prot · G409125 · 1980-12-31 00:00:00 — , som hade huvudansvaretför förarbetena och genomförandet av . har sedan iomorganiserad form fortsatt sitt arbete ända , Den harsammanställt en rapport, som kom och som utgör en jämförelse mellandet nuvarande läget inom byggnadsvården och de mål som sattes upp iEuroparådets rekommendationer. Man konstaterar i rapporten att det fortfarandeår långt kvar innan målen kan gå i uppfyllelse. Det var för del en konsekvent och riktig åtgärdatt regeringen efter avslutat byggnadsvårdsår tillkallade de av mig nämndasakkunni- ga, somalltså började sitt arbete och tog namnet byggnadsvårdsutredningen.Efter ett förebildligt snabbt och gediget arbete - man vågar nog göra denkarakteristiken, att döma av den enhälliga uppslutningen frånremissinstansernas sida - avlämnade utredningen sitt betänkande i februari1979, Dess titel är bebyggelse - värd att vårda. Synen på vad som är kulturhistoriskt värdefull bebyggelsehar inneburit att inte bara enskilda objekt utan helamiljöer bör bevaras. Men det kan fortfarande vara befogat att speciellt inriktaansträngningarna på unika byggnader, såväl av profan som av sakral karaktär.Arbetsuppgifterna har hopat sig. Riksantikvarieämbetetsresurser under det s, k, vårdanslaget, som får användas för bidrag till vård,undersökning och iståndsättning av bl, a, enskilt och kommunalt ägda byggnaderav kulturhistoriskt värde, måste tyvärr betecknas som av mera symbolisk änreell betydelse. har mellan 1 1/2 och 2 milj, kr,slussats den vägen - men det har naturligtvis inte på långt når räckttill. Det är därför naturligt att man i byggnadsvårdsutredningens direktivangav huvuduppgiften vara att föreslå former för stödåtgärder från statenssida. På ett speciellt område har de ekonomiska problemen ibevarandearbetet blivit särskilt besvärliga, och det är det, herr talman, somjag vill uppehålla mig vid . Av 94 kyrkobyggnadertillhörande är 92 uppförda - alltså det år då ValdemarAtterdag brandskattade . De 92 kyrkorna är alla i bruk, men flera av demär i miserabelt skick, och många hotas av förfall. Ett tiotal är så allvarligtskadade att man överväger att stänga av dem - def är förenat med säkerhetsriskatt gå in i kyrkorummet. Församlingarna är i de flesta fall mycket små, mättmed fastlandsmått. Deras ekonomiska bärkraft förslår inte att hålla de oftaalltför stora kyrkorna i stånd. Från rikskyrkligt håll har man försökt hjälpa till genomupprepade rikskollekter. Men det står klart att vi här har att göramed ett inte bara kyrkligt ansvar och intresse. Här måste också staten trädatill, för här gäller det - som byggnadsvårdsutredningen säger- "objekt medsärskilt högt värde" och alltså "bebyggelse av riksintresse".Att så är fallet med kyrkor framgår också av det i och för sigmärkliga förhållandet att revisorer i en sårskild granskningspromemoria,nr 3 1977, Restaurering av gotländska kyrkor, har redovisat förutsättningarnaför en löpande restaurering av Gotlandskyrkorna, I skrivelse till regeringen förordade revisorerna isamband härmed att en regional byggnadshytta skulle inrättas på , Ipromemorian slås det fast att de små gotländska församlingarna med svagskattekraft inte längre förmår att själva ta hand om de i flera fall illautsatta kyrkorna. Det framhålls vidare: "De 92 medeltidskyrkorna påGotland utgör tillsammans med stad och den äldre profanbebyggelsen på önett unikt kulturarv både i svenskt och europeiskt perspektiv. Begreppetbyggnadshytta går tillbaka till medeltiden och var en levande realitet ännuunder . Byggnadshyttorna var lag av arbetsledare och hantverkare,som i nära samverkan utförde Åtgärder för vård och bevarande av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse Åtgärder för vård och bevarande av kulturhistoriskt värdefull be byggelse " allaförekommande byggnadsarbeten." Från alla håll har tanken på en byggnadshytta möttuppslutning. I motioner, bl. a; från folkpartiriksdagsmän, föreslogs redan vidförra att upprustningen av den svenska byggnadsvården enligt byggnadsvårdsutredningensbetänkande skulle påbörjas i och med inrättandet av en byggnadshytta påGotland. beslutade att i enlighet med kulturutskottetsbetänkande /80:26 göra det uttalandet att åtgärder enligt utredningens aven enhällig remissopinion tillstyrkta förslag bordegenomföras. Det är därför mycket tillfredsställande att, trots de kärvaekonomiska förhållandena, regeringen' har lagt fram en proposition som genorhdet beslut som förhoppningsvis nu snart kommer att fatta blirstartpunkten för det arbete på byggnadsvårdens område som en kulturnation måsteta ansvar för. Regeringen har tyvärr inte ansett sig kunna förorda enbyggnadshytta i ståtlig regi och med statligt arbetsgivaransvar. Men det ärinte heller det väsentliga. Det viktiga är att det kulturminnesvårdande arbetetpå kan räkria med en sådan kontinuitet i bidragsgivningen som kravs föratt planering och genomförande inte skall riskera att bli ryckiga och fåkaraktär av punktinsatser, vilket gärna följer när verksamhet av detta slagblir beroende av konjunktursvängningar och sysselsättningsläget i en region.Kulturutskottethar därför velat markera sin anslutning till tanken på att byggnadsvården påGotland kommer att länkas in i former av byggnadshyttas karaktär, och utskottethar därvid anslutit sig till intentionerna bakom såväl revisorers PMsom byggnadsvårdsutredningen och till remissopinionen. En kontinuerligverksamhet i byggnadshyttans form ger nämligen möjlighet att garantera dels attde ännu levande traditionerna inom de speciella byggnadstekniker som måsteanvändas tas till vara. dels att hantverksskicklighet när det gäller arbeten isten, glas, trä och metall utvecklas och förs vidare till nya generationer avarbetare och slutligen att den fond av erfarenheter som på detta såttåstadkommes kan ställas till förfogande för kulturminnesvårdande insatser påandra håll i landet. Det år icke minst med anledning just av dessa yttrandenfrån utskottet som det, herr talman, är mig en glädje att yrka bifall tillkulturutskottets hemställan i dess helhet i betänkandet nr 23. Anf.18 (): Även jag vill uttrycka min tillfredsställelse över attriksdagen kommer att fatta ett beslut i enlighet medinnehållet i propositionen. Beslutet innebär ett välkommet och även nödvändigtbidrag för vården av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Det är riktigt, som här har sagts både av ochav , att byggnadsvårdsutredningen avlämnade ett betänkande omvilket vi var helt eniga. Jag tror inte att jag avslöjar någon hemlighet, närjag säger att det ändå fanns ett avsnitt i utredningsarbetet där det uppstod enrätt lång och ganska intensiv diskussion-det gällde frågan om attändra beskattningsreglerna för att på det sättet ge ett ytterligare stöd. utredningenrepresenterade socialdemokraterna, och det gäller även vpk;s representant, varibland ytterligt tveksamma. Vi valde likväl att skriva under ett enigtbetänkande. Vi insåg att förslaget som vanligt skulle gå ut på remiss och attdet då fanns anledning att låta även skattefrågan behandlas på sedvanligt sätt. Utredningens betänkande fick utom i ett avseende, nämligeni skattefrågan, ett mycket positivt bemötande av remissinstanserna. Vi fick insvar från tunga remissinstanser: , ett antal länsstyrelser,(). Vad de hade att säga om den delen i vårt förslag var för detförsta att det var svårt att överblicka de ekonomiska effekterna, för det andraatt förslaget skulle komma att krångla till ett redan krångligt skattesystemoch för det tredje att förslaget i vissa hänseenden borde överarbetas.Självfallet kan man inte undgå att ta intryck av remissvar, speciellt när dekommer från både sakkunniga och, som i det här fallet, tungt väganderemissinstanser. När det gäller det motionsyrkande som också återfinns ireservationen, nämligen kravet på tillägg till 2 § byggnadsminneslagen,konstaterar ju det ansvariga statsrådet mycket riktigt att en översyn pågårinom riksantkvarie-ämbetet, och det är ju praxis här i kammaren att närnågonting utreds eller ses över ge sig till tåls till dess att det hela äravklarat. Med dessa ord. herr talman, vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan. Åtgärder för vård och bevarande av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse Anf.19 HANS (): Jag har inte mycket att tillägga till vad nysssade. Jag vill bara påpeka att det var både tunga och lätta-om vi nu skallkalla dem så - instanser som yttrade sig. Jag har inte kunnat såga vilkainstanser som år så tunga att de skall väga över andra. Det var emellertidganska många instanser som uttryckte sig positivt vad gäller den skattemässigasidan av den har saken. Därför hade det kunnat vara värt att prova utredningensförslag. Vår ordförande var i kontakt med skattesakkunniga, som för sin delmenade att det inte behövde vara särskilt krångligt att ta bort garantibeloppetutan att ett sådant system nog skulle gå att tillämpa. har utskottets hemställan blivit vad den är, och jaghar ingen anledning att ta upp någon vidare diskussion. Men jag tyckerfortfarande att det var svnd att vi inte fick prova just den skattemässigadelen av förslaget, som faktiskt var en kärnpunkt i hela utredningens arbete. Utskottets hemställan, som ställdes mot reservationen avOlle , bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 7 protokoll 1980/81:124-125 Stålindustrin, m. m. 9 § Stålindustrin, m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /81:51 med anledning av förnyad behandling om vissa frågorangående stålindustrin, m. m. 1980/81:67 och 1980/81:100). 20 (): Med hänvisning till den argumentation somframfördes vid behandlingen yrkar jag bifall till reservationerna1-5, 7-9 och 11. Anf.21 (): Med hänvisning till diskussionen i det här ärendet då detbehandlades förra gången yrkar jag bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkter. 22 (vpk); Med hänvisning till den diskussion vi fördevid det tidigare tillfälle då frågan behandlades yrkar jag bifall tillvpk-motionerna 1933, 847 och 1022 samt till utskottets hemställan vad gällermom. 12 och 19 a. Vidare yrkar jag bifall till motionen 602 av m.fl. 23 (): Reservationerna 6 och 10 vid det betänkandesom nu behandlas rör granuler av järnmalmsslig vid gruvor i . Sedan kammarens föregående behandling av ärendet harutskottet genom ett brev informerats om en ny metod för granultillverkning sombeträffande både anläggnings- och driftkostnader sannolikt är helt överlägsenden i betänkandet behandlade metoden. Det illustrerar enligt min mening hurorimligt det är att skall ta ställning till detaljinvesteringar inäringslivet. Det bör rimligtvis vara en uppgift för det berörda företaget. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tillreservationerna 6 och 10 och i övrigt till utskottets hemställan. Utskottets hemställan återfanns i näringsutskottetsbetänkande 44. Mom. 2 (särskild kommission förstålindustrins metallurgiutveckling m. I en förberedande votering biträddes reservation 1 avIngvar m. fl. med 144 röster mot 18 för motion 1933 av m.fl. i motsvarande del. 147 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 155röster mot 152 för reservation 1 av m. fl. 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 4 (åtgärder för stål- och gruvindustrins framtidautveckling) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 17 för motion 1933av m. fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (samordning av handelsstålsindustrin) 1 en förberedande votering biträddes reservation 2 avIngvar m. fl. med 138 röster mot 17 för motion 1933 av m.fl. i motsvarande del. 154 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 155röster mot 152 för reservation 2 av m. fl. 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Stålindustrin, m. m. Mom. 6 a (planering för specialstålsindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 152 förreservation 3 av m. fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 6 b (åtgärder mot inskränkningar ispecialstålsindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 17 förmotion 847 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 c (åtgärder motinskränkningar vid rörverk i ) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 19 förmotion 1022 av . 2 ledamöter avstod från aft rösta. Mom. 7 (förstatligande av ) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 17 förmotion 1933 av m. fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 8 (statlig aktiemajoritet i , m. Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 152 förreservation 4 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 9 (överförande till samhället av viss kraftrörelse) Utskottetshemställan bifölls med 287 röster mot 22 för motionerna 602 av BoSödersten och 1933 av m. fl. i motsvarande del. avstodfrån att rösta. Mom.10 (en ny plan för framtidsinriktning) Utskottets hemställan bifölls med292 röster mot 17 för mofion 1933 av m. fl. i motsvarande del. 2ledamöter avstod från att rösta. 11 (finansiering av sysselsättnings- och utvecklingsfrämjandeåtgärder inom ) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 154 förreservation 5 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Nr 125 Mo//!. 72 (investering igranultillverkning i ) , , Reservation6av m.fl.,som ställdesniot motion 1933 av _ ., i, m. fl. i motsvarande del.antogs till kontraproposition. 28 april1981 - & r k Utskottetshemställan bifölls med 157 röster mot 153 för reservation 6 av Anslag ttil idrott och friluftsliv .. m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 13 a (vissa projekt i ) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 154 förreservation 7 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 13 c (villkor för upphörande med viss gruvbrytning)Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot \1 för motion 1933 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 16 (tillverkning i av järnvägsräls) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 153 förreservation 8 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 17 (finvalsverket i ) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 154 förreservation 9 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 20 (medelstillskott till vissa utvecklingsbolag)Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 154 för reservation 11 avIngvar m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 10 § Anslag till idrott och friluftsliv Föredrogs kulturutskottetsbetänkande /81:24om anslag till idrott och friluftsliv (prop. 1980/81:100). I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 25 HANS (): När jag nu på de socialdemokratiskareservanternas vägnar tar kammarens tid i anspråk vill jag börja med attuttrycka en viss förvåning över den borgerliga majoritetens ställningstagandevad gäller statsstödet till idrotten /82. På tvåynka sidor i budgetproposition klarar Nr 125 man avresonemanget kring idrottens anslag-detta trots att regeringen håller Tisdaeen den sig med enspeciell s. k. idrottsminister. Det satsas tydligen mera på en 2» aoril 1981 byråkratisköverbyggnad än på en reell och viktig verksamhet inom idrotten. Det är betänkligt, särskilt i tider då vi brottas medväxande ungdomspro- Anslås till idrott I den socialdemokratiska motionen med anledning av regeringens proposition,motion 1667, yrkas att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 5 milj, kr, förhöjt reservationsanslag. borgerligautskottsmajoriteten har troget följt sin regering i spåren och Jag ber därför att få yrka bifall till den reservationsom socialdemokraterna i kulturutskottet har avgivit. överensstämmermed yrkandet i motion 1667. Och jag vill, herr talman, citeranågra meningar ur texten i den nämnda motionen. "tilldelades vid beslutet omidrottspolitikens inriktning 1970 åtskilliga funktioner som gör att man kansäga att riksidrottsförbundet står i myndighets ställe. Olika statligamyndigheter kompenseras under löpande verksamhetsår för inträffadeprishöjningar, framför allt gäller detta på lönesidan. För folkrörelserna stårinte denna automatiska anslagsuppräkning till buds. Det är då särskiltangeläget att folkrörelserna vid tilldelningen av medel för kommandeverksamhetsår får en uppräkning som hjälpligt motsvarar den förväntadepenningvärdeförsämringen. ------ Viser det som angeläget att idrottsrörelsen ges möjlighet att fortsätta denutveckling för aft realisera målet idrott åt alla som påbörjats. Vi ser detockså som angeläget att de särskilda insatser för kvinnlig idrott och idrott åthandikappade som idrottsrörelsen har påbörjat och vill fullfölja kan komma tillgenomförande." Idrottsrörelsen har förvisso allt viktigare uppgifter. Föromkring två miljoner människor i vårt land ger den egna idrottsutövningenglädje och stimulans. Det ar ett gott motiv i sig för en samhällssatsning påidrotten, men det finns givetvis också andra motiv. Dit hör det som man brukar kalla friskvården. Ettmodernt industrisamhälle ställer onekligen stora krav på människorna. Hårtarbete under långa arbetsdagar i en ofta påfrestande arbetsmiljö innebärallvarliga risker för hälsan. Ofta drabbas människor med monotona arbeten avstress, jäkt och sjukdom. Maskiner och tekniska hjälpmedel har underlättatarbetet på många håll, men följer nya problem i den s. k.automationens spår. Vi kan konstatera att övervikt, hjårt- och kärlsjukdomar ärvanliga inslag i de s. k. rika industrisamhällena. Därför utgör motionsverksamhet i anslutning tillarbetsplatser och bostadsområden en mycket betydelsefull förebyggande hälsovård, och det år viktigt att de inslagen ökar . Det pågår ju inom idrotten i sinhelhet en kraftig satsning just på s. k. friskvårdande verksamhet, där de olika idrottsförbunden, ofta i samarbete med motionsidrottens speciella organisa tioner, försöker bedriva sådan verksamhet med största möjliga bredd. Den överväldigande majoriteten av alla idrottsevenemang kan mycket väl 8 Anslag ttil idrott och friluftsliv karakteriseras som ren motionsverksamhet. Detta rör sig också i hög grad om social gemenskap, vilketär särskilt viktigt då det gäller att bryta den oroande utvecklingen mot alltfler missbrukare av sprit och narkotika - ett område där vi har en av1980-talets viktigaste politiska uppgifter. Jag förmodar, och har upplevt detså, att företrädare för samtliga partier i den svenska år överens omdet. Därför är det angeläget att peka på den självklara platssom idrottsrörelsen har i det arbetet, för att idrottsrörelsen och varjefolkrörelse i det alltmer kommersialiserade samhället skall kunna bjuda ut sinaaktiviteter på ett sådant sätt att de är attraktiva för människor. För dettabehövs ett rimligt statligt stöd. av den föreningsanslutna ungdomenfinns inom idrottsrörelsen. Inom denna kan därmed hundratusentals ungamänniskor få möjligheter till en meningsfull fritid och till social gemenskap.Detta kan idrottsrörelsen skapa - och det är viktigt att stryka under - omsamhället genom generösa anslag ger förutsättningar för idrottsrörelsen att tadetta ansvar. I föreningar kan unga människor tidigt få lära sig att taansvar för den egna verksamheten. Det sker onekligen en skolning i demokratiinom folkrörelserna över huvud taget och även inom idrottsrörelsen, som harstor betydelse för vårt samhälle i dess helhet. 1 detta sammanhang får vi inte heller glömma bort att detfinns en stor grupp ideellt "arbetande ledare som gör ovärderliga insatseri det svenska samhället. Idrottsledarna utför vid sidan av föräldrarna enoavlönad arbetsinsats som är till gagn för ungdomens utveckling och möjligheteratt skapa en tillvaro som i olika avseenden fyller deras liv med mening ochinnehåll. Därför är ökade resurser till idrottsrörelsen - där anslagen oftaförvaltas av oavlönade ledare, som givetvis också betraktar sina insatser somett stimulerande fritidsintresse - någonting som ger mångdubbelt igen. Vidare bör vi inte glömma bort att idrotten har storbetydelse också för människor som inte är direkt aktiva inom idrottsrörelsen.En stor del av svenska folket tar del av idrotten genom att besökaidrottsevenemang eller genom press, radio och TV. Många av oss har ju "genomlidit" och glatt oss åt svenska Tre kronorsframgångar på ishockeyrinkarna. Egen idrottsaktivitet liksom idrottsarrangemanghar en given plats i det svenska kulturlivet. Det finns goda skäl att hävda att den svenskaidrottsrörelsen har många viktiga uppgifter samhälle. Därförfinns det också klara motiv för en kraftig samhällssatsning på idrotten.Idrotten ger sina utövare glädje och stimulans, och motionsverksamhet blir ettallt viktigare inslag i den s. k. friskvården. Om idrottsrörelsen ges godaförutsättningar härför kan den få en självklar plats i arbetet med att ge denunga generationen goda uppväxtförhållanden. De tusentals ideellt arbetandeledarna inom idrottsrörelsen är vidare en resurs som samhället måste ta tillvara. Vi har inte råd att underlåta att stödja dem i deras viktiga arbete. Den svenska idrottsrörelsen, som ju är en stor och levandefolkrörelse, har själv i sitt programförslag Idrott 80 dragit upp riktlinjernaför framtiden. Programförslagetspeglar idrottsrörelsens egen vilja att bredda verksamhe- i j25 ten, att slå vakt om självständigheten och att finna egna lösningar på allvarliga problem. Sådana problem har diskuterats här i , och det ° finns skälatt diskutera dem för att på olika sätt finna lösningar. Även om det P ärfråga om problem som idrottsrörelsen själv skall ta ansvaret för, behöver den ett stöd från samhället och dess företrädare - jag tänker främst på de ° problemsom sammanhänger med doping och med en kommersialisering som ' breder utsig alltmer. Målet att skapa det som rubricerats Idrott åt alla är inteuppnått . Det var den socialdemokratiska regeringen som efter förslag avidrottsutredningen föreslog att lägga fast demål som formulerats för Idrott åt alla, har onekligen inneburit enkraftfull utveckling av den svenska idrotten på mångr, områden, men här finnsalltjämt en stor utvecklingspotential som av de skäl jag nämnt måste tas tillvara. Många fler människor kan nämligen aktiveras. Ännu finns faktisktstarka samband mellan social och ekonomisk status och idrottsaktivitet. Även ommycket har hänt på detta område, så har detta förhållande inte kunnat brytashelt och hållet. Vi kan konstatera att människor med högre inkomster och mindreansträngande arbeten är mer aktiva än lågavlönade personer med tunga arbeten.För många bjuder det givetvis emot att med hårt kroppsarbete ägnanågra timmar åt fysisk träning. För många människor med sådana förutsättningarblir idrotten främst en passiv konsumtion framför TV-apparaten eller ibland pååskådarläktaren i någon av våra idrottsarenor. Som jag ser det måste idrottsrörelsen och samhället isamverkan förbättra möjligheterna för vissa grupper att utöva idrott ochrekreation. Jag tänker på kvinnorna, invandrarna, de handikappade och pensionärerna.De har anledning att ställa anspråk på samhället och idrottsrörelsen. Det ärgrupper som på detta område likaväl som på andra alltjämt är eftersatta. Ettaktivt engagemang inom idrotten kan medverka till att dessa grupper uppnår detvi brukar kalla självförverkligande och till att de får kontakt med andramänniskor i en social gemenskap i dess bästa form. Det är ett engagemang somkan ge glädje och gemenskap. Det är också ett rättvisekrav att alla skall hamöjlighet att delta i en verksamhet som får ett stöd från samhållet på det sättsom idrotten får. Men en önskvärd breddning av verksamheten till nya grupperkräver bl, a, tillgång till fler välutbildade idrottsledare. Utbildningenbehöver dessutom öka för att man skall kunna täcka det behov .som redan finns.Ökade krav kommer att ställas på kvaliteten i utbildningen på det hår områdetlikaväl som på många andra. Föräldrar har rätt att ställa höga krav på demänniskor som har ett ansvar för barnens och ungdomarnas fostran till godasamhällsmedborgare, onekligen något som just idrottsledarna har. Mot denna bakgrund är det minst sagtbeklagligt att den borgerliga majoriteten valt att också sätta idrottsrörelsen på svältkost, tillsammans med övriga folkrörelser i hög grad.