prot · G409104 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:104 1 § Justerades protokollet för den 18innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisadesRedogörelse 1980/81:15till utbildningsutskottet 3 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:2047fill utbildningsutskottet /81:2048 till kulturutskottet /81:2049 fillutbildningsutskottet /81:2050 till jordbruksutskottet /81:2051 fillkonsfitutionsutskottet /81:2052 fill utbildningsutskottet /81:2053 tilltrafikutskottet /81:2054-2056 till finansutskottet /81:2057 tilljordbruksutskottet /81:2058 till finansutskottet /81:2059 fillcivilutskottet /81:2060 till socialutskottet /81:2061 och 2062 tillskatteutskottet /81:2063-2067 fill utbildningsutskottet /81:2068-2079till näringsutskottet /81:2080 till trafikutskottet /81:2081-2085 tillcivilutskottet /81:2086 fill näringsutskoffet /81:2087 och 2088 tillcivilutskottet /81:2089 och 2090 till frafikutskottet /81:2091 och 2092till socialförsäkringsutskoftet /81:2093 till konsfifufionsutskottet1980/81:2094 till arbefsmarknadsufskoftet 1980/81:2095-2098 tilltrafikutskottet 4 §Anslag inom verksamhetsområde Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /81:18 om statsbudgeten för /82 i vad avserjordbruksdepartementets verksamhetsområde (prop. 1980/81:100). I fråga om defta betänkande hålles gemensam överläggningför samfiiga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samfiiga punkter i betänkandet. 2 (): Den borgerliga regeringens brist på ekonomisk polifikleder fill allt större underskott i statens budget. Dessa underskott hotarbetydande delar av vårt trygghets- och välfärdssystem, inte minst grundvalarnaför den jordbrukspolitik som bedrivits sedan lång fid. Bristen på ekonomiskpolitik leder fill att tvingar fram en kreditmarknadspolifik medjärnhårda kreditrestrikfioner och skyhöga räntor. Trots detta upplever vi densnabbaste inflationen i modern fid. Effekterna av detta drabbar konsumenternamed snabbt stigande livsmedelspriser och nyetablerade jordbrukare medövermäktiga kosfnadsstegringar, Def övervägande antalet jordbrukare har docketablerat sina företag under fider dä kapital- och fastighefskostna-der varbetydligt lägre än dagens. Dessa grupper tillförs betydandekapitalvinster och drabbas i förhållande till andra grupper mindre av denekonomiska krisen. Vi får orsak att diskutera dessa frågor senare undervårsessionen. De budgetalternativ vi socialdemokrater presenteratskulle, om de vunnit bifall, sannolikt ha inneburit ettbudgetunderskott som varit kanske eff fyrtiotal miljarder lägre än dagens. Ensådan bättre balans skulle ha medfört betydande fördelar för både konsumenteroch jordbrukare. Vårt budgetalternativ för huvudtitelkommande budgetår, som vi diskuterar , innebär, såsom det utsagts i vårparfimotion 1980/81:1860, aft vi prutar ned budgetunderskottet med 210 milj,kr. Delar av dessa förslag behandlas i jordbruksutskottefs betänkande 18, Våraförslag har i huvudsak avvisats av den borgerliga majoriteten i utskottet. Vihar därför vidareutvecklat dem i ett antal reservationer. Jag skall här närmarekommentera reservationerna 1-4. I reservation 1 kräver vi att kostnaderna för jordbrukefskursverksamhet skall betalas av jordbrukarna kollektivt. Detta skall ske viainförselavgiftsmedel som tillerkänns jordbruket. Def är vikfigt med eneffektiv kursverksamhet som eff inslag i en akfiv jordbrukspolitik, menkostnaderna bör täckas av näringen, I reservation 2 krävs aft domänverket först skall fåmöjlighet att pröva om man vill inköpa större skogsmarksomräden förvärvade medden statliga markförvärvskrediten. är ett statligt medel för atffrämja en rafionell skogsmarksarrondering. Särskilt i nuvarande läge, där defråder brist påråvara fill vår skogsindustri därför aft de enskilda skogsägarna inte anser sigha anledning att avverka, framträder betydelsen av domänverkets verksamhetsärskilt starkt. Vårt krav gäller de större skogsmarksförvärven, som detnaturligtvis är helt orationellt aft stycka upp om de väl ansluter sig tilldomänverkets tidigare markinnehav. Skördeskadefonden uppgår f. n. fill ca 400 milj. kr. Underhela 1970-talef har utbetalningarna frän fonden inte uppgått fill samma beloppsom de årliga avsättningarna. Först har det skett en ändring. Def finnsalltså betydande resurser i den här fonden. Med hänsyn till det ansträngdabudgetläget anser vi därför att det för kommande budgetår inte finns anledningatf anvisa ytterligare medel. Eftersom staten inte skall avsätta några medel,enligt vårt förslag, skall självfallet den andra parfen, jordbruket, inteheller avsätta nägra pengar i fonden under kommande budgetår. Genom vårtförslag skulle staten spara 20 milj. kr. och jordbruket drygt 10 milj. kr. Jagkommer att yrka bifall till reservation 3, som behandlar detta problem. I reservation 4 föreslår vi aft kostnaderna föradministrationen av skördeskadeskyddet skall minskas med 3 milj. kr. I huvudsakskall dessa pengar, enligt regeringens förslag, användas för inhämtande avstatistik. Vi anser atf man under har samlat på sig mycken godstatistik på detta område, Def finns alltså ett tillfredsställande underlag förden verksamhet som skördeskadefonden skall bedriva, harkommit fram till atf man avsevärt kan minska stafisfikinhämfandet. Vårt förslagligger i linje med detta. Mof denna bakgrund ber jag aft få yrka bifallfill reservafionerna 1, Låt mig fill sist bara få konstatera att ett enigt utskottmed undantag av moderater och folkpartister står bakom eft förslag om bidragtill skogsskolan i med . Efter att ha deltagit ijordbruksutskottets resa till skolan är jag övertygad om atfsamhället sällan får så mycket fillbaka som man får av detta anslag. De berördalandstingen, skogsbruket och skogsindustrins satsningar, entusiasmen hosskolans ledning och elever bör vara en bra garanti för detta. Moderater och folkparfisterfår själva förbanna grimmor som hindrar dem från att delta idetta förnuftiga beslut. I detta liksom i andra avsnitt som inte ärberörda i våra socialdemokratiska reservationer ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemsfällan. 3 i (): Jag avser atf i denna debatt begränsa migfill ett kort anförande om i första hand reservation 5, som stöds avfolkpartister och moderater i jordbruksutskottet. Utskottets majoritet, somsåledes utgörs av centerpartister och socialdemokrater, har föreslagit enuppräkning av anslaget till lantbruksuniversitetefs förvaltningskostnader med150 , avsedda som stöd för i . Def råderenighet från alla partier om värdet av den utbildning som bedrivs Skolan är belägen i ett genuint skogsbruksomräde och är dessutom mycketgammal. Den grundades för hela . Det är således en traditionsrikutbildningsplats, som i enlighet med vad som görs gällande skall stå ellerfalla med ett anslag om . Utskottets folkpartister och moderateranser inte att så är fallet. Skogsfeknisk utbildning bedrivs på tre ställen i landet -förutom i Gammelkroppa i och i . Def är således en utbildningsom bedrivs på så pass få ställen aft verksamheten vid Gammelkroppa ocksä urden synpunkten kan sägas vara väl motiverad. Anledningen fill aft en anslagsfråga av så förhållandevisliten omfattning har gett upphov fill olika meningar i utskottet bör kanskenågot närmare förklaras. Efter ett riksdagsbeslut pågår justnu i skrivning av direkfiv för en utredning som skallklarlägga behovet av den typ av eftergymnasial utbildning som här åsyftas,nämligen skogsteknisk utbildning. Man kan därför vänta sig eft resultattidigast om eft par år. Det är enligt alla partiers mening icke önskvärt attGammelkroppa av ekonomiska skäl skulle tvingas fill en nedläggning innan dennautredning har avgett sitt betänkande. Även enligt reservanternas mening skulledet vara olyckligt, men vi är likväl av den uppfattningen att anslagsbeloppetsstorlek inte på ett avgörande sätt tryggar skolans framtid. Vi anser det frånprincipiella utgångspunkter riktigt atf de nuvarande huvudmännen underutredningstiden har ansvaret för skolans fortbestånd. Def är att märka att skolan, som drivs i stiftelseform,har ett stort antal ekonomiska tillskyndare. Således utgörs de allmännainstitutionerna av inga mindre än landstingen i och län,skogsvårdsstyrelserna såväl i som i län, länshushållningssällskap, och arbetarskyddsfonden.Härutöver finns en lång rad större och mindre skogsföretag liksom någon kommun- inte mindre än 13 stycken tillsammans. Från den utgångspunkten, herr talman, anser inte vireservanter att skolans fortbestånd under de två det kan gälla kommeratt hotas om deffa anslag inte beviljas. Som jag antydde tidigare anser vi ossha en principiellt riktig inställning, då vi vill invänta en utredningsresultat när det gäller huruvida Gammelkroppa i framfiden skall bedrivaskogsteknisk utbildning och då vi dessutom tar hänsyn till de riktlinjer som f.n. gäller om strikt ekonomisk återhållsamhet i nuvarande budgetläge. Jag yrkar bifall till reservafion nr 5 och iövrigt bifall till utskottets hemställan på alla punkter. 4 PER (vpk); I nu förevarande betänkande frånjordbruksutskottet, nr 18, behandlas två motioner från vänsterpartietkommunisterna: nr 1015, som berör skördeskadeskyddet, och nr 1095, som berörmiljövårdens område, 1 båda motionerna gäller det anslagens storlek, I mofion1015 tar vi upp frågan om anslag till skördeskadefonden. uppgår nutill 405 milj, kr. och ger en ärlig ränfeavkasfning på 50 milj. kr. År 1976tillsatte chefen för en utredning om skördeskadeskyddet.I direktiven sades då att det var angeläget atf jordbrukarna själva så långtsom möjligt fick ta ansvaret för administrafionen, finansieringen och dennärmare utformningen av def framfida skyddet mot skördeskador. Utredningen ärnumera klar och remissbehandlad, och enligt utskottet bereds den f. n. inomjordbruksdepartementet. Med hänsyn till fondens storlek och möjligheten atfåterkomma fill , om särskilt stora skador skulle inträffa, yrkar vi, ilikhet med vad som skett i den socialdemokratiska mofionen 1860, atf det avregeringen och utskottet föreslagna anslaget pä 20 milj. kr. inte skallbeviljas av . Dä detta vårt yrkande fillgodoses genom riksdagensbifall fill reservation 3, kommer vi att vid den stundande voteringen stödjareservationen. Vår mofion 1094 tar upp miljöpolitiken i stort. I detutskottsbetänkande som vi nu behandlar besvaras yrkandena 6 a t. o. m. 6 f, som samfiiga avser anslag under punkt H. Sammantaget innebär yrkandenaen anslagshöjning utöver den av regeringen och utskottet föreslagna med . Jag skall i korthet beröra ett yrkande i taget. Under punkt 32 i utskoftsbetänkandet behandlas anslagetfill . Vi har funnit verkets anslagsframställan såvägande att vi med hänvisning fill denna framställan förordar anslag i enlighetdärmed. Här yrkar vi sålunda aft anslag skall utgå med ett i förhållande fillregeringens förslag med . Vid punkt 34 i utskoftsbetänkandet. Miljövårdsinformation,har vi också ett yrkande. Vi anser att anslaget skall höjas med 100 000 kr.utöver regeringens och utskottets förslag och att uttalaratt bör få sitt anslag höjt till 815 000 kr.Miljöinformation bedömer vi vara vikfig och anser att def är väsentligt attSvenska kan få ett medelsfillskott som inte blir mindrerealt sett. Vid punkt 37 i jordbruksutskottets betänkande.Miljövårdsforskning, föreslår vi den största höjningen i vad gällermiljöanslaget. Här yrkar vi på en höjning av def av regeringen och utskottetföreslagna anslaget med . Under den här punkten har vår motionockså fått sällskap av två socialdemokratiska motioner, där def framställssamma yrkande. Enligt motionerna motsvarar nivån vad haräskat. Verket har, enligt vår åsikt, också med vägande skäl mofiveraf sittäskande. Verket vill genomföra projekt på tre områden, där ny kunskap skall fasfram. Det gäller olje- och kemikalieutsläpp vid sjötransporter,dricksvaftenkvalifef och hälsa samt testsystem för kemiska substanser ivattenmiljön. Alla projekten är angelägna. Om infe verket får anslag i enlighetmed sina äskanden, vilka överensstämmer med våra motionskrav, riskerar manåtminstone två av dessa tre angelägna projekt. Vid punkt 39, Undersökningar av hälso- och miljöfarligavaror, yrkar vi pä en uppräkning av def anslag som regeringen och utskottetföreslagit med , vilket skulle överensstämma med vadnaturvårdsverket för sin Också här finns det två socialdemokratiska motioner, där samma kravförs fram. Vi menar atf behovet av undersökningar på detta område är mycketstort och att anslag enligt yrkande därför bör medges.Undersökningarna på området är viktiga för att tillvarata säkerhefsintressenaför arbetarna inom den kemiska industrin. De är också viktiga rtied tanke påtillvaratagandet av konsumentintressena. Vid punkt 40 i utskoftsbetänkandet. Särskildaundersökningar inom miljöområdet, yrkar vi på en höjning utöver vad regeringenoch utskottet föreslagit med . till , vilket ocksåöverensstämmer med vad har äskat. De största posternaunder denna rubrik är miljövård i samhällsplaneringen, tekniskt miljöskydd ochnaturvård med nafurinvenfering. Den höjning vi föreslår leder till atfpågående verksamhet med hård prioritering kan uppehållas på nuvarande nivä. Detmenar vi aft den måste få göra. Även, vid punkt 41 i jordbruksutskoftets betänkande.Program för övervakning av miljökvalitet, påyrkar vi slutligen samma anslag somstatens naturvårdsverk begärt. Vi anser aft programmet för övervakning avmiljökvalitet har stor betydelse för våra möjligheter att belysa hurföroreningarna påverkar vår miljö och hur de transporteras i luft, mark ochvatten. I ett läge när vär miljö sakta men säkert undergår förändringar inegativ riktning är denna övervakning och kontroll ytterst angelägen, varför vianser def nödvändigt aft anslag beviljas enligt verkefs yrkande. Med det anförda yrkar jag bifall fill motionerna1980/81:1015 och 1094, yrkandena 6 a-6 f, vilket samfidigt betyder yrkande ombifall fill reservationerna nr 3, 6 och 7 vid jordbruksutskottets betänkande nr18. 5 (); Miljön är vår gemensamma egendom. Vi måste solidarisktverka för rent vatten, oförstörd luft, mindre förorenade utsläpp, mindre bulleroch bättre avfallshantering och för skydd av de ovanligt fina naturvärden somvi har i vårt land. I en nationell miljövårdspolitik behövs det enlagstiftning där förbud och begränsningar kan fastläggas utan alltför långtidsutdräkt, främst med hänsynstagande till risker för människor och djur, menockså, tycker jag, i en rikfig avvägning mellan defta och önskemål från dem somplanerar produktion och distribution inom olika näringar i landet. Det krävs biologiska och kemiska kunskaper för atf trängain i de ofta mycket komplicerade orsakssammanhangen inom miljöområdet. Detkrävs en ständigt pågående forskning om störningar i naturens eget liv och omfaror i den mänskliga fillvaron som kan orsakas av nya kemiska produkter. Ocksåfelaktig hantering och användning av olika tekniker och produkter kan medförarisker för oss. I för beskrivs bl. a. hur enplastprodukt, en s. k. mjukgörare, som används dagligdags av människor överhela landet i olika förpackningsmaterial och inom sjukvården i engångsmaterial,har mycket starkt cancerframkallande egenskaper. Vi skulle inte kunna uppmärksamma sådana faror utanforskning. De sjukdomssymptom som är en följd av användning av sådana farligaämnen kommer ofta flera decennier efteråt, och då har redan mänga personerdrabbats. Vi behöver ocksä forskning för att rätt kunna avväga storleken avriskerna, för aft finna mindre farliga ersättningsprodukter och även för atflära oss kanske ofarlig hantering av dessa ämnen, som ändå ibland är nödvändigaför oss. Det är forskningens uppgift att bidra med vetenskapligtgrundat faktaunderlag för initiafiv och beslut i miljövårdsfrägor. Just forskning i samhällets regi är nödvändig för att viskall få helt oberoende och objektiva fakta som underlag för politikernasbeslut. har begärt 45,7 milj, kr. förmiljövärdsforskning under /82. Def är en ökning frän föregåendebudget med 7,7 milj. kr. Av detta går hela 5,7 milj. kr. 2 milj. kr. avser start av några mycket viktiga nyaforskningsprojekt, nämligen 1. ett projekt ommiljöeffekter av olje- och kemikalieutsläpp vid sjötransporter; 2. ett projekt omdricksvattenkvalitet och hälsa; 3. ett testsystemför kemiska substanser i vattenmiljön. Det är tre oerhört viktiga områden som dessa projektomfattar, och det krävs mod för aft bromsa forskningen pä dessa områden. Vi har i drabbats av flera katastrofer söm följdav oljeutsläpp frän båtar. har utformat ett program förforskning om de långsiktiga miljöeffekterna av upprepade utsläpp av olja ocholika kemikalier. När det gäller sambandet mellandricksvaftnefskvalifef ochvår hälsa är def viktigt att få större klarhet i hur hälsan påverkasnär vi dricker grundvatten av sämre kvalitet, t. ex. med otillåtet hög halt avnitrat eller med fungmefallföroreningar som har försurningseffekt. Def finns här i landet faktiskt geografiskakoncentrationer av vissa mag-och farmsjukdomar som kan ha samband med vårtintag av föda, och där kan olika kvaliteter på drickvaffnet ingå som en mycketvikfig faktor, Pä den konferens om mat och cancer som nyligenavhöll med internationellt deltagande redogjorde man från flera håll för sinafarhågor kring nitrafs, nitrits och nitrosaminers inverkan på hälsan. Därförtycker jag aft vi infe bör bromsa vidare undersökningar på detta område. Vattenär ju en stor del av vår dagliga föda. Regeringens prutningar i anslag gällerkanske inte några stora belopp, men eftersom de uppgår till mer än summan avkostnaderna för dessa nya forskningsprojekt är det ändå risk för atfforskningsinsatserna blir mycket hårt nedbantade eller helt läggs åf sidan. Vitycker aft det vore allvarligt med hänsyn till omsorgen om befolkningens hälsa.Förra året prutades 1,1 milj, kr. och nära 6 milj. kr. Man kan nästanundra om det är en början fill avrustning av miljövärden. Vi socialdemokraterföreslår i en reservation aft anslag uppräknas med 5,4 milj.kr. Jag yrkar därför bifall till reservafion nr. Anslag inom jord-b ru ksdepartemen -tets verksamhetsområde När def gäller anslaget till produkfkonfrollnämnden ochdess byrås verksamhet påpekar aft undersökningsbehovet pådefta angelägna område är mycket, mycket stort. Med de resurser som verket harbegärt i sina petita täcks bara kostnadsfördyrningar för angelägen projektverksamhet.De olika verken har ålagts besparingar redan innan har fått tillfälleatt ta ställning till anslaget. ökar jordbruksministern på anslaget med . i stället för med begärda . Det måste alltså bli en rejälbantning i verkets möjligheter till ny verksamhet. Vi finner det viktigt att produktkontrollnämndens resursermedger ett fullt utnyttjande av hela dess kapacitet, eftersom detta är ettalldeles för viktigt miljövårdsområde för att man skall fillåfa prutningar. Detgäller ju bl. a. aft skaffa underlag för aft man skall kunna begränsa halternaav bly, kadmium och olika farliga bekämpningsmedel, som ständigt tillförs vårmiljö och som kan inverka menligt pä människors hälsa. Visocialdemokrater vill, vår vana trogna, alltså infe dämpa takten iproduktkonfrollens utbyggnad, utan vi vill ge vad verket harbehov av. Därför yrkar jag, herr talman, också bifall till reservafion nr 7. Anf.6 (): Låt mig vid behandlingen av defta betänkande någotkommentera vad som sagts av reservanterna. Jag börjar med , där han slog fast olika orsaker som lett till våra myckethöga livsmedelspriser. Även om vi kommer atf diskutera detta mera ingående såsmåningom vill jag infe låta påstående här stå helt oemotsagt.Jag tycker attdet har gått litet för mycket av slentrian i uttrycken för vadvär mat kostar. Låt mig utan atf göra några som helst värdeomdömenhuruvida maten är dyr eller billig säga att den mat som näringsfysiologernarekommenderar och som fyller en vuxen persons dagsbehov kostar tolv minutersarbete i svensk industri, om man utgår från medellönen fören industriarbetare,nämligen . Då har förädling, distribution och handel fått sitt. avbeloppet går till själva råvaran, och då återstår alltså betydligt , dvs. Om vi övergår till aft resonera om vad som är bondensandel, något som alltså berörs i detta betänkande och sorn nu är föremål för såintensiva förhandlingar, så är det av råvarukostnaden. Hur märkligt det änlåter så är det tyvärr sant - eller dess bättre, vilket man vill - atf man dåär nere i under en minuts industriarbete för att man skall få sinbasmat betald. Detta är eff faktum som infe går aft bestrida. Om nägon då säger aft i så fall är det litet väl enkel mat- lifef torftig och litet tråkig - svarar jag, utan att avge något värdeomdömeom detta, atf man kan fa den livsmedelstriangel som Kooperafiva förbundetanvisar och som innehåller både grönsaker, kött, fläsk och lifef mer exklusivavaror. Denna triangel innehåller mer än för mycket per dag föratt vara rekommendabel. Enligt kostar def . Om manalltså vill fillåfa sig denna litet lyxigare levnadsvana, så kostar det 36minuter om dagen.Nedräknat till råvaruledet kostar det , och nedräknat till böndernasarbetslön, som allfid debatteras och fär stora rubriker och som aldrig räknas iminuter utan i miljoner och miljarder, har du kvar av kostnaden iråvaruledet. och kosfar det i industriarbete för denexklusiva kost som KF anvisar. Det enda värdeomdöme jag vill göra på denna punkt är aftvi skall vara väldigt glada och stolta över atf vi har det i särklass i världenmest effekfiva jordbruket. Vi har också den högsta kvalitet man kan finna viden internafionell bedömning, eftersom vi har - och def är vi stolta över - denmest exklusiva och ambitiösa livsmedelslagstiftningen i världen. Slutsatsen av detta resonemang blir naturligtvis aft härär inte så mycket mer att pressa. Tvärtom är det så att om fler människor ivärt land hade arbetat som jordbrukarbefolkningen arbetar, sä hade vi inte haftnågra ekonomiska problem i vårt land. Den låga kostnaden för konsumenten är i mycket hög gradberoende av-som man kan läsa i detta betänkande och som det står i ingressentill propositionen - den ganska kraffiga subventioneringen av konsumentenskostnader för livsmedel. Jag vill i detta sammanhang gratulera jordbruksministernfill att han kunnat stå emot kraven på prutningar. Dessa har frän olika hållvarit mycket starka; man har velat pruta på livsmedelssubventionerna. Jaghoppas atf han även i fortsättningen skall kunna klara aftlivsmedelssubventionerna inte ytterligare bantas. Sedan fortsätter med eft resonemang där hani likhet med övriga reservanter utgår ifrån att man skulle kunna ge de olikaverken precis vad de begär. Vi vet alla att def inte är möjligt för dem som harregeringsansvaret atf förverkliga detta. Qm man alltid handlade efter denprincipen är jag inte säker på aft stolta devis om ekonomiskavillkor och ekonomiska resurser i längden skulle vara hållbar. Det är väl rättbekant för alla att prutningar och en granskning måste göras. Jag håller med omatt def i vissa fall - tyvärr - infe är bra. Beträffande reservationerna skulle jag bara vilja säga attdet egentligen inte finns mycket aft bråka om. Det kan man uttrycka sin glädjeöver, för det betyder trots allt aft det när det gäller de tunga bitarna på defhela taget råder stor enighet i fråga om jordbrukefs behov, resurser ochmöjligheter. I reservation 1, som rör kursverksamheten, sägs att dennaverksamhet borde betalas av jordbruket självt, eftersom rådgivningen innebär enökad effektivitet för jordbruket, som alltså tjänar på detta. Men detresonemanget är inte hållbart. I förhandlingarna har man nämligen under alla årtagit ut den s. k. rationaliseringsvinsten i förskott. Jordbruket har såledesavlövats på den vinst som kan uppstå genom rafionalisering. verkar det-förhoppningsvis är det också så - enligt de bud som är kända och som ärföremål för förhandlingar som om man inte skulle driva rationaliseringskravethårdare. Det är ju bra, för jag tror infe aft man kan komma sä mycket längre idef avseendet. Rationaliseringen fortsätter och tekniken utvecklas. Ja,föralldel, men jag tror ändå atf def blir en ganska marginell åtgärd om mansyftar fill att få ned antaletyrkesverksamma i förhållande fill produktionskapaciteten.