prot · G40929 · 1980-12-31 00:00:00 — Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) socialdemokraternaen politik som innebär atl vi under den närmaste liden måste låna ännu myckelmera pengar utomlands än vad vi gjort . Vidare: behöver, säger socialdemokraterna - ocksådel med rätta -, starka företag. Vi behöver öka investeringarna och tillföranäringslivet riskvilligt kapital. Men de säger trots detta nej lill avskaffaddubbelbeskattning av akfieutdelningar och vill ha kollekliva löntagarfondersamt lägga nya avgifter på förelagen. Starka förelag alltså, genom åtgärder somger svaga förelag. Socialdemokraterna kritiserar budgetbrislen. Och del ärockså i och för sig rikligt. Men de förslag de själva lägger fram leder lill enännu större brist i budgeten. Del kan röra sig om iförsämring av budgetsaldot. De stryker med skärpa och fortfarande med rätta underkravet på energibesparande åtgärder, men säger nej till sådanaskallehöjningar på energi som syftar till all bringa ner energiförbrukningen. De talar - och fortfarande med rätta - för ökat sparande.Men de säger nej lill sparåtgärder av olika slag som regeringen harinfört och som fåll betydande spareffekter, inle minst då det gäller delriskvilliga kapitalet. De vill angripa inflationen - och delta också med rätta.De tror atl de kan i lag förbjuda prishöjningar. Ack, om del bara vore så lättall förbjuda prishöjningar! Och för säkerhels skull: Om de nu talar om all deskall ha ett prisslopp , vad händer då under liden?- Ansvarslösakallas sådana förslag. föreslår de en politik som kommer allytterligare skärpa inflationsutvecklingen. Till yttermera visso vill deavskaffa indexregleringen av skatteskalorna, som skall förhindra atlinflationen urholkar löntagarnas köpkraft skattevägen. De talar för ett ökat reallöneulrymme för löntagarna mensäger nej lill den begränsning av den offentliga sektorns ökningstaktvarigenom del skulle bli möjligt alt skapa ett sådant utrymme. De går givelvis emot en förändrad indexreglering av vårapensioner, som också den syftar till att mera rättvist än fördelabördorna och vidga möjligheterna för löntagarna atl få sin del av knapparesurser. talade här om svek molpensionärerna när vi, för alt skapa rättvisa och underlag för en starkareekonomi, vill justera basbeloppet. Men låt mig medge en sak, kring beräkningen av basbeloppet och de juridiska konsekvenserna avförändrade beräkningsprinciper på skilda områden rymmer en lång rad komplikationer,som det verkligen tål att fundera över. Del är frågor som diskuteras iriksdagen och som vi har anledning alt komma tillbaka lill - vi har ju en långrad interpellationer och frågor just om de här problemen. Låt mig därför bara konstalera all - del framgick jualldeles klart när man lyssnade på - socialdemokraterna harlagt ner all sin förmåga, och den är i del här hänseendet inte ringa, på altblåsa upp ett stort indignalionsnummer kring basbeloppet och pensionärernaspriskompensation. Det förvånar mig inte. Men jag beklagar atlsocialdemokraterna inte heller idel hänseendet är beredda alt föra en seriös diskussion. Frågans betydelse förvår samhällsekonomi är nämligen, enligt min bestämda övertygelse, värd enordentlig sakdebatt, och socialdemokraterna är alldeles klart medvetna om hurviktig frågan är, inle minst för löntagarnas möjligheter i framliden och förallas vår standard. All den medvetenheten finns, därom råder inget som helsttvivel. Det var inle länge sedan i ett uppmärksammat anförandetog upp just frågan om pensionernas utveckling, och även andra företrädare förfacket har mer eller mindre diskret också berört den. Det var f. ö., om jaginle minns fel, en problemalik som den tidigare finansministern berörde redan i1976 års reviderade finansplan med anledning av den då föreliggandelångtidsutredningens betänkande. Låt mig nu bara konstatera detta: Regeringen har ingen somhelst avsikt all undergräva ATP-systemet. I själva verket är del så all syftetmed del ekonomisk-politiska saneringsarbetet är atl trygga den framlidavälfärdsutvecklingen i vårt land. Om vi inle nu vidtar de nödvändigaåtgärderna, då är med säkerhet framlida pensioner och mycket, mycket annat ifara. De bördor som del arbetet lägger på oss måstefördelas någorlunda jämnt, och då berörs också pensionärerna. Men fortfarandekommer pensionärerna alt vara mera gynnade än andra grupper. Om en industriarbetaremed en lön på . inte kan få kompensation för stigande oljepriser ochstigande indirekta skatter är del inle rimligt alt en pensionär med exakt sammainkomst skall få full kompensation för detta. Jag tror faktiskt atl de flestaförstår del här och att de flesta också har förståelse för det - om man bemödarsig om att tala om sanningen för dem, berättar för dem vad del egentligen ärfråga om och inle ägnar sig ål en vilseledande kampanj verksamhet. Målet för del här saneringsarbelel är - jag upprepar det -atl återge den svenska ekonomin den styrka som på lång sikt är den ofrånkomligafömlsällningen för hela vårt ATP-syslem. Utan en stark ekonomi skulle del härsystemet förvisso komma alt utsättas för myckel stora påfrestningar när vi ibörjan av 2000-talel har omkring 2 miljoner pensionärer här i landet, vilketsom bekant kommer alt bli fallet. Men låt mig, herr talman, fortsätta den här redovisningenav socialdemokraternas många motsägelser. De säger sig ena dagen vilja sänka marginalskatterna - desade det i ett långsiktigt skalleförslag för en lid sedan - men vill nästa daghöja marginalskatterna just vid de inkomster där en stor del av de aktivaheltidsarbetande lönlagarna befinner sig. De säger all industrins behov av arbetskraft måstetillgodoses men säger nej till konkreta åtgärder riktade mol den kommunalaexpansion som medverkat lill att industrin under den senaste högkonjunktureninte kunde läcka sitt behov av yrkeskunnig arbetskraft. Del ledde lill alt viförmodligen förlorade ett par miljarder i vår handelsbalans, därför attindustrin inte kunde utnyttja sin kapacitet på grund av brist på arbetskraft. Socialdemokraternatalar vidare om stora satsningar i lekniskt-induslriellt Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) hänseende.Pengar och initiativ måste satsas på stora nationella projekt. Vackra ord - menkonkret säger de nej t. o. m. lill utvecklingen av Nordsat. Jag skulle kunna fortsätta ochräkna upp ytterligare motsägelser och inkonsekvenser i den socialdemokratiskakvar-lalspoliliken. Men jag skall inte trötta kammarens ledamöter. Låt migsammanfalla den här kritiken av vad del socialdemokratiska alternativetegentligen innebär med atl citera den gamla barnkammarramsan - jag vet inle omdagens generation kan den lika bra som jag, : skulle uloch åka, ingen hadehon som körde. Än slankhon hit, och änslank hon ner i diket." Lär er denulantill - den kan vara bra alt ha ! och sammanfattningsvis: Den svenskaekonomin brottas med en rad allvarliga problem och balansbrisler. Vi har ellstort underskott i förhållande till utlandet. Vi har en otillräcklig industriell produktionskapacitet iförhållande lill vår totala inhemska förbrukning. Vi harunder en följd av år haft en alltför svag investeringsutveckling. Vi har obalans mellan den konkurrensskyddade och denkonkurrensul-salla sektorn. Vi har den största offentliga sektorn och del högstaskattetrycket i hela världen. Vi har stora underskott i den offentliga verksamheten - enbudgetbrisl alltså - som framtvingar en upplåning som inte är förenligmed en rimlig prisstabilitet. Alla dessa problem måste vi komma lill rätta med. Och delär lill detta den politik syftar som regeringen har redovisat ibudgetpropositionen och sill reviderade budgetförslag, i förslagen lill denurtima och senast i sparproposilionen. Vi måste hålla tillbaka importen och skapa fömlsätlningarför en ökad export. Bara därigenom kan vi få ned underskotten i förhållandetill utlandet. Vi måste vidmakthålla och stärka vår industrisinternationella konkurrenskraft och därför dämpa den inhemskakostnadsutvecklingen. Vi måste skapa förutsättningar för och medverka lill enutbyggnad av vårt lands industriella kapacitet. Vi måste hålla tillbaka den offentliga utgiflsexpansionenoch den offentliga konsumtionsökningen dels för atl skapa utrymme förnäringslivet, dels också för all sanera det offentligas finanser. Vi måste vara medvetna om alt utrymmet för ökad privatkonsumtion är myckel begränsat . Ett rimligt utrymme förprivat konsumtion och för de yrkesaktivas löneutveckling kan åstadkommas baragenom alt det offentligas anspråk bringas ned. Vi måste fortsätta atl arbeta för ett rimligareskattesystem så all del lönar sig atl arbeta, alt la risker och initiativ ochatl spara. Våra problem kan inle lösas genom ytterligare skärptainkomstskatter. Vi måste - sist men inle minst - ha del politiska modetall inför våra medborgare beskriva problemen sådana de faktiskt ser ul ochärligt redovisa vad de kommer alt innebära för framtiden. Vi måste vara bereddaalt medge atl vi inle kan komma till rätta med våra svårigheter ulanuppoffringar och utan ett målmedvetet arbete. Atl de inte kan pratas bort ochatl del inte finns någon palenlmedicin som smärtfritt botar vår sjuka. Oppositionen må kalla regeringens politik för usel. Dethar oppositionen rätt till, och det får vi slå ut med - del har vi blivitalltmer vana vid. Men om oppositionen försöker ge intryck av alt den sitterinne med botemedel som löser alla problem utan att någon egentligen känner avdet, då sviker den sill ansvar. Om oppositionen försöker ge intryck av alt vi kan klaraproblemen med oppositionens politik och låta offentlig service ochutgifter växa mera än vad regeringen förordar, att vi kan låta bidrag ochsubventioner lill hushållen öka snabbare, alt reallöner och konsumtion kanstiga och all bylesbalansunderskotl och budgetunderskott trots delta skallkunna reduceras, då för oppositionen i riksdag inte en hederlig ochanständig politik. Då har oppositionen svikit det demokratiska ansvar som denhar inför sina väljare, inför landet och . Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) 58KJELL-OLOF () replik: började med all konstatera attdet råder meningsbrytningar här i mellan regering och opposition. Ja,del är inle bara här, . Meningarna bryter sig tydligen också iregeringen ådetallra våldsammaste, får vi höra . Vi får väl se hurdel utvecklar sig. Sedan log han med oss på en internationell rundtur. Denskulle bevisa all inle bara har rätt - del är i själva verketGösta politik som genomförs nu ute i . Ja, 8 miljoner arbetslösa,fortsatt hög inflation, förlorad välfärd - del är summeringen av denvästeuropeiska ekonomiska utvecklingen. Men del finns faktiskt en annan förklaring lill atl GöstaBohman nu bara åberopar internationella storheter när han skall visa all hanspolitik är riklig. Den här gången har utanför sin regering inlestöd på något håll i den svenska opinionen förden politik som regeringenförordar. Inte ens förstår, såvitt jag kunnatse, visheten i den Bohmanska politiken. Men del är klart all rundluren måste sluta i vad som ärhuvudförklaringen, enligt , till alla våra olyckor. Det är denoffentliga sektorns tillväxt. Och det är belysande alt formulerarsig så, all olyckan består i alt den offentliga sektorn har lagl beslag pånästan hela ökningen av vår produktion. Inte ell ord om vad som eventuellt kanha uträttats med detta i form av utbildning, sjukvård, kultur, forskning osv. Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) har baraförsvunnit på något mystiskt vis i den där stora tratten som serden offentliga sektorn som. Men det är alldeles uppenbart atl åtskilligt i denoffentliga sektorn är så värdefullt all inle ens vågar sig på det.Hur skall man annars förklara, efter nästan ett års tal om den storabesparingsplanen, all vi inle finner mer sparande i statlig verksamhet än 250milj. av ett totalt sparpaket, som man kallar det, på 6 000 milj. Qmdel är så myckel dödkött i den offentliga sektorn, , om det är såmyckel som tär och sliter och förstör oss, varför åstadkommer ni inte mera, nunär ni har makten över denna sektor? I stället är det ju överföringarna lillandra som ni skär ned - till de enskilda, till företagen, lill kommunerna. Deskall tydligen göra jobbet. Delta budskap som har är myckel avancerat ibranschen övertro på marknadskrafterna. Sänker vi bara de offentligautgifterna, minskar vi bara den offentliga sektorn, då blomstrar industrin, dåblir del fart på näringslivet - det var vad sade. Men är det så? Hur hjälper man genom alt draner den offentliga sektorn? Hur hjälper man , som inte kan sälja sin malm,hur hjälper man glasbruken, som är i kris, och tekoindustrin, som inte harnågon avsättning, och hur hjälper man - vågar jag t. o. m. säga - NCB, GöstaBohman, genom att dra ner de offentliga utgifterna? Om det vore så enkelt atl begränsningar i den offentligasektorn självgenererade industriell tillväxt skulle ju världen se heltannorlunda ul. Se på länder som haren myckel mindre offentlig sektor än vår, t.ex. , men som har världens högsta arbetslöshet bland industriländerna och enmyckel dålig tillväxt. Och titta på , som har berömt sig av sin lågaoffentliga sektor men som har drabbats av precis samma problem. Sedan var det en fråga som jag försökte ställa lillfinansutskottets ordförande men som han aldrig kom fram till något svar på: Hurmyckel kommer de offentliga utgifterna atl öka därför atl folk blir arbetslösanästa år? Ni har ju lovat , allihopa, att arbetslösheten inle skall stigaulan alt sysselsättningen skall genom arbetsmarknadspolitik. beskyller oss för atl bedrivakvarlalspolilik. Del är ett farligt ord all använda just för en representantför regeringen . Del väcker alltför obehagliga minnen. Tag bara 1980: Imaj gick regeringen ut med ell förslag om sänkta skatter och ökade utgifter,framför allt ökade matprissubvenlioner. höjde man skatterna, och nuskall man sänka utgifterna. Allt detta utspelas inom loppet av ell år.Malprissubventionerna ökar man och sänker . Det ärinte kvarlalspolilik-det är halvårspolitik, , men del blir ännu mervansinnigt alt göra på det sättet. Skälet till atl vi bliviloense om den ekonomiskapolitiken är inle alt vi anlägger ett kortsiktigt perspektiv ulan tvärtom attvi vill se på möjligheterna alt ta oss igenom de svårigheter som väntar, denlågkonjunktur som kommer. Och vi hittar ingen annan lösning- om vi skall hållai gång industrin och få fram de investeringar och den tillväxt vi behöver - änatl fortsätta att salsa påsysselsättning och ökad produktion. Del ligger helt inom ramen förmöjligheterna atl också förbättra vår balans. Det är bara det alt en ekonomi som inte växer ger mindreinkomster lill samhället och kräver ökade utgifter för de människor som blirutan arbete och de företag som går under. Det är en gammal sanning som viupptäckt gång på gång även vi, under vår lid i regeringen. 59 (vpk) replik: började med att rekommenderabesök i andra länder för atl studera den ekonomiska utvecklingen där. är det så atl finansutskottet besökte Hollandoch , och jag hade tillfälle all delta i den resan. Jag måste säga:Spåren av den konservativa politiken förskräcker. Jag tror att även deborgerliga ledamöterna av finansutskottet blev förskräckta inför den starkaökning av arbetslösheten som hade inträffat i bägge dessa länder och som varmarkant framför allt i . Del var en mycket lärorik resa-den lärde oss bl. a. atlden politik som den borgerliga regeringen för måste man bestämt motarbeta. medlemmar fick också en rad goda råd. Jagbegår väl ingen indiskretion om jag avslöjar alt en moderat ledamot, somställde frågan till redaktörerna för , vad de i första handville rekommendera regeringen i ell land med ett läge som , fick tvåpunkter som svar: Höj de direktaskatterna. Tyvärr har regeringen inle följt de goda råden. Då hadelägel varit bättre. inriktar sin kritik på den offentligasektorn. Detta är del grundläggande i hela argumentationen för regeringspolitiken.Men där gör man sig skyldig lill stora misslag. Man påstår att det ärtillväxten av den offentliga sektorn som är orsaken till att industrin harminskat antalet arbetstillfällen i . Men det är atl vända direkt upp ochner på sakförhållandena, eftersom den offentliga sektorns utveckling, kraven påmera sjukvård och ingripanden för all la hand om de utslagna, la hand om demänniskor som tvingats flytta från till belonggellona i storstädernaosv. har ju framdrivits av industrins egen utveckling. Det finns inle dennamotsatsställning som är själva grundvalen för regeringens teori. Men det är intressant atl höra all ekonomiministern, somenligt vad jag förmodar företräder hela regeringen i den här debatten, driverexakt samma linje som driver- även på sinkongress som startar , där man kräver att den offentliga sektorn skallbegränsas så långt all den bara omfattar försvaret, polisen och rättskipningen.Den borgerliga regeringen går precis samma väg. Och eftersom det förut idebatten här har sagts all del är en långsiktig politik man bedriver, atl delhär nedskärningsprogrammel som är riktal mot den offentliga sektorn bara är enbörjan och alt del är en politik som man driver tvärsöver konjunkturer och på Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) mycketlång sikt, så vill jag fråga ekonomiministern: Hur långt vill regeringen ochekonomiministern gå när del gäller alt skära ner den offentliga sektorn? Villni gå lika långt som eller vill ni gå bara en bil av denreaktionära väg som såsom ell slags politiskt överpartilill de borgerliga partierna förespråkar? Delta är naturligtvis en heltavgörande fråga för bedömningen av regeringens förslag. Vi måste se frågorna ideras sammanhang - det kravet från regeringens sida är helt riktigt. Det finns ett annat inslag i regeringens politik som mankan kalla strategiskt. Del vill låta alla samhällsverksamheter slå tillbaka förexportindustrin. Dess paroll är exportledd tillväxt. Del motiveras medSveriges nuvarande underskott i utrikeshandelsbalansen. Men frågan är: Är dennastrategi möjlig? Är den inle tvärtom mycket äventyrlig för den svenskaekonomin? Vi lever i en period där de transnationella bolagen, lillföljd av bl. a. teknikens utveckling, ännu mera kan koncentrera sig på attplacera produktion i länder där arbetskraften hålls rättslös och underbelald.Vi lever i en period där alla s. k. västländer- och det är främst med dem vihandlar-har problem med bytesbalansen och därför försöker minska sin import ochöka sin export. Vi är inte ensamma om alt söka följa det receptet från enborgerlig regering. Vi lever i en period av långsiktigt stagnerande kapitalistiskaekonomier, vilket medför minskad marknadstillväxt. I denna situation villregeringen låsa fast ännu starkare vid exportinriklning påproduktionen. Men, herr ekonomiminister, är inle detta en strategi somsannolikt är dömd alt misslyckas, därför all alla försöker all genomföra den?Den strategin leder dessutom till en skärpning av kapitalkoncentrationen inomlandet och skapar problem för såväl den hemmamarknadsproduceran-de industrinsom den statliga och kommunala verksamheten. Vi anser all den strategi som vi i stället borde följamåste utgå ifrån behoven i vårt land alt utvidga hemmamarknaden och denhemmamark-nadsinriktade produktionen. Vi måste få en sådan inriktning av denekonomiska politiken all vi ökar våra möjligheter alt föra en självständigekonomisk politik och atl på del sättet komma till rätta med de ekonomiskaproblemen. Del fömtsäller en vidareutveckling av vår förädlingsindustri och börgrundas på behoven inom landet. Varför vill regeringen inle ens diskutera dettaalternativ? När jag vågade bege mig utanför landelsgränser och peka på de ekonomiska problem som finns där ute och de erfarenheteroch slutsatser man kan dra, så väntade jag mig faktiskt alt gå upp och ironisera på det sätt som han gjorde. Del är ett bra säll alli varje fall söka komma ifrån en sakdebatt, när man beter sig så. Jag tycker -men jag är ju subjektiv - att slank ned i diket ordentligt. Jag tog upp del här för alt påvisa alt de problem vi har iSverige är likartade - men inte identiska - med dem man har på andra håll. förSveriges folk all få del klart för sig. Jag påvisade också all problemen därangrips på i stora drag samma sätt som den borgerliga regeringen angriperproblemen här hemma. Socialdemokraterna säger all regeringen för fel politik.Alla åtgärder regeringen vidtar är felaktiga. Därmed säger socialdemokraternaatt inle bara den ulan i stort sett också alla andraregeringar ute i världen - även socialdemokratiska - bedriver en felaktigpolitik. Del är bara de svenska socialdemokraterna som kan driva en riktig, klokoch förnuftig politik. Del har de naturligtvis rätt alt hävda. Men trovärdigtblir del inte! De kan inle övertyga någon om all de svenska socialdemokraternaslänkande skulle vara så myckel genialare än alla andras. Blygsamhet har aldrigvarit socialdemokraternas mest framträdande egenskap, men jag tycker alt manslår rekord i det hänseendet om man verkligen vill göra gällande vad Kjell-OlofFeldt antydde. Socialdemokraternas politiska tänkande nu innebär inlenågot nytt. Del är samma tankegångar som socialdemokraterna stått . Del är den politik som socialdemokraterna har bedrivit ochsom de fortfarande vill bedriva, som har fört in i den eländigasituation som vi nu befinner oss i: Bygg ul den offentliga sektorn - höj skatterna! Detta är ett tvillingpar. En utbyggd offentlig sektorkräver ökade skatter. Den politiken bidrog lill de problem som den borgerligaregeringen fick ta itu med . Alla är emot regeringens politik, deklarerade Kjell-OlofFeldt. T. o. m. är emot regeringens politik! Två minutersenare sade all regeringen för samma politik som är naturligtvis inle ansvarig för vad C. H. säger,och C. H. är inte ansvarig för vad säger, men deltabelyser i alla fall, tycker jag, ihåligheten i argumentationen. Del är nog riktigt atl är kritiskmot oss: Man vill gå myckel längre än vi vill. Vi tycker att vi går en riktig medelvägnär vi angriper problemen. Vi får väl la kritiken från det hållet, precis somvi får ta kritiken från det andra hållet. Men arbetsgivarsidan vill inle ha socialdemokraternaspolitik! Den tolkningen är helt klar. Del är inte en politik som för tillvälstånd i . Vad man än må lycka om , så är delvälstånd som är del yttersta målet för dess strävanden. Sedan kan mannaturligtvis diskutera de medel som den använder. var så gräsligt kritisk mol oss att jag skullevilja vara litet elak och säga: Titta på hur det är i ! Det kanske kanföranleda viss eftertanke! Sådana internationella besök kan också vara rättvärdefulla. När del gäller den offentliga sektorn vill jag fråga: Ärdel någon av kammarens ledamöter som verkligen tror - det kanske del är. menjag har svårt all föreställa mig del - atl jag inle begriper vad en starkoffentlig sektor betyder för hela landels välstånd? Qm del är någon som hartalat för en bättre Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) skola -för att bara la ett exempel - så är det väl vi moderater! Del kräver offentligainsatser i alla högsta grad. En industriell expansion ulan en god offentligsektor som en strukturell bakgrund skulle vara omöjlig. Vi har alllid krävt deloch kommer att fortsätta att kräva del. Men del är inget problem -vi är överensom att vi behöver en stödjande och skyddande offentlig sektor som kan garanteragrundtrygghet och mycket annat som vi har gemensamt i del här samhället. Men vad jag påvisat är att om den offentliga sektorn växerför snabbi, om den tar över en alltför stor del av våra gemensamma resurser, omman i alltför stor utsträckning befriar människorna från initiativ och ansvar,om man sågar av den gren som välståndet sitter på - då går del galet.