prot · G40976 · 1980-12-31 00:00:00 — Därförborde ocksä budgetministern vara beredd aft ta några inifiafiv som kundeförbättra informationen om existensminimumreglerna. För det är väl inte sä atfsamhället försöker smussla med den här rättigheten? Visserligen vet vi atf detär ebb i statskassan och att eft större utnyttjande av reglerna förexistensminimum kanske skulle innebära att många människor inte kunde levererain till staten det man har räknat med i förväg. Men det är, herrbudgefminister, en medborgerlig rättighet att känna fill reglerna och fåmöjlighet att ansöka om existensminimum i de fall dä man är berättigad tilldet. Mof denna bakgrund är jag infe nöjd med svaret frånbudgefministern - jag hade förväntat mig atf han skulle ta nägra initiativ pådet här området. Om förbättrad information rörande normerna för .existensminimum Självfallet är def viktigt atf medborgare idet här landet får den information som de behöver för att kunna utnyttja deserviceinrättningar och den lagstiftning som vi har i vårt land liksom andrasådana facilitefer som kan vara aktuella för den enskilde individen. Som vet görs det mycket påinformationsområdet, och det svar jag har lämnat redovisar atf det gäller ocksåi fråga om existensminimum. Något försök att srnussla undan fakta är detverkligen infe fråga om. Jag tror också att man skall vara lifef försikfig med atthysa övertro på aft det är trycksaker som löser alla de här problemen. Jag troratt liksom jag är medveten om atf en trycksak som man får videft fillfälle är svår att ha aktuell , just i ett läge då manbehöver informationen. Def är viktigare atf fortlöpande se till att människorsom behöver känna fill möjligheterna att fä förändringar av skatten fårinformationen just när de behöver den. nämnde som exempel enfamilj eller en enskild individ som kommer i kontakt med socialnämnden. I deffallet får vederbörande allfid rådet att ta kontakt med den lokalaskattemyndigheten för att pröva möjligheterna fill utnyttjande av reglerna förexistensminimum på det sätt som här har talat om. Jag finner alltså, herr talman, aftinformationsflödet på detta område är fillfredsställande, och så länge ingenhittat på något radikalt bättre tror jag vi skall arbeta ungefär med demodeller vi har. 31SUNE (); Jag kan bemöta budgefministern med att anföraatf informationsflödet i den här frågan inte är tillräckligt. Detta harframgått bl. a. av def material som tillställts de utredningar som funderar pååtgärder Om medlemskap i for Själv sitter jag i en sådan utredning. Jag skall bara ge några exempel pä fillämpningen av degällande normerna för existensminimum i de fall som jag har angivit i min frågatill budgefministern. För en familj som har fre barn och endast en inkomst ärexistensminimumgränsen . Rör det sig om en fyrabarnsfamilj ärexistensminimumgränsen . Def är siffror som infe många känner till ufan som ärnyheter för alla som kommer i kontakt med de här reglerna. Jag menar atteftersom bara ett fåtal söker existensminimum, så kan väl infe informationenvara fillfredsställande . Man borde kunna göra åtminstone något merför att förbättra informafionen till allmänheten. Det här kan fungera olika på olika ställen - så är det jumed mycket i vårt samhälle. Rent generellt tror jag mig kunna påstå atfinformationen infe är fillfredsställande, och det tycker jag attbudgetministern bör notera för atf så att säga putta på i dessinformationsverksamhet. Av mitt svar till framgår attdet inte är riktigt så enkelt att man, när def gäller aft få en förmån, barakan utgå från en uppgift i en tabell, om man har en viss inkomst och ett visstantal barn i familjen. Jag säger i svaret atf det är en rad andraomständigheter som är avgörande för om en förmån skall kunna medges eller ej -hyrans storlek, andra inkomstflöden och en hel del övriga faktorer. Därför ärdet infe så enkelt att man bara kan slå upp i en lathund och få exakta beskedom hur def förhåller sig, utan det sker en individuell prövning - vilket ocksåframgick av mitt svar. 33 (): Jag medgav, när jag kommenteradebudgetministerns svar i mitt första anförande, att det är svårt att skapa någonschablon. Men jag sade också i mitt senaste inlägg att det här bl. a. var någrasiffror som man fått fram i den utredning som jobbar med en undersökning avfamiljeekonomin framöver. Man får betrakta ett fastställande av de beloppen somi varje fall en viss möjlighet för erhållande av existensminimum. Då måste manfa allvarligt på att det skall komma ut en bättre informafion om rätten fillexistensminimum. 9§ Svar på fråga 1980/81:205 om medlemskap i for har frågat mig om def ärförenligt med fastslagna linje i utrikes- ochbisfåndsfrågor aft bli medlem i den s. k. forIndonesia (IGGI). Regeringen har ansökt om observatörsskap - inte medlemskap- i IGGI. Ansökan är f. n. under behandling och har således ännu intebifallits. I IGGI ingår som medlemmar f. n. följande länder ochorganisationer; , , , , , ,, , , , , , ,, , och Asiatiska . Som observatörer delfar ,Europeiska gemenskapen (EG), FN;s barnfond (), , , Danmarkoch . IGGIbedriver ingen egen biståndsverksamhet. Aft nu ansökt om observatörsstafus i IGGI innebäringet avsteg från vår biståndspolifiska linje. har fidigare ingått iliknande samrådsorgan av konsortietyp för länder utanför huvudmotfagarkrefsenför svenskt bistånd. erhåller inget bilateralt bistånd från Sverige.Sveriges ansökan om observatörsskap innebär inte några åtaganden ellerförpliktelser om utvecklingsbistånd. Däremot kan i likhet med de flestaandra i-länder naturligtvis sägas ge indirekt bistånd till genomvåra stora bidrag, exempelvis via och utvecklingsprogramUNDP. Med hänsyn fill defta anser regeringen att def urbisfåndspolifisk synvinkel är värdefullt att som observatör ta del av dendiskussion om bl. a. dessa organisationers biståndssamarbete med somsker i samband med samrådsorganefs möten. Observatörer i IGGI får även ta del av information ochdokumentation om ekonomi och utvecklingsplaner. Observaförsskapetär därför av eft allmänt svenskt intresse samt ger fillfälle fill fördjupadekontakter med indonesiska företrädare. Om medlemskap i for 35OSWALD (vpk): Jag ber aft få tacka utrikesministern försvaret på min fråga. relationer med har de senaste årenvarit föremål för viss uppmärksamhet både här hemma och - tyvärr -internafionellt. Det har gällt vår vapenexport dit, som på många sätt kankritiseras och som kommer atf bli föremål för konstifutionsufskoffefsgranskning. Det har gällt vårt uppträdande i förhällande till konflikten, ellerkriget, eller folkmordet - hur man nu vill beteckna def - på . Denuppseendeväckande förändringen i röstning i FN om denna frågaväckte ganska stor uppmärksamhet. Vad är då för något slags stat? Def är en av dehårdaste och värsta militärdiktaturerna i världen. Efter kuppen , när dennuvarande presidenten kom till makfen, genomfördes ett av de störstablodbad som är kända . Def är fullt klart att mer än 1miljon, kanske 1,5 miljoner människor mördades ganska brutalt under någrablodiga veckor eller månader 1965. Mänga komi fängelse som politiska fångar, och all opposifion förtrycktes Om medlemskap i for naturligtvisi vanlig ordning. En del av de gripna har släppts, men de flesta av dem harinte återfäff sina medborgerliga rätfigheter. är denna regim i i mycket stora svårigheter.Det finns bl. a. en inhemsk opposition. T. o. m. före detta officerare som deltogi kuppen kritiserar den nuvarande regimen, som undergrävs polifiskt ochekonomiskt. Det är mycket motiverat atf göra en jämförelse med shahens Iranföre revolutionen där för nägra är sedan. I detta läge försöker naturligtvis regimen i byggaupp en internafionell plattform och så långt möjligt skaffa sig stöd. GruppenIGGI är ett typiskt exempel på detta. Den har funnits sedan 1960-talef, och nuhar således även inträff som observatör i denna organisation. Def ärfaktiskt anmärkningsvärt, då denna grupp är president främstainternationella bas. Om en stat som träder in i denna organisation, ärdet klart att detta är eft stöd för president regim i . Man måste fråga sig om utrikesministern verkligenallvarligen menar att ett inträde i IGGI - även om det bara gäller enobservatörsfunktion - kan stämma överens med uppfattning om vilkaregimer vi skall stödja och vilka internationella grupper vi skall gå in i. Hurstämmer def med utrikesministerns och hans partis, , fidigareuttalade ambitioner om internationell solidaritet? Eller är dethandelsdepartementet och dess moderate minister som i detta fall har kört överutrikesdepartementet, för att ostört kunna fortsätta en lönande handel, t. ex.med vapen? Men även andra varor är aktuella. är en stormarknad för maskiner och annat. Och här har tydligen, som jag bedömer def, bl.a. solidaritefsambitionerna fått vika för krassa ekonomiska och handelspolitiskaöverväganden. Det tycker jag är dåligt. Regeringen och - mot bakgrund avtidigare uttalanden om bl. a. internationell solidaritet - specielltutrikesministern borde verkligen en gång till betänka observatörsskapet i IGGI. beskrev i ganska drastiskaformuleringar det politiska läget i . Han blandade historia och nutidutan någon särskilt genomtänkt disposition. Jag vill inte gå närmare in på det,utan bara slå fast följande. Det faktum aft nu -fillsammans med en rad FN-organisationer och en hel rad länder med vilka vinormalt samarbetar, däribland de nordiska -ingår i detta konsortium innebärinte att vi stöder den politiska utvecklingen i . Vi är med iorganisationen för att kunna skaffa oss den information som vi av olika skälanser oss ha nytta av. 37OSWALD (vpk): Om man skall beskriva ett historiskt förlopp,fär man fa med bäde nutid och det,som har hänt för några eller kanske flera årsedan för att fä en riktig bild. Man kan infe bara uppehålla sig ,lika lifef som man bara kan uppehålla sig vid def som har varit tidigare. Def utrikesministern sade i sitt senaste anförande bevisarvad jag har sagt. När det gäller bedömningen av somstatsbildning har utrikesministern tydligen i stort samma uppfattning som jag -och det är bra. Det övriga utrikesministern sade bekräftar också mitt påståendeatf det är handelspolitiska och ekonomiska intressen som här har fått densvenska regeringen - vad jag kan förstå i första hand -att köra över , atf tvinga utrikesministern till ett ställningstagandesom han egentligen inte vill ställa upp på. Allt vad utrikesministern sade isin korta replik verifierar vad jag fidigare har sagt. Jag kan infe inse atf def jag sade på nägotvis gav klartecken för tolkning av anledningen till värtobservatörsskap i IGGI. sade aft vårt observatörsskap kaninnebära atf vi främjar svenska handelspolitiska intressen. För egen del tyckerjag inte att def i sig är fel - det är faktiskt regeringens skyldighet att göradet. Men i det här sammanhanget handlar det infe bara om detta ufan i hög gradocksä om vårt intresse av atf få kunskap om den utvecklingsplanering som pågåri , som vi ju infe ger bistånd till direkt utan via de FN-organ vi ärmed i och där man inte tillämpar någon diskriminering av olika slags länder. 39 (vpk): Lät oss då fa raka frågor; Anserutrikesministern atf regimen i är en diktatur- och förfryckarregim,som dels förtrycker folket i sitt eget land, dels för eff angreppskrig, ettfolkmordskrig, mot -andra saker icke att förglömma, som har hänt underlandets hitfills rätt korta historia? Anser utrikesministern aft det är lämpligt atf gårin i gruppen IGGI, som trots allt vad utrikesministern säger är enstödorganisation för - vilket framgår av namnet - och som harfillkommit för att skapa internafionellt sföd för president ? Skall vialltså dagtinga med våra stolta deklarationer och sätta vårahandelspolitiska intressen när det gäller vapenexport och annat före sådant somvi i andra sammanhang framhåller som mycket viktigt? Det är det som är denmoraliska frågan. Man kan inte enbart tala i ekonomiska termer. Om med-letnskap i International GovernmentalGroup for Jag tror att diskussionen vida skulleöverskrida vad kammarens regler medger om jag svarade pä alla OswaldSöderqvists frågor. Får jag bara säga att det finns många länder som visamarbetar med och som ingen har ifrågasatt att vi skall samarbeta med i tredjevärlden och även i andra delar av världen, där man har regimer som på ingetsätt överensstämmer med de ideal som i varje fall jag som liberal har. Om medlemskap i for 41OSWALD (vpk): Det finns naturligtvis grader också ihelvetet. När det gäller är def ganska självklart att vi har ettuppenbart typexempel -annars skulle vi inte ha fått ett fördömande av FN ifallet . Där har regeringen tyvärr nu backat och lagt ner sin röst iden senaste omröstningen. Det är det saken gäller. Vi har en regim som internationelltsett har oerhört dåligt rykte men som trots detta, i likhet med - ettannat känt exempel - backats upp internationellt av stora ekonomiska intresseni västvärlden, med , och andra i spetsen. Här har regeringenän en gång visat på vilken sida den står. 10 § Föredrogs och hänvisades Proposifion 1980/81:99till civilutskotfet 11 § Föredrogs och hänvisades Motion 1980/81:1925fill skatteutskottet 12 § Föredrogs och biföllsInterpellafionsframställning 1980/81:96 13 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:1926av m.fl. 1980/81:1927 av m.fl. 1980/81:1928 avKarl-Gustaf Mathsson m.fl. 1980/81:1929 av m.fl. 1980/81:1930 avOlof m. fl. 1980/81:1931 av 1980/81:1932 av OlleSvensson m. fl. 1980/81:1933 av m.fl. 1980/81:1934 av med anledning av proposition 1980/81:67 om vissa frågor angående stålindustrin, m. m. 1980/81:1935av Lennan m. fl. 1980/81:1936 av i m.fl medanledning av proposifion 1980/81:91 med vissa bestämmelser om hemtillverkningav vin 1980/81:1937av i med anledning av proposition1980/81:93 om överlåtelse av statens akfier i tillTelefonakfiebolaget m. m. 14 §Anmälan av interpellation den Anmäldes och bordladesföljande interpellafion som ingivits till kammar- in f u inoi 1980/81:97 av () till industriministern omstatens medverkan fill flyttning av visst verkstadsföretag från tillBlekinge: I dagens ekonomiska läge ärindustripolitiken av stor betydelse. Möjligheterna aft vända den negativaekonomiska utvecklingen hänger nära samman med hur vi lyckas effektiviseralandefs indusfri. Konkurrenskraften måste stärkas och ge förutsättningar förökad export och därmed förbättring av bytesbalansen. Såväl de enskildaföretagens som statens handlande är av stor betydelse när det gäller att främjaen sådan utveckling. har en tilltänkt förflyttning av ettverkstadsföretag från till tilldragit sig betydandeuppmärksamhet. Anledningen är de uppseendeväckande former under vilkaförberedelserna har ägt rum. Eftersom industridepartementet har medverkat isammanhanget är det nödvändigt atf fullständig klarhet skapas rörande fråganshandläggning. Jag är medveten om att ärendet i dess olika detaljer blir föremålför diskussion mellan berörda parter, men eftersom ärendet enligt vad somhitfills framkommit rymmer flera principiella frågeställningar, är det påkallatmed en redogörelse från industriministerns sida. Det företag det gäller har sedan mycket lång fid bedrivitverksamhet i och har successivt utvecklats på eft gynnsamt sätt. Dessprodukter är avancerade och har en stabil efterfrågan. Från att tidigare havarit ett familjeföretag förvärvades def 1979 av ett multinationelltamerikanskt företag. Vid förvärvet utlovades fortsatt verksamhet i Linköpingoch ytterligare utbyggnad. har också investeringar för ca 3 milj.kr. skett i samband med produktutveckling. Företaget har en yrkesskicklig och välinarbetad personal bestående av ca 150 anställda. En betydande risk förefinnsatt denna värdefulla resurs skingras, något som kan äventyra företagefsprodukter. Mycket anmärkningsvärt är atf ingen som helst information harlämnats fill de anställdas organisafioner vid företaget. Ett sådant handlandemåste brännmärkas. Arbetstillfällen och anställningstrygghet är ingen handelsvara. Enligt uppgift är avsikten att staten skall bidra med 30milj. i samband med flyttningen. Berörd personal vänder sig med skärpa emotatt statliga medel sätts in utan aft några nya arbetsfillfällen skapas. Jagdelar denna synpunkt. Behovet av ytterligare arbetsfillfällen i äroomstritt. Jag vill dock starkt ifrågasätta det kloka i atf för 30milj. flytta ett livskraftigt företag från en ort till en annan. Under hänvisning till det anförda vill jag fillindustriministern ställa följande fräga: Vill statsrådet redogöra för handläggningen av och motivenför statens medverkan fill flyttning av ett verkstadsföretag från Östergötlandtill ? 15 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:262 av () fill industriministern omprövningen av visst byggnadsärende avseende : ansökte hosregeringen om tillstånd enligt 136 a § i byggnadslagen att bygga ett bruk för LWC-papper i i . Bolaget harännu ej erhållit något besked. Under fiden har stora utbyggnadsplaner tillkännagivitspä andra håll i världen. Det är därför ytterst nödvändigt att bolaget får sitttillstånd. Ytterligare fördröjning i regeringens handläggning avansökningsärendet kan äventyra alla möjligheter aft bygga ett svenskt LWC-bruk.Deffa skulle också få förödande konsekvenser för den framfida sysselsättningeni en av indusfrinedläggningar redan hårt drabbad kommun. Mot denbakgrunden vill jag till industriministern ställa följande fråga: När tänkerregeringen ge besked med anledning av ansökan omtillstånd enligt 136 a § i byggnadslagen att bygga ett bruk för LWC-papper iSandarne i ? 1980/81:263äv () till statsrådet kampanjen mof våld iskolan; Den av skolministern initieradekampanjen mot våld i skolan har kritiserats från många håll. Först lämnadeelevrepresentanterna kommittén, därefter företrädareoch senast Hem och skolas. I senaste numret av tidningen arbetet av företrädare i kommittén. Mof denna bakgrund vill jag frågaskolminister vilka slutsatser hon drar av dessa avhopp från kommittén. 1980/81:264av (vpk) fill industriministern om statsbidraget vid flyttningav företag: Statliga bidrag för flyttning avföretag bör endast utgå om regionalpolifiska och sysselsättningspolitiskasträvanden främjas. Ett företag i har långt framskridna planer pä attmed statligt stöd flytta verksamheten till annan ort,utan att dessa kriterier kan anses föreligga. ansesstrida mot en nödvändig satsning för att minska kommunens beroende Medhänvisning till det. anförda vill jag fräga industriministern: På vilkagrunder utgår statsbidrag vid flyttning av ett företag från en ort till 1980/81:265 av () fillkommunikationsministern om den bemannade lotsutkiken på Vinga: Tillkomsten av den beslutadetrafikcenfralen i är av stor betydelse för farledssäkerhefen ochframkomligheten i eft mycket utsatt område. Den särskilda hamnlotsningen skallockså genom uppgörelsen övertagas av . De merkostnader som blir följden för bedömskunna elimineras efter en viss övergångstid genom olikarafionaliseringsåtgär-der. Diskussionerna om rationaliseringarnas omfattning ocheffekt har givit upphov till vittgående spekulationer och olika framställningarhar gjorts från intresserade med anknytning till sjösäkerheten iGöteborgsområdet. Diskussionerna har i första hand rört de eventuellaindragningar som kan ske av den bemannade lotsutkiken pä Vinga. Det harframförts, och naturligtvis med all rätt, atf den bemannade lotsutkiken är avstor betydelse vad avser säkerheten för såväl yrkesfrafiken, fisket som detrörliga friluftslivet. I uttalanden som gjorts framgår att beslutet omorganisafionens slutliga utseende är ställt pä framfiden och kommer att fattasefter atf man samlat erfarenheter av de nya systemen. När anser kommunikafionsministern att slutligt beslut kanfatfas i denna fråga? 1980/81:266av () till ekonomiministern om insättning påskattefondskonfon av lånade medel; Ett antal stora företag erbjuder nusina anställda lån för aft de skall kunna sätta in pengar på s. k.skattefondskonfon. I vissa fall innebär lånerbjudandena att de anställda intebehöver prestera något som helst eget sparande för att kunna uppbära denskattefria ränta och det skatteavdrag som insättningarna ger rätt till. Eftersom syftet med de skattepremierade insättningarna äratt stimulera def enskilda sparandet, vill jag till ekonomiministern riktaföljande frågor: att insättningar på skattefondskonfon av lånade medel överensstämmermed lagstiftningens syften? atf vidta några åtgärder för att stoppa skattepremie-ring av sådanainsättningar? 1980/81:267 av () tillarbetsmarknadsministern om nedläggningen av industrier i kommun: Södra har nufattat det definitiva beslutet om nedläggning av Pappersbruk med 160anställda. Till defta kommer att kommer atfavveckla pappers- och massafabriken med 150 anställda. Även har ÖstraGöinge kommun, där de båda företagen ligger, drabbats hårt av företagskriser.Arbetsmarknaden är redan nu mycket besvärlig i kommunen, vilket gör detnödvändigt med omedelbara åtgärder från statens sida för atf räddasysselsättningen. De alternativa lösningar som har arbetats fram under densenaste tiden i syfte aft garantera fortsatt drift vid de båda företagen börnoga prövas i samverkan med staten. Då vi från socialdemokratiskt håll haraktualiserat sysselsättningsproblemen i har beskedet frånregeringen varit atf man noga följer utvecklingen vid främst Bruk ochBroby Industrier, att man avvaktar MBL-förhandlingarnas slutförande samt attdef inom regeringen finns en vilja atf reda uf problemen. Det är nu hög tid atfnågot görs frän regeringens sida för att rädda sysselsättningen i området. Skerinte def kan def uppstå en allvarlig kris i kommunen. Med hänvisning till det anförda ställer jag följande frågatill arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd vidta i med anledning av besluten om nedläggning av Bruk och pappers- ochmassafabriken vid ? 1980/81:268av () fill socialministern om remissbehandlingen av visstbetänkande av socialberedningen: Socialberedningens betänkande, LVM- Lag om vård av missbrukare i vissa fall (SOU 1981:7), är utsänt påremiss. Förslaget innehåller, vilket de senaste årens livligadebatt i ämnet starkt understryker, angelägenheter av största intresse förkommunernas sociala verksamhet. Mot den bakgrunden finner jag det förvånandeatt inte en enda kommun anmodats yttra sig, enligt vad som framgår avsocialdepartementets förteckning över remissinstanser. Visserligen har "beretts tillfälle" att yttra sig. Jag anseremellertid att det är en otillräckHg åtgärd att enbart vända sig till dencentrala intresseorganisationen i denna fråga, som är så ytterst vikfig för dekommunalt verksamma på fältet, Mofbakgrund av vad jag här har anfört vill jag ställa följande fråga: Av vilken anledning har enskilda kommuner inte anmodatsatt yttra sig över socialberedningens betänkande LVM - Lag om vård avmissbrukare i vissa fall (SOU 1981:7)? 16 § Kammaren åtskildeskl.