prot · G409159 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:159 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Konsumentfrågor m. m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1980/81:50 om vissaanslag inom område (konsumentfrågor m. 1980/81:100). AnL 81ANDRE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. AnL 82 (): behandladeriksdagen näringsutskottets betänkande nr 16 med anledning av regeringens s. k.sparplan. Vi socialdemokrater framförde i våra reservationer den oro vi kändeöver regeringens aviserade neddragning av stödet till ochstatens pris- och kartellnämnd. I debatten den gången ansåg utskottets talesmanatt oron var obefogad. Han trodde inte att nedskärningarna skulle bli särskiltkännbara. Han menade att vi skulle vänta och se vad regeringen skulle föreslå.Han menade också att utskottsmajoriteten i betänkandet klart hade sagt utdetta. I näringsutskottets betänkande 1980/81:16 står det så här;"Även om regeringen har ställt vissa preciserade besparingar i utsiktinnebär detta inte att den nu har lagt fram förslag om reduktion av vissaanslag." - Det var den starka skrivning som näringsutskottets majoritethade den gången. har vi facit och kan klart se att vår bedömning varriktig. Oron var befogad. Vi reserverade oss då, och vi gör det igen , när vibehandlar näringsutskottets betänkande 1980/81:50. 9 protokoll 1980/81:158-159 Konsumentfrågor m. m. Det är mycket allvarligt attregeringen i tider då svaga utsatta grupper bland konsumenterna fått och fårvidkännas prisökningar på alla varor och tjänster, som lönerna reelltsett sjunkit, drar ner anslagen till det verk som kommit till just förkonsumenterna. Detta vill inte vi socialdemokrater vara med om. Konsumenternahar i dagens ekonomiska läge ett starkt behov av stöd från en aktivkonsumentmyndighet. I reservation nr 1 har vi, när det gäller anslagen tillSPK, sagt att pris- och kartellnämnden även i fortsättningen måste ha regeringensstöd för att framgångsrikt kunna hålla tillbaka omotiverade prishöjningar iföretagen. Vi motsätter oss bestämt de nedskärningar som regeringen och nuockså utskottets borgerliga majoritet vill genomföra. Reservationerna nr 2 och 3 gäller anslag tillkonsumentverket för förvaltningskostnader och undersökningsverksamhet. Dennedrustning av som regeringen vill inleda är helt oacceptabel.Regeringen föreslår att medel för undersökningsverksamhet och forskning skalltas bort. Vi vill att anslaget för bidrag till forskning och tillfolkrörelserna skall bevaras och räknas upp. Det fyller en viktigt funktion föratt stimulera angelägna forsknings- och utvecklingsprojekt på konsumentområdetliksom också sådan utbildning och information som folkrörelserna arbetar med. I reservation nr 4 ansluter vi oss till konsumentverketsförslag om att ett vetenskapligt råd skall inrättas vid verket. Det är viktigtatt konsumenternas företrädare har tillgång till kvalificerad expertis. Ettsådant råd, knutet till verket, skulle innebära att verket inom sig ficktillgång till erforderlig kompetens. I reservation nr 5 slutligen vänder vi oss emot attkonsumentombuds-mannafunktionen skallvara självständig. Beslutet om nuvarandeorganisation var grundat på ingående överväganden, och några ölägenheter avden har inte försports. Det finns enligt vår mening inte anledning till någonny prövning. Jag har noterat att de vackra orden frånutskottets talesman om konsumentpolitiken inte räckte tillför att övertyga de övriga borgerliga ledamöterna i utskottet om attregeringens förslag när det gäller och år fel - i varjefall om man vill skydda och värna om de svaga konsumenterna i vårt samhälle.Men det kanske inte heller var meningen. Jag tycker att det är djuptbeklagligt. Jag vill med det anförda yrka bifall till desocialdemokratiska reservationerna. AnL 83KARIN (vpk): I de bistra tider som vi befinner oss i, meden galopperande inflation med åtföljande prisstegringar, är det nödvändigare änannars att de som har ett begränsat ekonomiskt utrymme gör förnuftiga inköp.Men i vårt kommersiellt präglade samhälle, där reklam och marknadsföring iutbudet av produkter helt är inriktade på vinst och profit i stället för påmänniskors behov, är det inte särskilt enkelt att göra dessa förnuftiga inköp. Iställetföratt då-vilket borde vara naturligt-genom de organ som finns stärka konsumenternas ställning, gör regeringen tvärtom:den nedrustar hela konsumentverksamheten. De svenska lönarbetarna har under upprepade avtalsrörelserfått vidkännas inte obetydliga reallönesänkningar. Pensionärernas värdesäkringav pensionerna har försämrats genom ändrade regler för beräkning avbasbeloppet. Barnfamiljerna hör alltid till dem som drabbas när ekonominskärps. Till har levnadskostnadsindex höjts med5,. Detta är ett index som rensats från vissa kostnader. Livsmedlen harunder höjts och baslivsmedlen med inte mindre än 11,3 %.När det nya jordbruksavtalet har slagit igenom med slopade subventioner, efterhöjda handelsmarginaler och när staten har fått sin del genom ökadmervärdeskatt, så kommer enligt beräkningar baslivsmedlen att höjas medytterligare . Detta betyder att de borgerliga regeringarna lyckatsfördubbla priserna på nödvändiga livsmedel. Hyrorna har under samma fid höjts meddrygt . När allt fler i vårt samhälle får allt mindre ihushållskassan efter alla pris-och hyreshöjningar, då borde det vara fid attförstärka konsumentupplysningen för att hjälpa och råda konsumenterna ivaruutbudet och få företagen att ta större ansvar för de produkter som desläpper ut på marknaden. Men så tycker inte regeringen - den föreslår meranedskärningar på konsumentinformationen än på någon annan gemensam verksamhet.Konsumentverket och statens pris- och kartellnämnd skall skära ned sinakostnader , mot för andra statliga verk. inleddes med en rad lagar som syftade till attskydda och förbättra konsumenternas ställning gentemot företagen. Dettalagstiftningsarbete borde ha fortsatt för att täppa fill de brister somfortfarande fanns och vara till stöd och hjälp vid en försämrad ekonomi förhushållen. Men så fort vi fick en borgerlig handelsminister blev detstopp i den utvecklingen. Motiveringen var att konsumentpolitiken "behövdeen andhämtningspaus" och att det nu kunde sparas såväl på konsumentverketsom på statens pris- och kartellnämnds insatser. Att detta ligger helt i linje med företagens och framförallt önskemål är ingen överraskning. Det behövdes inte inblandningeller ingrepp från pris- och kartellnämnden, det skulle vara fri prissättning,priskontrollen kunde avvecklas helt. Och skulle inte lägga sigi företagens produktutveckling. Det gällde konsumenternas valfrihet, som deborgerliga på detta sätt ville slå vakt om. Det är konsumenterna själva sombestämmer sina inköp oberoende av reklam och marknadsföring, och att allt gåratt sälja med mördande reklam är ingen realitet i en borgerlig syn. Att företagen satsar så mycket på reklam är tydligen renavälgörenheten. , 1980, uppgick företagens egen marknadsföring fill enkostnad av . Det är enligt handelsministern ingentinganmärkningsvärt. Det är däremot anslag på 38 milj. kr. Där finns det utrymme att skära ned. En jämförelse är här motiverad. Konsumentfrågor m. m. Nr 159 köpkraftsmotståndet på grund av enförsämring av ekonomin ökar, möts Torsdagenden konsumenterna av en allt fräckaremarknadsföring av företagens produkter. 4 juni1981 företagen märks ingen brist påresurser för reklamändamål. De borgerliga regeringarna har helt gått , Grossistför- Konsumentfrågor bundet och till mötes i deras kampanj mot konsument- fji ffi verket. harangripit hela förhandlingssystemet när det gäller detriktlinjearbete som utförs av för bättre och säkrare produkter. har också varit framgångsrikt i sinkampanj mot lagstiftningen till skydd för konsumenterna. Flera färdigalagförslag och utredningar har lagts på is av regeringen. Kampanjen har ocksåresulterat i att regeringen skurit ned forskningsanslag med 1milj. Detta innebär att inte kan ta samma initiativ tillviktig undersökningsverksamhet. En planerad undersökning om butikernasutformning från handikappsynpunkt kan inte komma i gång och inte hellerplanerade studieprojekt tillsammans med de olika studieförbunden. Vilka är det då som drabbas av regeringens s. k.besparingspolitik? Jo, som vanligt är det de svaga grupperna i samhället, t.ex. hushåll som på grund av svag ekonomi inte kan planera sina inköp, som exempelvisinte kan utnyttja storköpsrabatter. Till följd av en minskning av kontrollenförsämras prisinformationen och systemet med jämförpriser. Röda prislappar meds. k. extrapriser kommer att florera ohejdat, utan att konsumenten kan kontrolleraatt det verkligen rör sig om ett nedsatt pris. Prisbildningen är ju fri. I ett kärvt ekonomiskt läge. som det vi nu befinner oss imed en ohejdad inflation och följande prishöjningar, är enligt vpk det sämstaman kan företa sig en försämring av prisövervakningen. Det sista man då bordespara på är de anslag som är till för att hjälpa de mest utsatta konsumenternaatt få ekonomin att gå ihop när hushållskassan krymper. Annars blir det som atthälla bensin på elden. Det man sparar på det ena hållet leder till ökade utgifterpå andra områden i samhället. Vi har i vår motion pekat på ytterligare enrad negafiva effekter som nedskärningen av anslaget till kommeratt innebära. Jag skall inte upprepa dessa, men jag vill peka pä ett område därriksdagen i princip har varit enig. Det gäller utbyggnaden av den lokalakonsumentrådgivningen i kommunerna. Jag kan hänvisa till centermotionen i dennadel som jag instämmer i. Men hur skall detta kunna ske med regeringensanslagsnedskärningar på alla områden, som ju hårt drabbar kommunerna? Här finnsdet nu en risk för bakåtutveckling, för det här är ett av de områden som förstdrabbas av kommunernas besparingsplaner. Detta kommer ytterligare att drabba desvaga grupperna; invandrare, handikappade och övriga med svag ekonomi. Slutligen, mitt i allt sparandet, har beslutfattats att , , skall vara en självständigmyndighet med en egen administrativ enhet. Vpk anser att detta är en onödigkostnad. Dessutomvar det både rationellt och positivt med det direkta sambandet Nr 159 mellan och . Med detta,herr talman, yrkar jag bifall fill vpk-mofionen. AnL 84 (): Konsumentfrågor En aktiv konsumentpolitik är betydelsefullför alla konsu- rn. Inte minst i ekonomiskt kärva tider är detviktigt att konsumentpolitiken fungerar på ett tillfredsställande sätt. En annan viktig faktor för oss konsumenter är attinflationen begränsas och att den ekonomiska stabiliteten förbättras. För attförbättra den ekonomiska stabiliteten är det nödvändigt att man vidtaromfattande besparingar i stålens utgifter. Också för att begränsa prishöjningarär detta en nödvändig åtgärd. För att uppnå resultat måste besparingar ske på allaområden även på det konsumentpolitiska. Det är en del av dessa besparingar vibehandlar i detta betänkande. Det är viktigt att detta arbete sker på ettsådant sätt, att det inte drabbar dem som är mest i behov av hjälp, utan attdet kan ske genom omprioriteringar, rationaliseringar och en effektivareorganisation. I propositionen betonas också att verksamheten i högregrad än koncentreras till områden av särskild betydelse förkonsumenterna. Det pågår också en översyn av verksamhetsområdesom bl. a. syftar till att få underlag för denna inriktning av verksamheten. Jag är övertygad om att man inom de skilda myndigheter somhar ansvar för det konsumentpolitiska arbetet är villig att delta i detnödvändiga besparingsarbetet. Jag är också övertygad om att man har förmåga att göradetta på ett sådant sätt att det "konsumentnära" arbetet prioriteras. Konsumentverksamhet är dock inte bara ochandra myndigheters arbete. En aktiv konsumentpolitik innehåller också annatviktigt arbete. I motionen till detta betänkande 1980/81:1980 har vi fråncenterpartiet tagit upp den mångfald av arbete på olika plan som behövs för attvi skall klara en aktiv konsumentpolitik. Man kan nämna näringslivet och dess utveckling. Det ärockså viktigt att ta in småföretagens betydelse och den glesbygdspolitik som ärnödvändig för att vi skall ha en aktiv konsumentverksamhet ute i landet. Mankan nämna handelns uppgifter. Utbildningen är också viktig i en akfivkonsumentpolitik, både den ordinarie utbildningen och frivillig utbildning inomstudieförbunden. Allt detta är exempel på verksamheter som har stor betydelsevid sidan av den statliga och kommunala verksamheten. De socialdemokratiska reservafionerna gäller i huvudsak enuppräkning av vissa anslag. Vi är inte från utskottets sida beredda att gålängre än propositionens förslag. Vad gäller SPK betonas särskilt attprisövervakningen skall läggas om så att man kan uppnå en avsedd verkan medmindre resurser. Detta är en åtgärd som måste vidtas i besparingssyfte, och manräknar med att spara främst genom att tjänster hålls vakanta. Ett område där man bör få en utbyggdprisövervakning är boendeområdet, men det finns inte ekonomiskt utrymme för deti dag. Det bör dock göras ansträngningar för att finna möjligheter attfinansiera en sådan reform. Inteheller i vad gäller förvaltningskostnader ochundersökningsverksamhet är utskottet berett att tillstyrka det socialdemokratiskaförslaget om ytterligare anslag. Anledningen till detta är att debesparingsåtgärder som är nödvändiga också måste i någon form drabbakonsumentverket. Det är dock viktigt att än en gång betona nödvändigheten avatt det sker genom omprioriteringar, så att det inte drabbar dem som har detstörsta behovet av hjälp. Vadgäller undersökningsverksamheten så sägs bäde i regeringens förslag och iutskottets betänkande att man skall kunna ha en viss fristående forskning.Samtidigt som man har avvecklat det särskilda anslaget förundersökningsverksamhet så betonas att ett visst utrymme bör skapas för externaundersökningar inom ramen för anslaget under D 4 i betänkandet. Ävenkravet på att ett vetenskapligt råd skall inrättas måste anstå tills det finnsbättre ekonomiska möjligheter att finansiera det. Detta är anledningen fill attutskottet inte kan biträda kravet i den socialdemokratiska motionen. omorganiserades 1975 knöts också KO-funktionen dit, och verketschef blev tillika KO. Redan då hade vi från synpunkter på detta.Vi ansåg att det var principiellt fel att dessa båda befattningar utövades aven och samma person. I den motion jag tidigare nämnt har vi påpekat detta, ochvi anser att man nu bör utvärdera de erfarenheter man fått somgått sedan beslutet togs. Utskottet har ställt sig bakom detta. Den översyn avkonsumentverket som vi hänvisar till i motionen är snart avslutad och kandärför inte klara denna utvärdering. Utskottet anser därför att regeringen börföranstalta om att frågan om en självständig KO-funktion utreds och attresultatet redovisas för . Menar vi allvar när vi talar om vikten av besparingsåtgärder, måste viockså vara beredda att genomföra dem i praktisk handling. Vimåste då också inse att besparingarna för att ha effekt kommer att drabba ävenför oss angelägna områden. Men jag vill betona att det förslag som nuföreligger inte betyder en nedrustning av . Det är dock enökning av anslagen som föreslås i detta betänkande. Jag kan som exempel nämnaatt den föreslagna ökningen när det gäller den allmännainformafionsverksamheten är . Detär viktigt att besparingarna sker i sådan form att de inte slår hårt mot demest utsatta. a. de förslag till omprioriteringar som utskottet ställtsig bakom och den översyn vad gäller verksamhetsområde somsnart är klar är jag övertygad om att man skall kunna genomföra besparingarnaså, att inte viktiga konsumentpolitiska intressen skadas. Jag yrkar bifall till hemställan inäringsutskottets betänkande 1980/81:50 på samtliga punkter. AnL 85 (vpk); Jag hoppas att jag hörde fel, når jaglyssnade till resonemang om angelägenheten av att vi hållerpriserna nere. Jag kan visserligen hålla med om att priserna måste hållas nere,men att man skulle göra det genom att spara på konsumentverksamheten är ju fel.Det är inte på det sättet man kan lindra verkningarna av inflationen. Det måstevara en missriktad sparsamhet. Vad har då regeringen gjort på detta område? Jo,har regeringen bl. a. slopat prisstoppet på alla baslivsmedel utommjölk. Beslut har också fattats om att av pris- och kartellnämndensprisövervakning skall bort. Det gäller bl. a. så skilda varor som möbler,kläder och skor, frukt och grönsaker, bilar, motorcyklar och mopeder,tidningar, restaurangtjänster etc. Ingen har heller kiinnat undgå att märkaatt den fria prissättningen verkar på dessa varuslag. , som skall vara en motvikt tillföretagsamheten, har försvagats. Det gäller speciellt i fråga omproduktsäkerheten, som är ett viktigt område. Marknaden översvämmas avnya kemiska preparat som vi inte ges någon objektiv information om. a. förpackningar som barn kan öppna. Antalet barnolycksfall förknippade medkemiska produkter är minst 40 000 . hävdar att det behövsen produktansvarslag som medför skadeståndsansvar för de företag som marknadsförsådana produkter. måste konsumenten bevisa att företaget varit vårdslöstför att få skadeersättning. Det har sagts att vårt land är världens störstatestmarknad för nya produkter. Jag tror att det ligger någonting i det. Listan på verksamhetsområden för kan blilång, men är det produktsäkerheten och hushållens ekonomi som är deviktigaste områdena. Denna verksamhet klarar man inte genom att spara påanslagen till . Konsumentfrågor m. m. AnL 86LILLY (); Jag kan hålla med i desynpunkter hon har när det gäller just prisövervakningen. Det går inte attklara en effektiv prisövervakning om man gör som regeringen, dvs. drar neranslagen till statens pris- och kartellnämnd med så många miljoner. Man sägerockså att antalet anställda inom bevakningsområdet vid SPK skall minskas med 20personer. Jag förstår inte riktigt hur man skall kunna omprioritera när mandrar ner så mycket inom SPK. Man aviserar också att SPK inte skall skötapriskontrollen på just de områden där de svaga grupperna har så svårt att hävdasig. talade om den översyn man håller på mednär det gäller . Det diskuterade vi mycket i den förra debattenden , och då sade utskottets talesman att vi skulle vänta och setills Konsumentfrågor m. m. dennaöversyn över verksamheten var gjord. Han trodde att man då skulle komma framfill resultat som inte skulle drabba så hårt som jag oroade mig för. Därförförväntade jag mig att man inte skulle göra några ytterligare neddragningar avkonsumentverkets verksamhet och inom statens pris- och kartellnämnd innan dennaöversyn var gjord. Översynen är ännu inte färdig, men ändå drar man nu neranslagen med och aviserar att man skall kunna göraytterligare besparingar på 1,7 miljoner. Det går inte riktigt ihop. Sedan nämnde också vikten av denutbildning inom konsumentområdet som våra studieförbund genomför. Ja, denutbildningen är mycket viktig, men det tycker ju inte regeringen, eftersom denhar tagit bort stödet till studieförbunden när det gäller denna viktiga del.Dessutom tar man bort anslagen till forskning och annan verksamhet. Man harsagt att det i stället skall kunna göras externa undersökningar, men vi vetinte alls vilka undersökningar det är fråga om. När man drar ner anslagen såpass mycket är det självklart att det drabbar just forskning och undersökningsverksamhetotroligt hårt. Jag skulle gärna vilja höra om dessa frågor. Jag får det nämligen inte att gå ihop - hur manskall få en effektivare konsumentrådgivning och en effektivare statens pris-'och kartellnämnd genom att göra dessa ganska ordentliga nedskärningar avanslagen. AnL 87INGEGÄRD (): Om vi hade möjligheter att öka alla anslaginom alla områden skulle jag givetvis också vara positiv till att öka dessaanslag. är vi ju i den situationen att vi måste gå in för besparingar inomalla områden, även inom detta område. Det blir inte plats för några reformer.Och jag vill påpeka att det inte görs någon neddragning av detanslag som har . Man dämpar och drar ner på vissa områden,men man minskar inte det totala anslaget. När det gäller prisövervakningen har man sagt attbesparingen skall ske genom en omprioritering mot mest angelägna områden. Manskall dra ner inom områden som har liten betydelse för den allmännaprisutvecklingen, områden som kännetecknas av en väl fungerande konkurrenseller som tekniskt sett är mycket svårreglerade, och öka inom de områden där eneffektiv prisövervakning är angelägen och ger viktiga resultat för konsumenten. Översynen av verksamhet är ännu inteklar, men när den är det kommer resultatet att föreläggas . Utbildningsfrågorna är viktiga, och det är därför viktigtatt studieförbunden får stöd för att kunna utbilda människor inom såvälkonsumentverksamhet som inom andra områden. När man tog bort anslaget tillutbildningsverksamheten påpekades vikten av att utbildning kunde skeinom studieförbundens ordinarie verksamhet. Jag tror också att det finnsresurser inom genomföra en sådan utbildning inom denordinarie verksamheten. Vi har alla ett ansvar för attbesparingar görs, och detta måste ske inom alla områden, det vill jag betona änen gång. Besparingar på det nu aktuella området föreslås ske genomomprioriteringar och när det gäller även genominkomstförstärkningar. Jag vill ån en gång påpeka att det inte ärfråga om någon neddragning eller urholkning av verksamhet,utan om en besparing. Också och konsumentverksamheten måstevara med i besparingssammanhangen. Konsumentfrågor m. m. AnL 88LILLY (): Men, , visst är det frågaom en reell minskning av anslagen. Det sägs att man inte kan öka anslagen, menom man utan att ta hänsyn till den inflation vi har haft låter det totalaanslaget stå på precis samma nivå som tidigare-så är det nu inte, utan man hardragit ned på detta - så har det ju skett en reell minskning! säger också att man skall föra överresurser från för konsumenterna mindre angelägna områden till mera angelägnaområden. Jag kan inte vare sig i propositionen eller i utskottets betänkandefinna vilka områden det är som man prioriterar som angelägna för konsumenterna. Jag är alldeles säker på att studieförbunden tar sittansvar och försöker göra vad de kan inom angivna ramar, men vi skall ha klartför oss att det har gjorts andra stora nedskärningar i anslagen tillstudieförbunden. har detta särskilda anslag till när detgäller studieförbunden och utbildning i konsumentpolitiska frågor tagits bort.Studieförbunden får en otroligt tung belastning, om de skall kunna klara dettasjälva. Det är klart. , att vi alla har ettansvar för att det görs besparingar. Men regeringens och socialdemokraternasuppfattningar skiljer sig så otroligt mycket när det gäller vad det är manskall spara in på. Det är omotiverat och jag tycker också omoraliskt att låtadessa besparingar drabba just de svaga konsumentgrupperna. De har ändå fåttvidkännas och de får fortfarande vidkännas de inskränkningar som gjorts, ochdessutom aviseras prishöjningar på baslivsmedel och annat, hyror går upp, osv.Det är de.ssa grupper vi värnar om. Vi lägger fram förslag till besparingar päandra områden, som inte drabbar de svaga grupperna. I en sådan här situationmåste vi värna ännu mera om dem. Vi har en aviserad höjning av baslivsmedlen med 25 %.Nog är det i ett sådant läge nödvändigt att får möjlighet attvia studieförbunden ge våra barnfamiljer ordentlig utbildning. Vi skall kommaihåg att det är unga människor som har växt upp i ett samhälle där det harvarit gott om pengar, men där man nu måste dra ner. Därför måste vi ge demmöjligheter till utbildning och information om hur de skall klara hushållsbudgeten.Att skära ner på det här området är en fullkomligt felaktig väg att gå. AnL 89 (vpk): Inte heller jag kan få det här att gå ihop.Ingegärd säger att det inte blir någon minskning, och då frågar mansig var någonstans man skall göra besparingarna. Naturligtvis glömmer IngegärdOskarsson inflationen i det här sammanhanget.