prot · G409130 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:130 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. 1 § Svar på fråga 1980/81:378 om förslag til! riksdagenrörande lövslybekämpning av skogsmark i har anhållit att jag ikammaren närmare redogör för de skäl som gett anledning till fördröjningen avpropositionen om kemisk lövslybekämpning av skogsmark samt lämnar enredogörelse för remissutfallet. Jag besvarade för en fid sedan idenna kammare en fråga av om regeringenavsåg att framlägga en proposition om spridande av kemiska medel i skogsbruket.Jag erinrade därvid om att utredningen om användningen av kemiska medel i jord-och skogsbruket lagt fram ett delbetänkande som behandlar användningen avkemiska medel vid bekämpning av lövsly. Jag redovisade också aft det vidremissbehandlingen framkommit skilda synpunkter på utredningens förslag och attfrågan bereddes inom . Att i ett frågesvar nu lämna enredogörelse för vad alla remissinstanser anfört ser jag inte som meningsfullt.Remissvaren är offentliga handlingar som finns tillgängliga för alla som ärintresserade. Beredningen av ärendet fortsätter. Det är min uppfattning att ettförslag bör läggas fram inför besprutningssä-songen 1982. 2ARNE i (): Debatten om svenskt skogsbruks förmåga attförse förädlingsindustrin med råvara har varit intensiv . Lågtkapacitetsutnyttjande i industrin med försämrad lönsamhet och osäkersysselsättning som följd har gett god näring åt denna debatt. Härtill kommeratt skogsnäringen i förhållande till andra näringsgrenar lämnar ett ojämförligtstort bidrag till handelsbalans. Skogsnäringen är således en Om förslag till rörande lö vslybekämpn ing avskogsmark viktigfaktor i kampen för en sund svensk ekonomi. Den skogsvårdslag som gäller förutsätter attskogsbruket bedrivs så, att en hög och jämn virkesproduktion erhålls.Trädslagsinriktningen är klart uttalad till förmån för barrträd, som ger etthögre ekonomiskt utbyte än lövträd. Jag har ställt min fråga till jordbruksministern om en ivår utebliven proposition om lövslybekämpning från luften just med hänsyn tillskogsvårdslagens intentioner vad gäller såväl hög och jämn virkesproduktionsom frädslagssammansäftning. Svenskt skogsbruk oroas över dröjsmålet medpropositionen av två skäl. Dels försvåras eller rent av omintetgörs möjlighetenatt bedriva skogsbruk i enlighet med skogsvårdslagens mening, dels försvagasekonomin inom skogsbruket ytterligare. Jag vill gärna påminna om vad jordbruksministern i ettanförande i yttrade i fråga om flygbesprutning. Han sade dåatt om partierna i utredningen blir överens om ett förslag, kommer det attväsentligt underlätta propositionsskrivningen. har, herr talman, de fyra stora riksdagspartierna iutredningen kommit överens om ett förslag till regeringen, vilket ändå intetycks ha varit tillräckligt stöd för . I stället har vi idagspressen kunnat läsa atf statssekreteraren i , OlofNilsson, uttalat aft en proposition inte kan förväntas i vår på grund av densplittrade remissbilden. Det har gett mig anledning att också be jordbruksministernredogöra för remissutfallet. Vi har av jordbruksministern fått höra aft en del avsvaret på min fråga gavs redan för någon vecka sedan, då , vpk,hade frågat när en proposition kan förväntas. Svaret i den delen är märkligt.Först och främst så frågade när propositionen skulle läggasfram. Jag har frågat vilka skälen var till att den inte lades fram under våren.Nu fick i någon mån ett svar med anledning av min fråga ,då beskedet kom att propositionen bör läggas fram före nästasprutsäsong. Den framförhållning man har inom skogsbruket pockar kanske på enproposition . Jag tycker inte atf remissbilden är så splittrad, och jagvill därför fråga om det verkligen är så att miljögrupper iMark och , Miljöcentrum och en rad kommuner i remisshänseende är attjämföra med , arbefarskyddsstyrelsen, facket, LO och ett samlatsvenskt skogsbruk. De frågor gällande skogsvårdslagen som iLjung nu aktualiserar är lämpliga att diskutera när regeringen har lagt framsin proposition. Det finns ingen anledning att diskutera dem . Om def är så aft är bekymradöver remisserna och remissutfallet och har haft svårt aft få tag i och läsaremisserna, skall jag gärna till överlämna en remissomgång somjag har med mig här. 4ARNE i (): Jag är tacksam för att bära med sig denna pappersbunt. En av uppgifterna för osspolitiker är faktiskt atf ge en vidare allmänhet kunskap om vad dessaremissinstanser har gett uttryck för. Jag trodde att jag skulle kunna lämna ettbidrag i den riktningen, inte precis genom att skulle redogöraför de flera hundra sidorna remisser, men väl genom att han talade om skälentill att en proposition inte kunnat läggas fram. Jag ställer mig fortfarande frågan: Varförär det såutomordentligt svårt atf komma med en proposition? De som är satta att vakaöver god naturmiljö, såsom , liksom de som är safta att vakaöver människors hälsa i samband med arbete i skogen, såsomarbetarskyddsstyrelsen, och de som är satta aft mera allmänt tillvarataskogsarbetarnas intressen, såsom facket, har haft det mycket lättare att taställning. Detta är svårförståeligt. Likaså har man inom svenskt skogsbruk, därman har aft efterleva skogsvårdslagen, inte haft det så svårt som AndersDahlgren att ta ställning i denna fråga utan säger ja till utredningensförslag. Det är ett råd så gott som något till jordbruksministern. Skulle inte jordbruksministern och jag kunna vara överenspå en enda punkt, nämligen aft det för oss inte är ett tillräckligt skäl attvpk och inte vill ha flygbesprutning? Vi skulle kunnastödja oss på dem som har ansvaret i långt högre grad för att svenskt skogsbrukfungerar. Det skulle kunna gå att få fram en proposition. Jag tycker att AndersDahlgrens bryderi med propositionen är lika självförvållat som obegripligt- Om förslag till rörande lövslybekämpning avskogsmark Får jag säga till att det inteär särskilt bråttom med propositionen som sådan, eftersom den ändå kommer attavse besprutningssäsong. Det skulle inte ha varit möjligt att få framen proposition som hade gällt årets besprutningssäsong. Därför är det mycketgott om fid. Vad som däremot är bråttom är attregeringen inom den allra måste fatta ett beslut när def gällerårets besprutningar. Och jag förutsätter, som jag har sagt, att detförbud som gäller får förlängas intill dess att propositionen blir klar. Vifår då se hur den ser ut. 6ARNE i (): Med den föreställningen att vi inte behövernågon proposition är jordbruksministerns inställning fill brådska medpropositionen mera lättförståelig. Men jag tillåter mig atf erinra om att förett år sedan, när utredningen i denna fråga hade jobbat bara några få månader,uttalade att det var hans mening att arbetet skulle bedrivas såatt en proposition kunde läggas fram , för att den skullekunna användas under innevarande års besprutningssäsong. Om övergång till lågsvavlig olja gärna varatillmötesgående och säga - även om jag tyckte atf def var dumt med dettillfälliga förbudet - att jag har insett att den tidsmarginal förutredningen som den gången uppsatte var orimlig. Den var svåratf hålla både i utredningen och i departementet. Men , , närdet ges så många fler månader, är uppskov inte begripligt.Det kan rent av tolkas som om det hela hade atf göra med den goda viljan attlägga fram en proposition. 7 Jordbruksministern ; Herr talman!Jag försäkrar att det inte har något med den goda viljan att göra - möjligtvismed olika politiska . 2 § Svar på fråga 1980/81:386 om övergång till lågsvavligolja har frågat mig vilka åtgärder jagvidtagit för att fullfölja beslut att förordaatt regeringen noggrant prövar förutsättningarna för en tidigarelagd övergångtill lågsvavlig olja för bl. För att motverka de negativa effekterna av försurningen ilandet har åtgärder vidtagits såväl för aft minska svavelutsläppen som för attfå i gång kalkning av sjöar och vattendrag. En viktig del av dessa åtgärder ärden av 1976 och 1979 beslutade etappvisa sänkningen av svavelhalten ieldningsolja. Enligt den beslutade tidsplanen är det nu förbjudet aft förbrännaeldningsolja med högre svavelhalt än 1 viktprocent i största delen av södra ochmellersta . Fr. o. m. gäller detta i ytterligarenågra län, och efter gäller bestämmelsen i hela landet. Med anledning bl. a. av det riksdagsuttalande som fas uppi frågan utreder förutsättningarna för en fidigareläggning avövergången till lågsvavlig olja. De uppgifter som tar framberäknas vara färdiga . Regeringen kommer därmed attkunna pröva denna fråga som ställning tas till rapporten frånfiskeristyrelsen och om utvärdering av pågåendeförsöksverksamhet med kalkning. Jag vill också framhålla att detinom just det län som nämner i sin fråga finns kommuner som haranvänt sig av möjligheten att meddela föreskrift i lokal hälsovårdsförordningom sänkning av svavelhalten utöver vad som generellt gäller enligt förordningenom svavelhaltigt bränsle. 9 BOFORSLUND (s): Jag får tacka jordbruksministern för svaret. Luftföroreningarna och försurningsproblemen iVästernorrland, i synnerhet i Sundsvalls-, Timrå- och Örnsköldsviksområdena,börjar vid det här laget bli rätt kända. Tar man del av de rapporter ochundersökningar som tagits fram i , såfinner man att försurningsläget är mycket besvärande, för att inte sägaallvarligt. Bryter man ned rapporterna fill aff gälla enbartSundsvall-Timrå-regionen, kan man konstatera att drygt var tredje sjö ärförsurningshotad eller försurningskänslig. Var fjärde sjö bedöms vara utsattför en accelererande försurning medallvarliga ekologiska skador som följd. Till stor del beror detta givetvis påatt de tyngre massaindustrierna är koncentrerade efter kusten. Genom införandet av lågsvavlig olja skulle enligtlänsstyrelsens beräkningar de totala utsläppen minska från 29 000 till 19 000ton . Jag tycker inte att man kan skjuta över ansvaret på kommunerna,även om jag är medveten om att sådana möjligheter ges genomhälsovårdsförordningen. För det första blir det en väldig splittring i fråga om debeslut som kommunerna kommer att fatta. Av den anledningen vore det bra omregeringen kunde utsätta en ny tidpunkt för ikraftträdandet så snart sommöjligt. För def andra har slaviskt beslutat aft övergångtill lågsvavlig olja skall ske först i de södra delarna av vårt land, och sedandrar man sig successivt norrut utan alt egentligen noggrant ha prövat var denbäst behövs. har f. n. den allvarligaste försurningssituationenefter och . För det tredje har jag den uppfattningen att det ärstatsmakten som kan utverka lågsvavlig olja. Och jag tycker också att statenmåste ta ansvar för oljeförsörjningen. Därför kan man inte bara hänvisa tillhälsovårdsförordningen. Jag vill ställa en följdfråga; Är jordbruksministernberedd att medverka till att säkra länets försörjning av lågsvavlig olja. omlänets kommuner själva beslutar att skärpa hälsovårdsförordningen fill aftgälla övergång fill lågsvavlig olja ? Om övergång till lågsvavlig olja Anf.10 Jordbruksministern : Herr talman! Jag kan inte ge ett sådantlöfte - det står inte i min makt. Det är emellertid viktigt att minskasvavelutsläppen. Försurningen är vår kanske allra största miljöfråga just nu.och kan vara helt övertygad om att jag kommer att arbeta för enminskad försurning. Men jag vill erinra om att beslutet om övergångtill lågsvavlig olja redan är fattat, och det skall gälla hela landet 1984. Vaddet då är fråga om är önskan att beslutet skall tidigareläggas. Jaghar där svarat att så snart vi får skall vi taställning i den frågan. 11 BOFORSLUND (s): Jag vill bara påpeka att länefs samtligakommuner ser allvarligt på försurningssituationen. Kommunförbundetslänsavdelning har tillsatt en arbetsgrupp som skall lägga fram förslag tillkommunerna om en lämplig tidpunkt. Utredningenhar direktiv som innebär att man skall följa regeringens och Om övergång till lågsvavlig olja handläggning av frågan om förutsättningarna ochen rekommenderad tidpunkt för införande av lågsvavlig olja i Västernorrlandslän. Det finns sålunda oklarheter. Kommunerna i förväntar sigaft regeringen snabbt far erforderliga initiativ. Jag tackar för det kompletterande svaret. Jag tolkar detpositivt och hoppas att denna debatt skall påskynda jordbruksministernsfortsatta handläggning när han får det slutgiltiga materialet frånnaturvårdsverket. 3 §Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1980/81:194och 195 fill civilutskottet 4 § Föredrogs men bordlades åter betänkande 1980/81:28 betänkande 1980/81:30 betänkande 1980/81:25 betänkanden /81:45 och 49 Jag får meddela att de två gånger bordlagda ärendena påmorgondagens föredragningslista uppföres i följande ordning: socialutskottetsbetänkanden 30 och 31 6 § Anmäldes och bordlades 1980/81:191om ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal 7§ Anmäldes och bordlades Försvarsutskottefs betänkande 1980/81:19 om planering och anslagför det militära försvaret, m. m. (prop, 1980/81:100 och 1980/81:124) 1980/81:27 om filläggsbudget IIItill statsbudgeten för /81 den (prop. 1980/81:125) 1980/81:24 om ändring i lagen om kontant arbetsmarknadsstöd (prop. fy-nan 1980/81:162) 8 § Meddelande om fråga Meddeladesaft följande fråga framställts 1980/81:395 av () tillarbetsmarknadsministern om tidpunkten för byggande av ny kriminalvårdsanstalti : fick jag svarav justitieminister på min fråga om vissa ombyggnadsarbeten vidkriminalvårdsanstalten i . Han sade då bl. a. att enligt den vidbehandlingen av budgetpropositiongodkända principplanen skallanstaltenersättas med en ny sådan, att ärendet f. n. bereds inomregeringskansliet och handläggs i och att frågankommer att avgöras . Det har gått över , och ännu har ingetbeslut fattats, varför jag frågar: Vill arbetsmarknadsministern lämna besked om när beslutkommer att fattas om nybyggnad av kriminalvårdsanstalten i ? 9§ Kammaren åtskildes .