prot · G40945 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:45 Förhandlingarna leddestill en början av förste vice falmannen. 1 § Justerades protokollet för den 2 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades Mofionerna 1980/81:176 tilljustifieutskottet /81:177 och 178 fill civilutskottet 3 §Föredrogs men bordlades åter betänkande 1980/81:11 betänkande 1980/81:13 betänkande 1980/81:9 Särskiltinvesteringsavdrag och förlängd tid för särskilt forskningsavdrag 4§ Särskilt investeringsavdrag och förlängd tid för särskilt forskningsavdrag Föredrogs skatteutskottets betänkande 1980/81:13 omsärskilt investeringsavdrag och förlängd tid för särskilt forskningsavdrag(prop. 1980/ 81:60). Utskottets hemställan om att betänkandet skulleföretas till avgörande efter endast en bordläggning bifölls av kammaren. Anf.1 (vpk): I går diskuterades från denna talarstol ett av de få undantagen frånregeringens regel om övervältring av skattebördorna på låg- ochmellaninkomsttagarna. är ordningen återställd. Och den kommer, med tankepå det återstående programmet , såvitt jag förstår aft så förbli. Förslagetom särskilt investeringsavdrag och förlängd tid för särskilt forskningsavdragär ett förslag om generella gåvor till företagen där Särskilt investeringsavdrag och förlängd tid för särskiltforskningsavdrag effekternaav dessa gåvor inte har ifrågasatts. Regeringen har inte ens mäktat med attförsöka beräkna hur stora summor i minskade intäkter detta förslag kommer attmedföra, varken för staten eller för kommunerna. Men framför allt harregeringen inte mäktat med att se efter vilka effekter förslaget kommer att fåför företagen. Effekterna av sådana här generella gåvor och bidrag somregeringen sprider och har spritt omkring sig borde enhgt vår mening åtminstoneutredas. Att de utnyttjas i åtminstone vissa fall står klart. Men hur detta-vilket skett i inledningen till propositionen - kan kopplas till underskotteti bytesbalansen har man helt och hållet låtit bli att belysa. Ändå sätterregeringen in detta förslag i det sammanhanget. I den mån det finns behov av liknande bidrag anservänsterpartiet kommunisterna att sådant stöd skall ges först efter prövningenligt av fastlagda riktlinjer och efter samhällsekonomiskaöverväganden. Och naturligtvis skall berörda fackliga organisationer ges ettreellt inflytande över denna beslutsprocess i företagen. Stödet bör alltså inteutgå i form av generella avdrag vid taxering. En begränsning i företagens avdragsrätt i detta hänseendeskulle i stället ge ett nödvändigt och betydande tillskott till statskassan ochbidra till en omläggning av den nuvarande lönebeskattningen. Det vore enavsevärt bättre effekt än den som man här försöker uppnå. I sin nuvarande utformning syftar trots alltavdragsmöjligheterna ytterst till att säkerställa bolagens vinster ochaktieägarnas utdelningsinkomster. Förslaget bör även ses mot bakgrund av delättnader i aktie- och förmögenhetsbeskattningen som regeringen också harföreslagit. Det är inte ovanligt att regering och riksdag åläggerkommuner och landsting att genomföra åtgärder som får olika ekonomiskakonsekvenser. Likaså har regering och riksdag beslutat i frågor som rör denkommunala ekonomin, exempelvis minskning av utjämningsbidrag, stimulansbidragm.m. Dessa beslut har medfört att de kommunala uttaxeringarna har ökat,och de kommer i viss mån att fortsätta att öka. Men i det här avseendet föreligger det en viss skillnad.Vid tidigare beslut har det klart redovisats att de negativt kommer att påverkakommunernas ekonomi. I detta fall redovisas inte några sådana konsekvenser förkommunerna, utan förslaget mer eller mindre smygs på dem. I varje fall harföreträdare för kommunerna upplevt det på det sättet. a. har Kommunförbundetsordförande i en tidningsintervju talat om smussel och skandal. Det finns naturligtvis olika bedömningar av vad ettgenomförande av förslaget kommer att kosta, men lär hauppskattat det till ungefär 600 milj. kr. för kommuner och landsting och likamycket för staten. Det måste sägas att det är underligt av regeringen att läggafram ett sådant förslag med hänvisning fill besparingspropositionen, för det ärtrots allt den kopplingen som regeringen gör. På har man den uppfattningen attbortfallet i budgeten kommer att bh ca och att dettafrämst kommer att drabbafatfiga kommuner med stora skatteutjämningsbidrag. Den kommunala ochlandstingskommunala skatten skulle på detta sätt behöva höjas med . Detbör i sammanhanget erinras om att de kommunala skatternas utformning, derasproportionalitet, medför att det är de sämst ställda i samhället som drabbasmest. De diskussioner som utskottet säger att regeringen börföra med kommunerna lär inte påverka utvecklingen särskilt mycket. Kommunförbundetsordförande är inne på samma tanke när han säger att "de diskussionerna gerinfe oss några pengar". I så fall borde andra vägar ha angivits, och manborde inte låta de generella investeringsavdragen få slå igenom på denkommunala sidan. har sådana här investeringsavdrag fillåtits, men dåendast vid den statliga taxeringen. Det är alltså en nyhet som mer eller mindresmugits in att avdragen skall få gälla även vid den kommunala taxeringen. Regeringens svångremspolifik går ut över de sektorer isamhället som har till uppgift att hjälpa de sämst ställda och den utjämnandeservicen på de kommunala och statliga områdena. Det förslag som regeringen härhar presterat passar väl in i den kampanj som föroch som borgarregeringen med sin privatisering av den offentliga sektornställer sig bakom. Jag yrkarbifall till motion 129. SärskiU investeringsavdrag och förlängd tid för särskiltforskningsavdrag 2 (): Bilden är naturligtvis litet mer nyanserad än vad TommyFranzén gör den. Det är inte bara aktieägarvinster som regeringen har tänkt pånär det gäller förslaget om investeringsavdrag. Men om man skalar bortöverdrifterna i inledning finner man att han har rätt på enpunkt, nämligen att proposifionens förslag, som med vissa mindre ändringar hartillstyrkts av utskottet, innebär att företagarna får en varaktigskattelättnad. Utskottet menar dock att lättnader som kan locka till utökadinvesteringsverksamhet är den typ av skattelättnader som kan accepteras i detkonjunkturläge som vi nu befinner oss i. Investeringsviljan hos landetsföretagare har sviktat betänkligt , och detta gällerframför allt meningsfulla och för landets ekonomi nyttiga investeringar. Denlilla uppgång som beräknas ske befarar vi alla kommer att förbytas ien ny nedgång . Det är i detta läge som utskottet anser att varje chanstill ökade investeringar måste tas till vara, även om vi är medvetna om attskattelättnader kanske inte alltid är den rätta sfimulansmetoden. Man kan nogtryggt säga att de investeringar som kommer att göras under den aktuella fidentill största delen skulle ha utförts ändå, men i några fall blir detförhoppningsvis nya investeringar och i andra flyttas de i tiden. Skall någoneffekt uppnås förutsätts dock att investeringsavdragen görs tämligen starkttidsbegränsade, vilket nu har skett, så att de inte blir en del av det normalaskattesystemet. Som TommyFranzén sade är det som skiljer avdraget enligt det nu Särskilt investeringsavdrag och förlängd tid för särskiltforskningsavdrag föreliggandeförslaget från tidigare investeringsavdrag att avdraget den här gången ocksåfår göras från den kommunala taxeringen. Detta gör att avdraget nu får störrestimulanseffekt både därför att avdraget givetvis blir större och därför kan nå även de företag som tidigare tvekat att använda sig av avdraget pågrund av att det tvingat fram en beskattning som man annars tänktundvika genom att utnyttja andra avdragsmöjligheter. Man skall nämligen haklart för sig att huvudparten av landets aktiebolag normalt sett redovisarmycket obetydliga vinster, om ens några, för att undvika dubbelbeskattning.Tekniskt sett är detta mycket lätt med den mycket generösa företagsbeskattningsom finns i vårt land. Även stora, börsnoterade företag och liknande har såstora möjligheter till uppskjuten beskattning att vinster egentligen barabehöver redovisas i sådan omfattning som är nödvändig för utdelning. Mot den här redovisade bakgrunden är det mycket svårt attexakt ange vilken effekten kommer att bli på skatteunderlaget under de närmasteåren. De uppgifter som har räknat fram är mycket osäkra.Investeringsavdragen kanske bara ersätter andra avdrag, som i sin tur skjuts påframtiden. Mänskligt att döma skall dock även uppskjuten skatt förr ellersenare betalas, varför man måste konstatera att investeringsavdraget på siktleder till ett bortfall som är varaktigt. Förhoppningsvis skall också ökadeinvesteringar öka skatteunderlaget både för kommunerna och för staten, menstorleken av den effekten är ännu svårare att bedöma än effekten avskattebortfallet. Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen integjort något försök att beräkna vilka konsekvenser för det kommunalaskatteunderlaget som det utökade investeringsavdraget kommer att få. sida är man dock på det klara med att det kommer att röra sig ombetydande summor, och eftersom inga förhandlingar ägt rum i förväg förutsätterutskottet att regeringen tar upp överläggningar med kommunförbunden omkompensafion - detta så mycket mera som minskade kommunalskatter från juridiskapersoner innebär ökade statsskatter, därför att företagens kommunalskatt äravdragsgill vid den stathga beskattningen. För egen del skulle jag vilja tillägga att det naturligtvisär djupt otillfredsställande att regeringen inte i förväg tagit kontakt medkommunförbunden när man väsentligt ändrar det kommunala skatteunderlaget, ochjag tycker att man i propositionen också kunde ha kostat på sig att göra ettlitet försök till analys av effekten. Den andra delen av propositionen gäller ett årsförlängning av forskningsavdraget tills man får ta ställning till ettnytt, permanent system. På den punkten finns ingen tveksamhet hos någon avutskottets ledamöter. Den framtida industriella utvecklingen i vårt land ärmycket starkt beroende av om vi kan hålla jämna steg med utvecklingen i andraländer, och därför kan vi inte acceptera glapp, vilket skulle blifallet om vi följde råd när det gäller forskningsavdraget. Jag ber att få yrka bifall fill de förslag somställs i skatteutskottets betänkande nr 13. 3TOMMY (vpk); Jag kan naturligtvis förstå att litet indignerad när vi kritiserar den här formen av generella regler,generella gåvor och bidrag. Det är ju någonting som förekom i mycket hög gradockså under den socialdemokratiska regeringens tid - dä med den skillnaden tillät avdrag endast vid den statliga taxeringen. Vi menar- och det har också tidigare erfarenheter talatför- att de ytterst generella regler som i sådana här fall trumfats igenom harinneburit att också företag som verkligen inte haft något behov av de häravdragen för investeringar utnyttjat dem. Vi vet att det finns 30-40 miljarder som skulle kunnaanvändas till investeringar ute i det privata näringslivet. Men i stället förtill produktiva investeringar behagar man använda dem till att spekulera i heltandra affärer. Kommer då investeringsavdragen att tjäna som någon form avmorot för att företagen skall ta de här 30-40 miljarderna i anspråk tillproduktiva investeringar? Nej, knappast. I vissa fall kommer de naturligtvisatt göra det, men avdragen kommer infe att ge de samhällsekonomiska effektersom vi anser att sådana här avdragsregler måste betingas av. Vi ser hur de stora företagen redovisar storavinster. Men det kan naturligtvis finnas små företag som behöver utnyttja dehär avdragen. Vi menar emellertid att man inte av den anledningen skall utfärdagenerella regler, utan man måste gå på mer preciserade regler. Framför allt anser vi att de anställdas fackligaorganisationer inte får ställas helt utanför. Vi menar- till skillnad frånregeringen och även skatteutskottets socialdemokratiske ordförande - att närsådana här pengar kommer i fråga skall den fackliga organisationen ha detavgörande inflytandet över hur pengarna skall användas. Detta har man prövat påvid något tillfälle tidigare när det gällde de s. k. arbetsmiljöavdragen. Vad som naturligtvis också är anmärkningsvärt, som jagsade redan inledningsvis, är att detta drabbar den kommunala ekonomin. Man kanställa sig frågan - och den kan riktas till : Hur kansocialdemokraterna i utskottet acceptera att man ytterligare punkterar denkommunala ekonomin utan att ha fått någon utfästelse från regeringenoch borgerligheten om att de tänker kompensera kommunerna för det bortfall somkommer att uppstå? Särskilt investeringsavdrag och förlängd tid för särskiltforskningsavdrag 4 (); Låt mig först säga att jag inte är ett dugg indigneradöver angrepp på de här avdragsreglerna. Jag sade t.o.m. att detkan diskuteras om skatter längre är den riktiga metoden för att åstadkommasådana här stimulanser. Jag sade att vi nu får ta varje chans för attfå i gång investeringarna. Jag är också övertygad om att skattebortfallet inte kommeratt bli så rasande stort som man tror. Det här är någonting på mycket långsikt, och avdragen kommer också att ersätta andra avdrag som annars skulle ha Särskilt investeringsavdrag och förlängd tid för särskiltforskningsavdrag utnyttjats.Jag tror alltså inte att skattebortfahet kommer att bli så rasande stortomgående. Att det blir ett skattebortfall är jag helt övertygad om,och vi förutsätter helt enkelt att regeringen tar hänsyn till detta och ocksåger kompensation för det. Det är vad ett eiihälligt utskott skrivit. Även om viinte använt ordet kompensation så kan man ändå läsa sig till det mellanraderna. Annars finns det ingen mening med att vi uppmanar regeringen att taupp överläggningar. Sedan är det klart att företag som inte behöver sådana häravdragsmöjligheter också kommer att få pengar. Det är självklart att om manskall ha en generell stimulans, då går den ut både till dem som behöver den ochtill dem som förmodligen hade gjort investeringen ändå. Man måste vara medvetenom att effekten av avdragsmöjligheten kanske inte på långa vägar blir så storsom den kostnad staten får i skattebortfall - men man skall inte vara säker pådet. När investeringarna håller på att sjunka på det sätt som de gör , är detbättre att ge företagen en stimulans den här vägen än att ge dem pengar utannågra som helst villkor; den här avdragsmöjligheten kan ändå innebära att detblir ökade investeringar, och det är det vi allesammans är ute efter. Skulle man följa förslag skulle dessutomforskningsavdragen helt upphöra, och det måste väl vara ett sätt att slå ihjälåtminstone den delen av verksamheten - det har inte alls tagitupp. Vi menar att dessa båda avdrag sammantagna kan betydaökade investeringar och ökad utveckling för vårt lands näringsliv. Detförhållandet att dessa avdrag drabbar kommunerna på ett sätt som de inte gjorttidigare innebär, tycker vi, att staten skall ersätta kommunerna. Men samtidigtinnebär systemet en vinst, eftersom stimulanseffekten blir större genom att manockså får det kommunala avdraget. Det kanske ger betydligt bättre effekt än detidigare avdragen har gjort. Därför har vi gått med på förslaget, men vi ärklart medvetna om att det rör sig om en ettårshistoria. Sedan får vi verkligenpröva om man skall ha något liknande. 5 (vpk): sade att man skall läsa mellanraderna i skatteutskottets betänkande. Men jag utgår från att jag inte har det förtroendet för den här regeringen att vi mellanraderna läser in det som den anser nödvändigt. Vi läser naturligtvis mellanraderna det som vi själva tycker är bra. Och jag anser att man inte har någonanledning att mellan raderna läsa något om kompensation till kommunerna. Sedan säger att den här regeln är bättre änandra generella regler, som innebär att man inte ställer några villkor. Vi harinte varit villiga att ställa upp med generella regler över huvud taget, justdärför att de är så villkorslösa. Det har vi ju sett, bl. a. av de diskussionersom förts om ett visst skogsföretag. Sedan kommer fram till det jag tror är sanningen,och den sanningen är kanske litet besvärande för socialdemokraterna - ellerborde åtminstone vara det. Han säger nämligen att effekten säkerligen inte kommer attstå i proportion till kostnaderna, och då tycker jag att man borde ha sett tillatt bemöta det genom att inte gå med på den här formen av generella bidrag. Slutligen några ord beträffande forskningsavdraget. Dethar sagts att det kommer nya regler , och vi anser då att det härgenerella forskningsavdraget inte skall bedömas annorlunda än det generellainveste-ringsavdragef. Det är ju inte på det sättet, som försökerframställa det, att forskningen helt plötsligt skulle upphöra om denna form avforskningsavdrag inte längre skulle godkännas. Jag vill poängtera att det rörsig tills nya regler skall komma, och vi får då diskutera hur deskall se ut. Särskilt investeringsavdrag och förlängd tid för särskiltforskningsavdrag 6 (): När vi har skrivit att vi förutsätter att överläggningarskall upptas mellan regeringen och är det inte för att manskall sitta och prata utan därför att man skall ta hänsyn till de belopp somkommunerna har undandragits i skatteintäkter. Det har vi skrivit i meningendessförinnan. Vi är alltså helt övertygade om att regeringen blir piskad attersätta kommunerna för ett skattebortfall - om man nu kan komma fram tillvilken storleksordning det rör sig om, något som jag tror är mycket svårt. Sedan vill jag bemöta ytterligare en sak som sagt, nämligen att de fackliga representanterna saknar allt inflytande överde här investeringarna. Det gör de inte. De har inte vetorätt, meninvesteringar av nämnvärd storleksordning måste under alla omständigheter bliföremål för överläggningar mellan de fackliga representanterna och företaget ifråga. När det sedan gäller den del av propositionen som avserforskningsavdrag innebär ändå förslag att skallföretagen över huvud taget inte beviljas någon rätt till avdrag för forskning.Det betyder alltså att företagen förmodligen heller inte kommer att bedrivasärskilt mycket forskning under det här året, och det anser vi vara en mycketstor olycka för landet. 7 (vpk): Jag förstår inte riktigt resonemang - att företagen helt plötsligt skulle avstå frånforskning för sin egen utveckling därför atf de inte får rätt till avdrag ellerskattebefrielse . Det står liksom i motsättning till vad som ärvanligt inom företagen. Naturligtvis kommer man att gnälla och säga att vikommer inte att forska därför att den här förmånen eventuellt skulle försvinna.Men vi vet också hur det fungerar ute i näringslivet. Jag är därför inte ettdugg orolig för det som tycks vara så förskräckt över. Beträffande det inflytande som de fackligaorganisationerna har må det vara i enlighet med lagstiftningen ommedbestämmanderätten, men jag kan bara konstatera att ochsocialdemokratin å sin sida har en uppfattning och en förhoppning om demöjligheter medbestämmandelagen ger den fackliga organisationen att vara medoch bestämma. Besparingar inom förs varsdeparte-mentets verksamhetsområde lagenredan när den togs och sade att det kommer inte att bli så. Verkligheten harockså visat att det mera är fråga om en skenpostfäktning än ommedbestämmanderätt. Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 19 förmotion 129 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 5 § Föredrogs betänkande 1980/81:17 om inkomstbeskattningenav ägare till s. k. specialbyggnader, m. m. 1980/81:61) Utskottets hemställan om attbetänkandet skulle företas till avgörande efter endast en bordläggning biföllsav kammaren. Vad utskottet i övrigt hemställt bifölls. 6 § Föredrogs men bordlades återSocialförsäkringsutskottets betänkanden /81:14-16 Utbildningsutskottetsbetänkande /81:12 betänkanden /81:5 och 6 7 § Föredrogs och biföllsInterpellationsframställning 1980/81:66 8 § Besparingar inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1980/81:9 ombesparingar m. m. inom försvarsdepartementets verksamhetsområde (prop.1980/81:20). 8ERIC (); Jag såg härförleden i en försvarsministernnärstående tidning att han fick lovord därför att han hade velat få till stånden försvarsdebatt med oss socialdemokrater när vi sedan behandladeanslagsramarna . Jag vill gärna säga att vi uppfattadedetta på det sättet att avsikten kanske inte var att det skulle bli en allmänförsvarspolitisk debatt då. Men för att det inte skall råda något som helstmissförstånd vill jag gärna säga att vi är beredda att ta upp en sådan debatt , om försvarsministern önskar det. Jag tror det finns särskilda skäl för attgöra det med hänsyn till att det i det borgerliga lägret tydligen finns ganskadivergerande uppfattningar i försvarsfrågan.Det är också lämpligt att man får tillfälle till en sådan debatt innanregeringen går att besluta om hur besparingsförslaget slutligt skall se ut närdet kommer till . Låt mig emellertid börja med regeringens nu föreliggandeförslag om att i besparingssyfte under nästa budgetår dra in 300 milj. kr. avde priskompen-sationsmedel som kan väntas tillföras försvarets huvudtitel vidutgången av , dvs. Det är en ganska originell metod som används när detgäller försvaret, i motsats till, vågar jag säga, det burdusa handlande somregeringen visar när det gäller att spara på exempelvis socialhuvudtiteln - ochdär pensionärerna och handikapporganisationerna har protesterat. Vi vet att demänniskor som ofta är sjuka i besparingssyfte får ta på sig ökade kostnaderredan från . Vi kommer att på nyåret få ett förslag om ettförsvarsanslag som kommer att vara precis lika stort som det skulle ha varit besparingsaktionenförutan. Först i slutet av den femårsperiod som löper kan det bli tal om attgöra en mycket begränsad besparing. Förutsättningen är då att det verkligenblir en sådan prisutveckling att det är en fortgående inflation, för annarsblir det inga sådana pengar att använda. Men på den punkten kan vi tyvärr - jagsäger tyvärr- vara lugna med tanke på den politik som regeringen för;förmodligen kommer inflationen att fortsätta. Det är för mig ganska obegripligt att regeringen intetagit fillfället i akt att göra en kraftigare besparing på den storautgiftspost som försvarsanslaget utgör när det gäller det militära försvaret.Tillfället fill besparingar är så unikt just nu att det kanske aldrigåterkommer. I centertidningen erinrades det i går ien ledarartikel om atf försvaret har en likviditet på 900 milj. kr., dvs.pengar som inte utnyttjats. Tidningen beskriver det nettoprisindex som gällerför försvaret, och så fortsätter man; "Effekten av denna indexberäkning är alltså att försvaretblir överkompenserat för kostnadsstegringar jämfört med en rad andrasamhällssektorer. Det innebär i sin tur att den besparing på 300 miljoner, somenligt sparplanen skall genomföras på försvarsområdet, knappast kommer att slåigenom. I stället beräknas försvarsanslaget stiga med 1,6miljarder kr., från innevarande budgetårs . till omkring 18miljarder kr." Jag vill gärna inom parentes säga att 18 miljarder kronoråtminstone enligt våra beräkningar är en något för hög siffra. Vi tror att denligger någonstans på 17,5 miljarder. Men det kan vi lämna därhän; i princip harSkånska på ett riktigt sätt framställt det hela. "Trots detta vill alltså försvarsminister försvarsanslaget i samma takt. Eftersom det finns pengar över i kassanskall också beställningar för . påskyndas, liksom att man skallfå rätt att överföra en större del av icke förbrukade medel än vad riksdagenhittills fillåtit. Kort sagt, den besparingsiver så radikaltuttalar i så gott som alla sammanhang, tycks inte gälla försvaret." Besparingar inom försvarsdepartementets verksamhetsområde Besparingar inom förs varsdeparte-mentets verksamhetsområde "Försvarsministerns agerande säger också en hel delom konsekvensen i de moderata sparsamhetssträvandena. Ett skogsföretag, medtusentals anställda skall gå i konkurs, medan försvaret skall haproportionellt mer pengar än många andra angelägna samhällssektorer." Jag har velat anknyta fill det här, just föratt kunna få till stånd den försvarsdebatt som försvarsministern tydhgen önskaroch som vi gärna skall ta upp.