prot · G40967 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:67 1 S Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. Om åtgärder för att effektivisera indrivningen av obetaldaskatter och avgifter 2§ Svar på fråga 1980/81:202 om åtgärder för att effektiviseraindrivningen av obetalda skatter och avgifter har frågat ekonomiministerGösta vilka kraftfulla åtgärder regeringen avser vidta för afteffektivisera indrivningen av obetalda skatter och avgifter. Arbetet inom regeringen är sä fördelat atf det är jag somskall svara på frågan. Ett omfattande utredningsarbete i syfte att effektiviseraindrivningen pågår , och ytterligare arbete i denriktningen påbörjas . Bland de vikfigare åtgärder som jag villframhålla är följande. En särskild utredning arbetar med förslag till ettpermanent datasystem för exekutionsväsendet som syftar till en effektivareindrivning. Ett slutbetänkande väntas . Vidare har utredningen om säkerhetsåtgärder m. m. iskatteprocessen fått tilläggsdirektiv (Dir 1978:60) aft arbeta med frågor omsolidarisk betalningsskyldighet på skatte- och avgiftsområdet. filisätts en kommitté för att se över indrivningslagstiffningen(Dir 1980:89). Kommittén skall överväga åtgärder för att förenkla och förstärkaindrivningen av skatter och avgifter. a. skall ett förslag utarbetas omkronofogdemyndigheternas tillgång till informafion ur ADB-register som handhasav olika offentliga myndigheter. Även restavgiftssys-temet skall bli föremålför kommitténs översyn. Utredningsarbetet skall bedrivas skyndsamt ochredovisas i etapper med början detta år. Inom budgetdepartementet pågår arbete på ett förslag lag om indrivningspreskription av skatter, avgifter och tullar. a.övervägs bestämmelser som innebär aft preskriptionstiden kan förlängas om denbetalningsskyldige pä olika sätt saboterar indrivningen, t. ex. genom aft Om åtgärder för att effektivisera indrivningen av obetaldaskatter och avgifter En lagrådsremiss i ämnet är atf vänta . Jag räknar vidare med att under innevarande är kunna läggafram eft förslag om en allmän rätt för staten aft vid återbetalning av skatteroch avgifter räkna av de fordringar som staten kan ha på mottagaren. I proposition 1980/81:8 har regeringen föreslagit en nyulsökningsbalk, som skall ersätta de nuvarande delvis ålderdomliga lagarna påområdet. Utsökningsbalken föreslås bli tillämplig även vid indrivning avskatter och allmänna avgifter. Den nya lagstiftningen förutsätts göraindrivningsförfarandet mera effekfivt. Jag vill slutligen erinra om förslagen ibudgetpropositionen för att förstärka indrivningen av skatter och avgifter.Dels fär kronofogdemyndigheterna resurser för att anlita ekonomisk sakkunskapfrämst för att bedöma mera komplicerade indrivningsfall och för atteffektivisera indrivningen. Dels avsätts medel inom för attförstärka verkets möjligheter atf aktivt bistå kronofogdemyndigheterna isvärutredda indrivningsfall. 2 (): Jag fär, som brukligt är i denna kammare, tacka för svaretpå frågan. Frågan ställdes till ekonomiministern, dvs. till denperson som bestämmer, men jag får väl acceptera att svaret lämnades av denformellt ansvarige för detta område. Det var eft typiskt regeringssvar - med andr-a ord ettdåligt svar. Det föranleder mig, herr talman, att upprepa frågan, som i all sinkorthet löd: "Vilka kraftfulla åtgärder avser regeringen vidta för afteffekfivisera indrivningen av obetalda skatter och avgifter?" Isvaret kan jag inte finna en enda åtgärd som kanbefraktas som kraftfull. Om budgetminisfern och regeringen anser aft deåtgärder som redovisas i svaret kan betraktas som kraftfulla, blir regeringenspolitik också inom andra områden lättare atf förstå. Här åberopas i stort settett antal utredningar. Det är i och för sig bra aft kronofogdemyndigheten gesytterligare resurser. Men de är för små, och de kommer . Under de ärsom gått har utvecklingen varit djupt oroande, men regeringen harinte handlat. Om inga åtgärder vidtas från regeringens sida kommer beloppetobetalda skatter och avgifter snabbt att närma sig . Ejbetalda arbetsgivaravgifter har tredubblats, och obetald mervärdeskatt harfördubblats . Från aft ha varif omkring 2 miljarder 1976är summan nu uppe i . Man frågar sig naturligtvis; Har initiativlösheten ochhandlingsförlamningen inom regeringen inneburit att allt flera numera medvetetunderlåter aft inbetala skatter och avgifter? Jag måste, herr talman, också fråga budgetministern; Vadgör ni i kanslihuset? Borde det inte ha varit möjligt att avdela några av demsom tillträtt någon av de mänga nya tjänster ni inrättat i kanslihuset för attta itu med denna allvarliga fräga? Eller är det så att ni inom regeringen är ointresseradeav att effekfivisera indrivningen och komma fill rätta med det alltmer utbreddaskattefusket och med den tilltagande skatteflykten? På annat sätt kan man juinfe förklara atf det tog för aft fä fram generalflyktsklausulen. Nog borde ni inom regeringen också förstå atf allt flerlöntagare känner avsky inför det som sker. Jag tänker pä de människor sornallfid betalar sin skatf och som saknar möjligheter aft göra stora avdrag. TrorRolf atf dessa grupper av samhällsmedborgare i längden kan solidariserasig med ett system som tillåter vissa höginkomsttagare och företagare aftundandra samhället skatf och dessutom strunta i atf betala in skatter ochavgifter? Jag tror det inte. De upplever det som sker som ett slag iansiktet, och när de dessutom tvingas betala allt högre priser och ser sinareallöner urholkas framstår situationen som ännu mer absurd. Jag vill slutligen fråga : Är detta allt ni haraft komma med? Om åtgärder för att effektivisera indrivningen av obetaldaskatter och avgifter Det var, må jagsäga, ett grötmyndigt inlägg. sfär här och orerar under hela sin replikfid utan atf ge ett enda konstruktivt förslag om hur han vill angripa problemen. Orn man inte har något atf komma med själv, dä tror jag atf man skall tona ner sig något och inte gå uf sä hårt som gjorde. Det finns fakfiskt skäl, , att se litetnärinare på det här svaret. Det är fyllt av konkreta åtgärder. Det är medsådana man skall angripa detta mycket svåra problem, och inte bara med att ståoch orera. Det hjälper oss nämligen inte eft dugg att få in de avgifter ochskatter som ligger ute. vet, herr talman, atf jag har precis sammauppfattning som han i själva sakfrågan. En av mina första uppgifter som budgetminister var aft gä ut mycket intensivt i det här avseendet för att försöka fä en större effektivitet i värt skattesystem så att vi skulle kunna komma åt de skatteflykter och skattesmitningar som görs. Jag kan hänvisa fill det tiopunktsprogram som jag presenterade i samband med besparingsproposi fionen . 1 propositionen kan läsa ett helt kapitel om hur den nuvarande regeringen har effektiviserat systemet för atf komma åf problemet med skatteflykten. Om jämför detta med vad som fanns när vi startade det här arbetet 1976, så skall han finna att skattesystemet har klart förbättrats på den här punkten. Men med de marginalskatter som gäller har vi likväl ett svårt problem när det gällerätt klara av det vi nu diskuterar. ' Jag har i svaret räknat upp en rad åtgärdersom regeringen vidtagit, och det visar vilken aktivitet vi har pä det härområdet. Jag skulle kunna fortsätta och i ännu en replik peka på ytterligareåtminstone fio punkter, där vi kan redovisa andra åtgärder som vidtagits föratt förbättra den här situationen. Men varsågod, , ochpresentera ett Om åtgärder för att effektivisera indrivningen av obetaldaskatter och avgifter fullödigtprogram för hur man skall lösa de här svåra problemen! Jag skall lyssna medintresse, 4 (); Jag avser inte att fa upp någon diskussion omgrötmyndigheten utan tänker hålla mig fill sakfrågan. Det är glädjande attherr vill lyssna. Av naturliga skäl hann jag inte konkretiseraåtgärderna i mitt första inlägg. För det första: Ge kronofogdemyndigheten direktiv medinnebörd atf prioritera de allmänna målen. Detta kan ha det goda med sig attbl. a. kontokorfsföretag och andra, förutom att vi får in mer skatter ochavgifter till samhället, tvingas till återhållsamhet och en viss självsaneringom de fär veta att det infe längre går lika lätt atf användakronofogdemyndigheten för sin indrivningsverksamhet, eftersom de allmänna målenhar prioriterats. För det andra: Förstärk kronofogdemyndigheten ytterligare.Av de begärda 22 tjänsterna med ekonomisk sakkunskap beviljades 10. I enekonomiskt svår situation borde regeringen självfallet satsa mer på tjänster avdet här slaget. Det är ju tjänster som betalar sig för samhället. Detta haromvittnats av många kronofogdar i det här landet. Så sent som i fredagsträffade jag kronofogden i och diskuterade då den här frågan. För det tredje; Skärp prövningen när det gällerframställning om B-skattesedlar i syfte atf hindra undandragande av skaft. 1dag kan nästan vem som helst få B-skatt. Det är braatt det pågår översyn och samordning av vissa register. En annan konkret åtgärd skulle vara att ändra de kommunalaoch statliga upphandlingsuppgörelserna. Inför eft tillägg atf innan man fåranta en entreprenör eller leverantör skall dessa vara kontrollerade fränskatte- och avgiftssynpunkt. Det var bra att nu gick övertill aft diskutera själva sakfrågan. Dä tror jag att man för frågan framåt imotsats till vad som blir fallet, om man bara allmänt beskyller regeringen förpassivitet. Beskyllningen är verkligen inte motiverad i det här läget, vilketjag också visade i mitt svar. De punkter som nu tog uppgäller infe några innovationer. Det är saker som vi har arbetat med och somockså finns med bland våra åtgärder. vet mycket väl att vi hartagit upp frågan om kontokorten. Vidare har vi förstärkt kronofogdemyndigheteni ett läge, då i övrigt inte föreslagit några nya tjänster i helastatsförvaltningen. Trots detta har det här området, genom omprioriteringar,fått 10 av de begärda 20 tjänsterna. Detta visar väl hur angelägen vi anserfrågan vara. Att vi sedan arbetar med upphandlingskungörelsen på detsätt som sker i - jag förmodar att det var den modellen EgonJacobsson funderade över-är också helt klart. Jag skulle, som sagt, kunnafortsätta och nämna ytterligare tio punkter på vilka vi angriper det härproblemet. Anf.6 (): Jag ser fram emot att fortsätter den härdiskussionen, även om vi barahar var sin minut i replikomgängarna. Han kan judå räkna upp ytterligare punkter. Om nu tyckte att det var bra attjag gav mig in på ätgärdsprogrammef, anser jag för min del att det är bra omherr lyssnar. Jag skulle dä vilja fräga beträffande just kronofogdemyndigheterna:Är beredd atf verka för att det går ut en rekommendation fillkronofogdemyndigheterna att de skall prioritera de allmänna målen päbekostnad av de enskilda ärendena? Är beredd att gekronofogdemyndigheterna de begärda resurserna som skulle ge ekonomisksakkunskap? Här har det ända prutats från de begärda 22 tjänsterna till 10tjänster. Om inställning är sä positiv som han gör gällande,hoppas jag att han också kan ge ett positivt besked pade här två punkterna. öm åtgärder för att effektivisera indrivningen av obetaldaskatter och avgifter Jag vill bara peka på ytterligare några sakersom gäller effektiviseringen av indrivningen av medel som skall gå tillstatskassan. Vi har betalningssäkringslagen sorn gerkronofogdemyndigheten möjlighet att ta egendom i anspråk för att säkerställabetalning av fordran på skaft, tull eller avgift. Vidare har vi konkurslagen,där det har införts en bestämmelse om konkurskarantän för personer som direktmissbrukar sin rätt att bedriva företagsamhet. Vi har också , sombetyder väldigt mycket i det här avseendet. Särskilda medel har avsatts fillkronofogdemyndigheten i , och för atf just denekonomiska brottsligheten skall kunna bekämpas. Vi har de höjdaexeku-tionsavgifferna för att minska tillströmningen av enskilda mål rörandemindre belopp - precis det som frågan nu gällde. Det är således inget nytf somEgon kommer med. Vi har höjda räntesatser för den särskilda avgiftenvid uppbörd av kvarstående arbetsgivaravgifter. Och vi har dessutom inomsocialdepartementet övervägt ett systern som förenklar och effektiviserardebiteringen av uppbörd av socialförsäkringsavgifterna. 8 (): De särskilda medel till kronofogdemyndigheterna sombudgetministern berör inskränker sig för till . Med den summankommer man säkert inte långt när det gäller att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten, som pengarna i första hand är avsedda för. Jag noterar aft budgetministern inte svarade på de tväsenast framställda frågorna, om budgetministern var beredd aft gå ut med enrekommendation fill kronofogdemyndigheterna att de allmänna målenskulle-prioriteras samt om kronofogdemyndigheterna kunde räkna med att få debegärda tjänsterna när det gäller ekonomisk sakkunskap. Det torde inte behövas så mycket utredande för att ändraupphandlingskungörelsen och föra in eft tillägg, att innan en entreprenöreller leverantör Om åtgärder för att effektivisera indrivningen av obetaldaskatter och avgifter antas avkommun, stat eller landsting skall det kontrolleras om vederbörande är restfördför obetalda skatter och avgifter. Jag har visst besvarat de två frågorna. Jag sade i minföregående replik att vi har höjt avgifterna för aft minska de enskilda målen.Och jag har talat om att vi genom omprioriteringar har beviljat hälften av detjänster som har begärts. Detta har vi gjorf i ett läge där inga nya tjänster iövrigt har kunnat inrättas i statsförvaltningen. Det är väl ganska anmärkningsvärt,, att vi har prioriterat detta område så högt atf det är just härsom satsningen har skett? sade atf de särskilda medel somkronofogdemyndigheten i disponerar endast uppgår till 300 000 kr.Myndigheten har emellerfid tillgång till motsvarande ekonomisk resurs i en radandra kommuner också. Sammantaget rör det sig därför om räft stora pengar. 10EGON (): Jag har besökt några kronofogdemyndigheter,och de efterlyser fakfiskt klarare direktiv. De vill fä besked från den härregeringen om aft de, när situationen är så allvarlig som den är. skall kunnalägga de enskilda målen helt åt sidan och prioritera de allmänna målen ochskattemålen. Det skulle vara skönt för kronofogdarna ute i landet att fä denbestämda rekommendationen frän regeringen. Jag har inte, , fått svar pä frågan omkronofogdemyndigheterna kan räkna med aft fä de begärda resurserna i fräga omekonomisk sakkunskap. vet aft man inte i någotbudgetarbete kan bevilja alla de tjänster och ge alla de resurser som enmyndighet begär. Det har inte hänt fidigare, inte ens under degyllene år då vi hade en betydande tillväxt av statsinkomsterna. Aft begäradetta i ett skede då vi har en helt annan situation är kanske lifef symtomatisktför viljan att krifisera både att vi har ett för stort budgetunderskott och attvi inte ger tillräckliga resurser. Bestäm er för vilket ben ni skall stå pä, omni skall kritisera att vi har för stor eller för liten tilldelning av resursertill vara myndigheter! Vi har valt atf hålla igen rnen att prioritera särskiltangelägna områden. fog upp frågan om entreprenörerna. Det ärförvisso en betydligt mer komplicerad fräga än vad han ville göra den till. Mendet problemet kan vi inte ta upp i en frägedebatt. Allra sist noterar jag atf är beredd att gekronofogdemyndigheterna den rekommendationen att de i fortsättningen inteskall bry sig om enskilda mål över huvud taget. Är det ett sätt att värna omrättssäkerheten? 12EGON (): Jag är väl medveten om att det i en sådanekonomisk situation som den här regeringen har försatt oss i inte går attbevilja alla de tjänster som begärs. Däremot-ochdet försökte jag säga i mittförsta inlägg-är det märkligt atf man inte kan besluta att tillsätta tjänstersom man på förhand vet tar in sä mycket pengar till samhället atf de betalarsig om. Med andra ord, det blir ingen neftoutgift för samhälletutan en nettointäkt. Det är ett mycket märkligt resonemang som budgetministernför - att han infe vill försöka ta in så mycket pengar som över huvud taget ärmöjligt. Det är också omvittnat frän alla håll att den ekonomiska sakkunskapsom kronofogdemyndigheten tillförs innebär aft man lättare kan sköta sittindrivningsarbete. Det innebär också aft man fär in viisentligt ökade belopptill statskassan. Om åtgärder för att effektivisera indrivningen av obetaldaskatter och avgifter Jag har noterat att i sittförsta inlägg sade att när socialdemokraterna hade regeringsansvaret var det enutestående fordran på tvä och en halv miljarder, i dåvarande penningvärde. Dethade kanske varit på sin plats atf då göra den lysande affär som talar om. 14 (): Det finns en väsentlig skillnadmellan 1976 och 1981. fanns det en medveten vilja attkomma ät detta problem. Det var problem också somsocialdemokratin innehade regeringsmakfen. Skillnaden är den aft efter 1976 hararbetet pä detta område praktiskt taget avstannat, bortsett från att ni barettanfal utredningar i gäng. Den sista replikentror jag alla som har hört på denna debatt inser var ett väldigt slag i luften.Här har jag pekat pä jag tror upp emot 20 punkter, och sedan säger att det inte har hänt någonting. Den repliken faller som sagt pä sinegen orimlighet. 16EGON (); Det är väldigt litet som har hänt, RolfWirtén. Det är betecknande för hela regeringen att ni ägnar er åt utredande föratt pä det sättet också kunna förhala frågan - för att i sinom tid kunna bliöverens. Jag tog i mitt första inlägg som ett annat exempel pädetta område generalflyktsklausulen, som läg färdig i kanslihuset 1976 och som ni behövde fyra är pä er för att plocka fram och i form av en proposition förelägga . Är det inte bevis nog pä det ringa intresse som denna och den förra regeringen har ägnat frågor som har att göra med undandragande av skatt och ej inbetalda skatter och avgifter? " Om skattebefrielsen för aktieägarna i Beijerinvest 3 §Svar på fråga 1980/81:223 om skattebefrielsen för aktieägarna i Beijerinvest har frågat mig vilkaregeringens motiv är för att bevilja aktieägarna i Beijerinvest halv befrielsefrån realisationsvinstskatt i samband med Volvos köp av Beijerinvest. finns en dispensregel som ger regeringenmöjlighet att medge befrielse helt eller delvis från skatten pärealisationsvinster sorn uppkommer vid en överlåtelse av aktier som säljareninnehaft viss minsta tid, numera tvä år. För dispens fordras att man kan antaatt en beskattning enligt vanliga regler skulle hindra enstrukturrationalisering som är önskvärd från allmän synpunkt. Regeringen har allmänt sett iakttagit stor restriktivitetvid prövningen av ansökningar om dispens. När regeringen i det aktuella fallethar medgett skattebefrielse betyder det att regeringen har funnit aft affärenleder till en strukturrationalisering som är önskvärd från allmän synpunkt.Till grund för beslutet att medge partiell i stället för fullständig skattebefrielseligger bedömningen aft en partiell befrielse bör vara tillräcklig för aftundanröja det hinder för affärens genomförande som en full beskattning skulleutgöra. 18CARL-HENRIK (vpk): Jag tackar budgefministern för svaret. Gällande lagbestämmelser säger att befrielse fränrealisationsvinstskatt i samband med fusioner kan beviljas vidsfrirkfurrationalisering som är önskvärd ur allmän synpunkt. Enligt min åsiktinnebär sammanslagningen av ingenstrukturrationalisering. Jag har här en förteckning över de 300 företag somkommer att ingå i den nya jättekoncernen. Det handlar om produktion avansjovis och bilar, av och turbiner. Vad är det förstrukturrationalisering att slå ihop de typerna av produkfion? Sammanlagt ärdet över 300 företag som här sammanförs under en haft. Sammanslagningen innebäri stället en sammanläggning av tvä finansimperier, alltså en mycket starkt ökadkoncentration av makten inom det privata näringslivet. Denna är ej önskvärd urallmän synpunkt. Ansökan borde därför enligt min mening ha avslagits. Det här beslutet i regeringen innebär en skattebefrielseför aktieägarna i Beijerinvest vilken för en del stora aktieägare kommer attinnebära att de slipper ifrån kanske i skatt som de annarsskulle ha varit tvungna aft erlägga. Det innebär också en stor skatfeförlusfför statskassan, som enligt vad vi vet har ett stort och ökat underskott ochalltså mycket väl behöver skatteinkomster och inte har råd atf avstå från någrasådana. HerrWirténs svar föranleder tvä frågor från min sida: Skulle vilja motivera regeringens ståndpunkt,att det här innebär en strukturrationalisering som är önskvärd ur allmänsynpunkt? Vad är det för inslag i denna stora affär som innebär en sådanönskvärd utveckling? Den andra frågan vill jag motivera med att läsa någrarader ur en motion som väcktes till /76. Där stod det, sedan manmera allmänt kritiserat koncentrationsprocessen inom ekonomin, så här;"Den nuvarande ordningen" - när det gäller räft fill befrielse frånreavinstskaft - "är enligt vår mening mycket otillfredsställande.Skattebefrielse kan meddelas utan atf har någon möjlighet attkontrollera hur denna rätt utövas, och några riktlinjer för den finns infe. Vianser därför atf nuvarande räft att meddela befrielse frånrealisationsvinstbeskattning vid företagsfusioner bör avskaffas." Vad anserherr om denna ståndpunkt? Om skattebefrielsen för aktieägarna i Beijerinvest Det här är ju ett ärende som är underfortsatt diskussion; beslutsprocessen är ingalunda avslutad. Regeringenshandläggning av det är sekretessbelagd, varför jag har svårt att gå in pä någraenskildheter. har ställt mer allmänna frågor, och demskall jag ändå försöka aft besvara. Lagstiftningen förutsätter en strukturrationalisering förbefrielse från realisationsvinstbeskattning. Regeringen har bedömtVolvo-Beijeraffären-och defta framgick också av svaret - kunna inrangeras inomdetta begrepp och att den har ett allmänt värde. Det kan kanske också vara avintresse att observera att de fackliga organisafionerna har gjort sammabedömning som regeringen och ställt sig bakom den sammanslagning somCarl-Henrik har tagit som utgångspunkt för sin fräga och ärkritisk till. Regering och fack är således överens om önskvärdheten av en sådanstrukturrationalisering. Vad sedan gäller frågan om skatteförlust för statskassankan man ju allfid diskutera om man fär in pengarna för beskattningen av affäreneller ej. Regeringens bedömning här var att det kunde vara hinder om man inteföreslog en viss lättnad i realisationsvinstbeskattningen, och därför fattaderegeringen det här beslutet. Och, , om det inte skulle bli någonaffär av, skulle det naturligtvis infe bli några inkomster för staten överhuvudtaget. blir det något lägre inkomster, men det blir ändå rätt mycketpengar till statskassan, om den här affären fullföljs, Fär jag allra sist vad gäller den mofion som herrHermansson refererade till säga att jag fortfarande har den principiellauppfattningen att man bör vara försiktig med sammanslagning av stora företag.Därför har det varit en mycket restriktiv behandling av sådana ärenden. Men observeraockså atf det falas om i motionen att det f. n. inte är en tillfredsställandeordning på det här området. Av det skälet har vi gett kapitalvinstkommifténtilläggsdirektiv atf se på reglerna för skattebefrielse vid sammanslagning avföretag. Anf, 20 (vpk): Den motion som jag citerade väcktes 1975/76av bl, a. herrar och och dåvarande ledare herrAhlmark. Där kritiserades också sekretessen, och jag måste säea att jae anseratt den Nr 67 sekretess som härdöljer sina motiveringar bakom är helt En förändring avlagstiftningen måste komma till stånd också pä den yf ianinri 1981 punkten, så att regeringen inte kankomma till och säga: Våra närmare motiv kan vi inte tala om för , eftersom sekretessförord- Om skattebefriel- "'"S" ' tillämplig idetta stycke. föraktieäear- "'''S bestrider att denaktuella fusionen har något allmänt värde. na i Beiierinvest '" Wirténhade att säga som mofivering för regeringens ståndpunkt var aft facket hadeaccepterat den. är det inte särskilt vanligt att den nu sittande regeringenhänvisar till fackföreningsrörelsen som förnämsta auktoritet -jag kan väluttrycka önskemålet atf man gör det litet oftare - rnen i detta fall ställdesfacket naturligtvis i en tvängssituation.