckning inom områden som ekonomi och när det gäller idrottens behov avanläggningar. Ett konstruktivt tänkande med öppenhet för flexibla lösningar föratt möjliggöra de speciella olympiaanläggningarnas vidareanvändning bör präglakommitténs arbete. Från sida kommer det att vara en angelägenuppgift att med begagnande av sina möjligheter till insyn noga följakommittéarbetets gång. Varken utredningarna eller propositionen gör någotallvarligt försök att belysa möjligheterna till besparingar och rhinskadkapitalförstöring genom att de anläggningar som måste uppföras för vinterspelenges en sådan teknisk utformning att de i möjligaste mån kan återanvändas förannat ändamål. Jag har tagit upp dessa tankegångar i min motion, och de finnsdär sammanfattade i yrkande 2. delar min uppfattning ochförutsätter att synpunkten beaktas i det kommande planeringsarbetet. Den socialdemokratiska reservationen innebär ett blanktavslag på propositionen om ett i . Jag menar att det bordevara möjhgt att genomföra ett sådant utan att utnyttja skattemedel till förlusttäckning.Om denna målsättning skall kunna uppnås beror emellertid på de ledamöter somkommer att ingå i den blivande organisationskoinmittén. De måste handla underen ständig öch djup medvetenhet om de krav ekonomiska situationställer på deras arbete. Slutligen, herr talman, vill jag uttrycka förhoppningenatt vi icke låter ett klart ekonomiskt tänkande fördunklas av det r dettasammanhang materiellt obevisbara framtidsvärdet av företeelser som, för att taett exempel, reklam för vårt land och dess näringsliv. Jag hade också gärnasett att det såväl i utredningarna som i propositionen funnits en merinträngande analys av nettointäkten av utländsk valuta. redovisas endast eninkomst från utlandsturisterna. För anläggningarnas uppförande torde dockkrävas diverse importerat material, som måste betalas i utländsk valuta. Jag yrkar bifall till motion 1980/81:2206. Under derta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 63ROLF RÄMGÅRD (c): Jag säger som kulturutskottets ordförandeGeorg sade när i går började debattera propositionen om 1988: Om detta med finns det mycket attsäga'. Men tyvärr är tiden begränsad, och jag kan heller inte gå in på de ivissa avseenden osakliga påståendena i gårdagens debatt. skall nu besluta om regeringen skall fåbemyndigande att ge och Åre ekonomisk garanti så att de kan 1988.Detta med statlig garanti är ett måste. Olympiska kommitténs regler föreskriveratt det måste finnas en statlig garanti från ett lands regering när en orteller stad söker spelen. Här gäller alltså inte exempelvis näringslivsgarantin,som någon påpekade i går-Sten var väl också inne på den tanken.Denna garanti, som skall godkänna, utlöses om de beräknade intäkternainte kan finansiera kostnaderna. Garantin behöver alltså inte nödvändigtvisutlösas. Av den utredning som har legat till grund förpropositionen framgår att kommunerna kräver att staten ensamgaranterar spelens ekonomi. Kommunerna begär därför, för den händelseOS-budgeten inte räcker, ersättning från staten för sina utgifter. Kommunernaskall, som det uttrycks i förhandlingarna, hållas ekonomiskt skadeslösa för attinte ett olympiskt åtagande skall drabba andra områden inom den kommunalaservicen såsom barnomsorg och äldrevård. Det är ju kommunerna som svarar härförmed hjälp av vissa statsbidrag som är generella för hela landet. Dessastatsbidrag kommer såvitt jag vet inte att ändras om vi får olympiskavinterspel i och Åre, På den punkten kan jag lugna . Uppskattningen av inkomsterna bygger på att och Årefår minst samma TV-intäkter som 1984, där de dågår. Utredningen och propositionen bedömer förutsättningarna härför som goda.Utrymmet i etern är begränsat, men konkurrensen om sändningsrätter blir allthårdare. För statens del innebär finansieringen av enlikviditetsbelastning intill dess OS-intäkterna inflyter.Investeringskostnaderna har av utredningen beräknats till 212 milj. kr.Huvuddelen av dessa kostnader faller ut närmast före spelen. Därtillskall också läggas vissa driftkostnader. Intäkterna kommer i huvudsakarrangörerna till del i anslutning till spelen, dvs. senare än utgifterna, ävenom en del av TV-intäkterna kan betalas före spelen, som har skettnu senast i . Behov av en statlig utlåning framför allt under åren1986-1988 kommer därför att finnas. Räntekostnaderna för statens utlåning hartagits med i den olympiska kalkylen. Utredningen ger principer för spelens genomförande.Kommunerna har förklarat att detta underlag är tillräckligt för beslut i resp.kommunfullmäktige. Åre kommun har f. ö. redan enhälligt tagit ett beslut.Falun kommer att ta sitt beslut . Ställer sig ochkommunfullmäktige i ' och Åre på grundval av den nu framlagdapropositionen positiva till' i och Åre 1988,fortsätter förberedelsearbetet inför i . Utöver detaljutformning av avtalet mellan staten,kommunerna och idrottsorganisationerna återstår en fråga av vikt, nämligen enfortsatt prövning av hotellkapaciteten i . En inventering avbefintlig bäddkapacitet och tillkommande anläggningar måste göras för attbedöma de olika kvalitativa uthyrningsmöjligheterna. var inne på tankegången att kvalitetenpå anläggningarna måste skrivas in i det avtal med idrottsorganisationerna somskall upprättas. Här är just denna del väsentlig, och jag håller med om att manmåste ha ett direkt avtal med organisationerna. Sammanfattningsvis vill jag anföra följande.Jag tycker att det är beklagligt att vi inte kunnat få en bredareparlamentarisk enighet om att bjuda hit världens vinteridrottsmän och -kvinnortill olympiska lekar. På något sätt bjuder vi nu med armbågen, om vi får ensmal majoritet i kammaren . Jag har sagt att vi måste få en bredmajoritet för att söka ett olympiskt värdskap. Vi har också underhösten och vintern försökt att få ett besked från det största partiet iriksdagen, socialdemokraterna, men dessa har tyvärr inte velat ge någotsådant. Inte , när ett förslag ligger på bord. ställer mansig negativ. Det underlag som legat till grund för regeringens bedömning harockså socialdemokratiska företrädare haft tillgång till påett tidigt stadium,t. o. m. tidigare än de andra partierna i . Socialdemokraterna motiverar sitt avslagsyrkande ikulturutskottet med att en tillstyrkan till skulle drabbaidrottsanslaget . Låt mig säga att jag beklagar att det villkorriksidrottsstyrelsen ställt upp inte blev inskrivet i propositionen, med tankepå den debatt som förs främst från socialdemokratiskt håll. Men detta är på ettsätt att blanda ihop päron och äpplen. Idrottsanslaget utformas i det gängse budgetarbetet ochbedöms i förhållande till stödet till andra jämförbara organisationer -ungdomsorganisationerna, , handikapporganisationerna, osv.Så var fallet i årets budget, när dessa organisationer fick samma procentuellapåslag, och så kommer frågan att bedömas också i fortsättningen. Idrottsanslagetär ju ett organisationsstöd som är till för att administrera den svenskaidrottsrörelsen centralt, från riksidrottsförbundet till olika specialförbund.Frågan om organisationsstödet har inget gemensamt med projektet angående ettolympiskt värdskap i , som måste ha en egen budget och egnaekonomiska förutsättningar. Vi har, herr talman, från deltagit i . har erövrat sammanlagt 28 guld-, 23silver- och 27 bronsmedaljer och tagit medalj i samtliga , även i deinofficiella 1908 och 1920.