prot · G409147 · 1980-12-31 00:00:00 — När så skulderna vuxit rörelsen över huvudet ellersenast när myndigheterna "hunnit i kapp" är det att slå vantarnai bordet. Den störste fordringsägaren vid sådana konkurser är ofta staten. Men givetvis drabbas också de anställda vid dessa typer avbrott. Ofta har, som jag tidigare sade, inte preliminärskatten levererats in,och detta kan för en anställd innebära att han drabbas dubbelt. Även defackliga rättigheterna sätts åt sidan i dessa fall och också som regel de olikaföreskrifterna i arbetsmiljölagen m. m. Denna typ av näringsverksamhet harenligt uppgift blivit alltmer avancerad. Inom vissa branscher byggs det upphela koncerner av dylika företag. Det är därför nödvändigt att även på detta område skärparegistreringsskyldigheten men att framför allt straffsanktionera underlåtenhetatt registrera verksamheten. förekommer ingen som helst straffsanktionför den som inte registrerar sin verksamhet. Här bör också fackföreningen kunnaspela en aktiv roll. Genom sin omfattande verksamhet är det oftast facket somhar de bästa kunskaperna om denna typ av företag. I stället för att försämraparagrafen om fackets vetorätt vid entreprenader, som de borgerliga vill göra,måste denna vetorätt utökas. Ävenmyndigheterna måste ges ökade resurser för att övervaka att skatt Detta gäller inte minstkronofogdemyndigheterna. Enligt tillgängliga uppgifter är statenskvarskattekrav f. n. på ca . Huvudparten av dessa uteliggandemiljarder, eller närmare bestämt , svarar avgäldenärerna för. Det fordras alltså både en resursförstärkning och ett beslutom att inrikta verksamheten på just dessa av gäldenärerna. Men detta harregeringen inte velat göra. Den har skyllt på det samhällsekonomiska läget ochatt detta inte medger en ökning av resurserna för skattekontroll. Detta ärgivetvis bara ett svepskäl. I verkligheten skulle en sådan satsning medföra pengar kom in till statskassan än vad som gick ut i form av löner,omkostnader m. m. Den borgerliga ideologin har tydligen i stället satt stoppför att skapa en effektiv indrivning av de beslutade skatterna. Valutatransaktionerna är också en av de grenar som liggerinom den ekonomiska brottslighetens ram. har vpk krävt skärpning avvalutautförseln men också anfört att en samverkan måste till mellan olikamyndigheter. Sekretesslagen har bl. a. genom sin senaste konstruktion sattytterligare begränsningar för ett sådant nödvändigt samarbete. Samma sak gällerriksbankens möjligheter att genomföra rutinmässiga revisioner hos företag ellerenskilda. Alltför många företag som inte fullföljersina åligganden ges fortfarande entreprenaduppdrag åt kommuner, landsting ochstat. Det finns kommuner som har börjat gripa sig an dessa mer eller mindreskumma entreprenörer, men borgerliga politiker förfasar sig även i det härsammanhanget och hävdar att detta är att göra ingrepp mot den s. k. friaföretagsamheten, den fria konkurrensen. Denna liberala filosofi är för längesedan passerad - inte genom samhälleliga ingrepp utan genom den koncentrationav kapital som ägt rum i det kapitalistiska samhället. Storfinansen har genomföretag och karteller satt stopp för denna s. k. friakonkurrens. kommunisterna föreslår att en lagstiftningkommer till stånd som utestänger just den här typen av företag ellernäringsidkare, som inte fullgör sina skyldigheter och inte heller kan komma ifråga när det gäller entreprenader åt samhället. Vi har tidigare behandlat frågan om skatteflyktsklausul.Det förslag som lades fram för regeringen från en arbetsgrupp har av denborgerliga regeringen inte bara förhalats utan också kraftigt urvattnats. Närså blev förelagd ett förslag fill skatteflyktsklausul efter många årsfrågande efter densamma kom det att visa sig att det förslaget var ett slag iluften. Det förslag till lagstiftning mot skatteflykt som då föreladesriksdagen innehöll inte, som vanliga propositioner och förslag på sådana härområden brukar göra, uppgift om vad som icke är tillåtet. I stället utformadespropositionen på ett sådant sätt att den för s. k. skatteplanerande juristeroch andra blev en uppslagsbok för hur man skall bete sig och göra kringgåendetransaktioner för att undvika att komma in under lagen om skatteflykt. Det finns många fler exempel som skulle kunnatas upp i den Nr 147 här debatten, men jag skall begränsa mig till vad jagnu har anfört. Jag vill den med detta yrka bifall till devpk-motioner som behandlas i betänkandet. AnL 3 (): Ekonomisk brotts- Det vi nu debatterar är framför allt denstora socialdemo- Ughet kratiska motionen från om ekonomiskbrottslighet och vad vi skall kunna göra för att bekämpa sådan brottslighet.Betänkandet är ett tjockt aktstycke mot bakgrund av att det från börjanegentligen rörde sig om en enda motion - låt vara en partimotion om enallvarlig företeelse i vårt samhälle. Betänkandet omfattar närmare 250 sidor.Det är ovanligt när det gäller en motion väckt under den allmänna motionsfiden. Den ekonomiska brottsligheten har ökat märkbart även ivårt land, och den är odiskutabelt ett stort samhällsproblem. Samhället harockså reagerat på olika sätt för att komma till rätta med problemet. Det dröjdeemellertid innan arbetet tog ordentlig fart. Berörda instanser föreföll längetveksamma inför utvecklingen, och förmodligen fanns det de som trodde att denvar av övergående art. Men tillkom eller, somvi numera ofta säger, BRÅ, för att bl, a, samordna samhällets olika insatsermot den ökade brottsligheten. Sedan gick det till 1976-1977, då rikspolisstyrelsensarbetsgrupp mot organiserad och ekonomisk brottslighet - den kallades AMOB -presenterade sin utredning. är en av de myndigheter som harhuvudansvaret för kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Det var naturligtatt justrikspolisstyrelsen tog initiativet till utredningen, som gjordes isamarbete med kriminologisk expertis, och ochframför allt i samarbete med de lokala polisdistrikten. Man riktade in sig intebara på den traditionella brottsligheten utan främst på ekonomisk brottslighetoch narkotikabrottslighet med följdbrottslighet. Man riktade även in sig påverksamheter, som bygger på i och för sig lagliga förehavanden men som ändå avolika anledningar inte anses försvarbara, eftersom de drabbar eller kan drabbaandra människor på ena eller andra sättet. Om man hårdrar skattelagsfiftningenblir ofta effekten osund, och materiellt drabbar det också svagare grupper isamhället. Den här utvecklingen och resulterade iuppdraget till BRÅ att närmare överväga frågorna angående former och riktlinjerför en sådan övergripande granskning av berörd lagstiftning somrikspolisstyrelsen förordat. Före den icke-socialistiska regeringens tillkomst hade dentilltagande ekonomiska brottsligheten ännu inte blivit föremål för specielluppmärksamhet i regeringens kansli. Efter tog den nyaregeringen på allvar upp problemen med den organiserade och ekonomiskabrottsligheten. Det arbetet har genom BRÅ:sverksamhet resulterat i många ochvärdefulla utredningsresultat, som genom den sedvanliga berednings-ochlagstiftningsprocessen tyvärr tagit litet tid att omsätta i konkreta åtgärderoch lagförslag. Jag beklagar tidsåtgången, men ingen kan kritisera viljan och ambifionerna att konkret komma till rätta med de härbrotten. En hel del har i alla fall gjorts, även om ytterligare insatseråterstår. Mycket av det som har gjorts är redovisat i betänkandet,andra åtgärder befinner sig på beredningsstadiet eller är under utredning. Sådan var också situationen , dåhuvudmotionen i det här betänkandet inlämnades, även om ytterligare åtgärderhar vidtagits - närmare - som motionen harvarit föremål för beredning i . a. hardet varit en omfattanderemissomgång. Mot den här verkligheten kan det tyckas att det var onödigt attlägga fram den här motionen, men jag vill inte se det så. Tack vare motionenhar vi nu också fått den här remissbehandlingen, och därmed har vi skapat ettbrett och aktuellt underlag för ett fortsatt arbete i kampen mot den härbrottsligheten. Det kan givetvis tyckas negativt att avslå motionskrav,men ett avslag på en motion är inte alltid så kallsinnigt som det kan förefalladen oinvigde. Så är det även i det här fallet. Frågorna är under beredningeller utredning och således ännu inte helt färdiga för beslut. Vi måste med andraord avvakta färdiga förslag i form av proposifioner till . Så var detpå de socialdemokratiska regeringarnas tid och så blir det i fortsättningen.Från socialdemokratiskt håll krävde man den formen av rättssäkerhet, och dentycker jag att vi skall fortsätta att kräva. Vi är kanske positiva till mångamotionsförslag men vill avvakta sedvanlig beredning innan beslut tas. Jag behöver inte ta upp tiden med att närmare presenterade åtgärder och personalförstärkningar eller omprioriteringar som har gjortsbl, a, inom polisen i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Det står attläsa i betänkandet och kommer av allt att döma även att beröras av andraledamöter under debattens gång. Jag skall nu övergå till några av punkterna i betänkandet.Övriga punkter kommer att tas upp av utskottskollegerna . Vi har inom utskottsmajoriteten kommit överens om att dela uppdebatten något. När det gäller reservation 2, angående valutakontrollen,är det knappast någon skillnad alls mellan utskottsmajoriteten ochreservanterna. Majoriteten är också angelägen om att valutabrottslighetenförebyggs och beivras, eftersom valutatransakfioner av olika slag säkert spelaren stor roll vid ekonomisk brottslighet. Tyvärr är den brottsligheten svår attupptäcka även med stora kontrollinsatser, och det beror till en del på atthänsyn till den legala valutatrafiken måste tas på ett sådant sätt att dennainte störs i onödan. Men utskottsmajoriteten säger att det är viktigt attberörda myndigheter samordnar sina insatser på det här området och framför alltsamarbetar. Här kommer också BRÄ;s arbete in i bilden och regeringens uppdragtill BRÅ att granska bestämmelserna om informationsutbyte ochanmälningsskyldighet mellan myndigheterna. BRÅ skall också föreslålagstiftningsåtgärder, och det är ju precis vad som yrkas i reservation 2. Valutaregleringen och valutalagstiftningen ses också överav valutakommittén, och i avvaktan på ett betänkande brukar vi här i riksdageninte gå händelserna i förväg. När det gäller reservation 3 omkontrollen av företag som får statligt stöd förefaller utskottsmajoritetens ochreservanternas synpunkter också sammanfalla i stora drag. Givetvis kan inteheller utskottsmajoriteten acceptera att missbruk av statligt stöd till företagsker. Men regler finns redan och skall tillämpas, vilket också reservanternasäger. Redan nu kan staten utse representant i stödföretagets styrelse ellerrevisor i företaget och på den vägen utöva en nog så effektiv kontroll.Utskottsmajoriteten pekar liksom arbetsmarknadsutskottet på ett sätt attytterligare förbättra kontrollen av stödföretagen genom att myndigheternaavdelar mera resurser för företagskontrollen. Utskottet utgår också från och kräver därmed attregeringen och myndigheterna är uppmärksamma på de här frågorna och utnyttjarde möjligheter som redan finns att skapa en förstärkt kontroll. Därför finnsdet inte någon anledning att på annat sätt nu ingripa i frågan. Företagsrevisorernas ställning och uppgifter har redanvarit föremål för stor uppmärksamhet i , senast i samband med att nyhandelsbolagslag och ändringar i bl, a. aktiebolagslagen beslutades, ändringarsom skall träda i kraft , Alla de av reservanterna påtaladeolägenheterna med nuvarande förhållanden är redan utredda och åtgärderbeslutade, och reformerna träder således snart i kraft. Det gäller sedan att lagstiftningen efterlevs. Utskottsmajoritetenhänvisar till vad lagutskottet anförde vid förra behandlingen, nämligen attrevisors skyldigheter och befogenheter att kontrollera ett företags verksamhetredan är mycket stora och att den i ärendet tillstyrkta utvidgningen avrevisors uppgiftsskyldighet också bidrar till en ökad öppenhet i de här sammanhangen.Lagutskottet ansåg att någon ytterligare översyn av företagsrevisionen intebehövdes, och det instämde i. Även nu har lagutskottet sammauppfattning, och det har också majoriteten i justitieutskottet. Ansvarsgenombrottet är ett ganska besvärligt kapitel närdet gäller juridiska personers skulder. Det finns regler för detta iaktiebolagslagen. Principen är att fordringsägare skall få betalning urbolagets tillgångar och inte av enskilda delägare eller fysiska personer.Bolagsförmögenhet skall skapas och skall också bevaras under bolagetsverksamhetstid som ett skydd för fordringsägare eller borgenärer. Detta är en grundläggande princip i aktiebolagsrätten, ochden anses som en förutsättning för den industriella och merkantila utvecklingeni vårt land. Den principen är väl ändå ingen ute efter att rubba . Det finns således ett skydd för företagare att intepersonligen behöva svara för företagets skulder, men det skyddet har inte hurlång räckvidd som helst. När det gäller inbetalning av olika slag av skatter t,ex., går ansvaret över även till enskilda ägare, som då solidariskt medföretaget får svara för skulderna. På samma sätt är det när företaget missköttsoch fordringsägares intressen klart och illojalt har åsidosatts. Utskottsmajoriteten är inte nu beredd att utan starka skälurholka principen om betalningsansvar, när det ändå finns så pass klara regleräven när det gäller det här ansvarsgenombrottet. Sådana starka skäl har knappast 2 protokod 1980/81:147-149 Så några ord till . Hon började med att talaom radioekots inslag , och jag hörde också det. På fråga av intervjuarensvarade åklagaren i inte "betydligt bättre möjligheter",men han trodde att det möjligen skulle kunna bli bättre möjligheter omriksdagen följer reservanternas förslag. Jag vill inte bestrida att det kan blipå det sättet, och vi kan komma i det läget att vi i vissa fall kommer attbesluta i enlighet med de förslag som finns i reservationerna. Det är bara detatt de är inte färdiga ännu för beslut. Och "betydligt bättremöjligheter" sade han inte, vad jag kunde höra. sade att betänkandet är bra, och det har jagredan instämt i. Däremot är jag litet bekymrad när jag hör sägaatt viljan är liten hos borgarna. Dels har jag redovisat en hel del, dels kanman åberopa utskottsmajoritetens betänkande som klart visar att viljan intealls är så liten. Den är i stället betydande. Vi är väl överens om att vi måstearbeta hårt för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten, men jag tror att detändå blir väldigt svårt. Vi måste säkerligen verka gemensamt, om vi skall kunnakomma någonstans. När säger att regeringen har grovt underlåtitatt göra någonting skär det otroligt i mina öron med hänsyn till vad jag redanhar redovisat om hur vi satte i gång med det här arbetet 1976/77 och hur litetsom egentligen hade gjorts . Jag anklagar inte socialdemokraternaför att de inte hade gjort så mycket , för det var säkerligen mångasom hade ansvaret för detta, och vi blev mer eller mindre tagna på sängen. Mensedan vi börjat det här arbetet har det verkligen varit effektivt, och jagvågar påstå att ingen har gjort mera än vad regeringarna har gjort efter 1976. citerade från s. 83 i betänkandet. Jag kaninte se att det finns något fog för den tolkning hon gjorde, men jag utgårifrån att min utskottskamrat kommer att närmare penetrera dendelen. Med det anförda, herr talman, ber jagatt få yrka bifalltill justitieutskottets hemställan på alla punkter. AnL 4TOMMY (vpk) replik: Jag vill börja med att påpeka för det gäller utgångspunkten för betänkandet att det inte bara var enpartimotion från socialdemokraterna som låg till grund för den omfattanderemissbehandlingen utan även en partimotion kommunisterna,avgiven under den allmänna motionstiden som densocialdemokratiska. Vidare kan jag konstatera att inte tycks hauppmärksammat att även en representant för kommunisterna harstått här i talarstolen och talat om den ekonomiska brottsligheten. I varjefall föreföll det inte så i hans inlägg, där han bara berörde . Det härbetänkandet, sade , är ett väldigt viktigt dokument i bekämpandet av ekonomisk brottslighet. Men det är knappastgenom betänkandet så som det är utformat som man angriper den ekonomiskabrottsligheten i det här landet. I betänkandet avstyrks ju de olika förslagtill åtgärder som har lagts fram både av oss och av socialdemokraterna. var inne på att grundtanken i aktiebolagslagenär den att personer i ledningen för bolag - aktieägare m. fl. - inte skall ståpersonligt ansvariga för sina handlingar. Det är faktiskt vad det innebär. Omman bildar ett aktiebolag och där bedriver ekonomisk brottslighet, är jugrundtanken den som ställer sig bakom, nämligen att man inte skallbehöva stå personligt ansvarig gentemot fordringsägare osv. Jag skulle vilja ställa ett par frågor med anledning avÅke Polstams inlägg. Varför har regeringen och majoriteten i den här kammareninte tagit initiativ för att genomföra alla de olika förslag till åtgärder somBrottsförebyggande rådet har lagt fram? bredde ju ut sig om attregeringen har varit väldigt aktiv, men det finns inte många faktiska bevis fördet. Tvärtom finns det många bevis för motsatsen. Jag skulle också vilja ställa en annan fråga. Viljan ärstor, sade , Men varför är ni då så envisa motståndare till attinföra en effektiv skatteflyktsklausul eller en effektiv lag om konkurskarantän? AnL 5 LISAMATTSON (s) replik: Jag vill bara trycka på att vi ingalunda ärså överens som i sitt inlägg ville göra gällande. Jag vill peka påatt de lagar som han har nämnt, nämligen bevissäkringslagen,betalningssäkringslagen och lagen om skatteflykt, är tillkomna på initiativ avdåvarande finansministern , som tillsatte utredningarna. Utskottsmajoritetenanser dem numera vara framträdande exempel på statsmakternas åtgärder motskatteundandragande och andra illojala förhållanden. Men man säger också attdet inte går att bortse från att dessa instrument kan diskuteras frånrättssäkerhetssynpunkt och att man ibland kan få fram regelsystem som liggerintill gränsen för vad som kan anses godtagbart. Enligt min mening är överenskommelsen mellanmittpartiernas partiledare och socialdemokraterna helt annorlunda. Där sägerman att kampen mot skattefusk och skatteflykt bör fortsättas och intensifieras.Det år en ordalydelse som väl ligger i linje med vårt krav i reservation nr 14,att vi måste få en effektiv lagstiftning mot skatteflykt, och vi pekar på attden lag som beslutades har en utformning som i hög grad begränsar desseffektivitet. Vår kritik emot de sittande och före detta borgerligaregeringarna är att de icke har tagit vara på alla de förslag som BRÅ har lagtfram, att man har urvattnat dem på många viktiga punkter och att man har varit väldigtineffektiv när det gäller att få fram andra medel, bl, a, företagsböter. Vi nöjer oss inte, herr talman, med att sitta här ochvänta på att regeringen skall ta inifiativ. Vi vill driva på, och vi tror ocksåatt en socialdemokratisk regering skulle ha hanterat dessa frågor med störreengagemang och större initiativkraft. AnL 6 () replik: Jag kan ju be om överseende föratt jag inte nämnde honom vid namn. Jag vet mycket väl att det inte bara ärdenna s-motion som vi har behandlat, även om den är huvudmotionen i dettabetänkande. Men det finns ju också andra motioner som jag inte heller nämnt mednamn och nummer, I betänkandet avstyrks våra förslag, säger ,Jag hänvisade till att bl, a, era förslag, och de som finns i s-motionen ochvissa andra motioner, ännu inte är beredda. Vi brukar ju avvakta attregeringens kansli och andra organ, som vi anlitar för att få dessa frågor välberedda, skall göra sitt så att vi inte efteråt får beskyllningen att vi fattathafsigt tillkomna beslut. Detta har vi ju fått höra i många sammanhang. Jagminns vad som sades efter LTO:s och LOB:s tillkomst, nämligen att dessa vartillkomna på ett hafsigt och slarvigt sätt. Det vill vi alltså inte vara medom. Vi har tagit hänsyn till BRÅ:s alla förslag så långt dettahar varit möjligt. Men alla är ännu inte färdigberedda. Efter hand kommer denaturligtvis fram, och jag har i mitt anförande t. o. m. beklagat attberedningen har tagit litet fid. Jag vet, , hur dessa lagar har kommit till ochvilket arbete som ligger bakom dem. Men inte med ett ord har jag kritiseratförre finansministern för de initiafiv som han tog. refererade till skatteöverenskommelsen. Jagförstår inte riktigt varför hon tog upp den i detta sammanhang. Klart är attskatteflykt och skattefusk skall bekämpas, och det är ett arbete som vi harframför oss. Då säger : Vi vill inte gå och vänta. Vi nöjer ossinte med det, utan vi vill driva på. Men det gör vi ju indirekt genom dettaarbete. Jag anser att just denna debatt och det arbete somjustitieutskottet har lagt ner på detta betänkande är ett led i kampen motskatteflykt och skattefusk. Hur dessa frågor sedan närmare kommer attpenetreras får vi se. Den penetreringen skall ske i samarbete medsocialdemokraterna. Kan ni inte ens nöja er med att avvakta ? AnL 7 () replik: Jag vill bara ställaen fråga fill , Alla känner vi till att det inom trepartiregeringenfanns ganska delade uppfattningar om hur hårda tag man skulle kunna ta mot denekonomiska brottsligheten. Når nu ett av parfierna har fallit bort och vi harfått en mittenpartiregering, kan vi då vänta litet större initiativkraft frånden regering som formellt kommer till ? Det är en för oss ytterstintressant fråga. Vi väntar med otålighet på att regeringen verkligen tar tag idessa frågor och driver på, som vi har velat göra . AnL 8TOMMY (vpk) replik: Jag skall inte här ta upp någon debatt om vadÅke Polstam sade eller inte sade när han inledde sitt huvudanförande. Men i sinreplik sade han att förslagen från BRÅ inte var beredda. Han menade att manmåste bereda dem ordentligt i , så att det intei efterhand kan sägas att eventuella lagar har fillkommit på ett hafsigt ochslarvigt sätt. Beredningen i med anledning av förslaget om enskatteflyktsklausul tog . Denna beredning ledde till att ett förslag omen förhållandevis effektiv lag mot skatteflykt när det slutligen lades framhade urvattnats så, att lagen mer eller mindre bara blev ett slag i luften. Detär anledningen till att vi igen har tagit upp frågan och krävt att det skallinföras en skatteflyktsklausul av den modell som när den borgerliga regeringentrådde fill redan låg utarbetad av en arbetsgrupp inom departementen. Jag ställde några frågor till . Han var intebenägen att svara på den andra av dessa. Den gällde varför den borgerligamajoriteten är motståndare till att införa en effektiv lagstiftning påskatteflyktsområdet och i fråga om konkurskarantän. Man skulle kunna ställafler frågor om andra områden där regeringen inte har varit beredd att sätta inde kraftfulla åtgärder som säger att regeringen har vidtagit och ärberedd att vidta. I årets budgetproposition föreslås från riksskatteverketoch länsstyrelserna kraftiga ökningar till länsstyrelserna för arbetet med justskattekontroll och skatteuppbörd. Förslagen avser förstärkningar på de lokalaskattemyndigheterna, mervärdesskatteenheterna och kronofogdemyndigheterna. Idessa sammanhang har rödpennan gått fram inte rikfigt men nära nog100-procentigt. Här skyller regeringen på att vi inte har råd med dessaförstärkningar i dagens statsfinansiella läge. Men då vi har 7 miljarder iobetalda restskatter, må en förstärkning av resurserna påkronofogdemyndigheterna rimligen innebära att vi får in mer pengar än vad detkostar att tillföra kronofogdemyndigheterna denna resurs. AnL 9 ÅKEPOLSTAM (c) replik: säger att det i den regering somnu har avgått fanns delade uppfattningar om hur man skulle angripa skattefusket- och det är möjligt att så var fallet. frågar : Kan vi väntakraftfullare tag från den nya regeringen? Mitt svar är att man kan väntakraftfulla tag från regeringen. Det tror jag att jag kan utlova. Träffar man ensådan överenskommelse som har gjorts mellan de två mittenpartierna ochsocialdemokraterna, är det klart att man måste leva upp till den. Det är ivarje fall min bedömning. säger att det tog att beredaskatteflyktslagen. Ja, det tog litet . En av orsakerna till detta varrättssäkerhetsaspekten.