prot · G409155 · 1980-12-31 00:00:00 — 76 Men den här gången, närÖresundsvarvet står inför nedläggning och när , ett företag som har mer än hundraåriga anor.skakas i sina grundvalar, har vi märkt ett ökat intresse här i , ävenom jag tycker att alltför inånga av de borgerliga talarna har beklagat dettaintresse för varvsorterna. Man talar om varvsnäringen osv., och det är precissom om allt stödet hade gått till Öresundsvarvet och Kockum, trots att vi vet attdet åren fullständigt felaktig bedömning av vad som har förevarit. I är vi nu i den situationen att vi verkligen känneross oroade. har berört situationen i , och jag villgärna understryka att vi övriga skåningar, åtminstone vi socialdemokrater, medmycket stor oro har sett på utvecklingen i hans hemkommun. Vi vill med kraftvitsorda behovet av en speciell insats för Landskronaregionen när det gällerutvecklingsarbetet på olika projekt som kan främja en förnyelse av kommunensindustriverksamhet. och av möjligheterna att åstadkomma nyetableringar av olikaslag. kommer om att närmare utvecklaförhållandena kring i , och jag skall avstå frän att här närmareförsöka utveckla hur de förändringar som ter sig nödvändiga kominer attmedföra problem som inte bara berör utan som berör hela regionen. Av de allra senaste rapporterna om sysselsättningsläget iSkåne kan man utläsa att andelen arbetslösa månad uppgick till 2.6%.Då kan visserligen någon säga att det är ingenting att oroa sig över, eftersomsiffran för hela landet är Men omvi jämför med och visar det sig att arbetslösheten där är1,2 resp. 1,. Situationen i storstadsregionen kring är onekligenbetydligt annorlunda än vad den är på de två andra platserna. Det här visar att någonting har hänt och att det ärnågonting som händer i f. n. 1 diskussionen har vi redan pekat pä orsakerna och vad somär att vänta. Nuläget, som det beskrivs i arbetsmarknadsnytt för ,nr 8 , är att antalet lediga platser per 100 arbetssökande uppgår förhela länet till 26.1 fjol var motsvarande siffra 116, och uppgickantalet lediga platser per 100 sökande till 68. Särskilt besvärligt är läget påarbetsmarknaden i med 7 platser på 100 sökande, i med 12platser, 16, och 17, 20, och 22.Detta visar alltså att vi i många av kommunerna i nu har ett läge som vihar varit helt främmande för. Det är sannerligen inte så väl beställt medarbetstillfällena som det har talats om här under diskussionen från borgerligthall, har som talesman för socialdemokraterna iarbetsmarknadsutskottet redan på ett utmärkt sätt pekat på vad som kan görasinom arbetsmarknadsverkets ram för att underlätta omställningen i södra i . Vi är väl medvetna om-det vill jag gärna säga-att det inte finnsmöjlighet att påyrka någon stor utökning av personalen eller påyrka insatsersom kan göras inom . Men det är nödvändigt att detillgängliga resurserna disponeras pä ett sådant sätt att man kan mötaproblemen där de anmäler sig. Jag vill verkligen uttala den förhoppningen att Vissa varvsfrågor, in. Nr 155 - det har sagts tidigare här -denna diskussion skall leda till en sådan , , omprövning av resurserna att vi fårförbiittrade möjligheter att möta den situationsom vi står inför i . Utan tvivel måste vissa av AMS-kontoren i . också komma till mer av arbetsmarknadsutbildning och merav beredskaps- Vissavarvsfragor, *= arbeten i landets södra delar, inte minst med tanke på denfortsatta rn. friställningsom naturligtvis kommer att ske vid de företag som vi diskuterar. Organisations-och anslagsanvisningarna inom AMS har ju alltjämt sin prägel ifrån de goda åren.Men gäller det faktiskt att tänka om. Jag vill exempelvis erinra om hur , när vihärförleden diskuterade väganslaget, kunde påpeka hur liten tilldelningSkånelänen har i förhållande till övriga områden. Här finns det faktiskt behovav att någonting skall göras och, som sagt. också möjligheter att öka anslagenså att verksamheten skall komma i gång. Tiden medger inte att jag anför flera exempel, men detfinns i den motion som vi har presenterat här en lång rad uppslag som visar attdet är möjligt för regeringen att vid sin prövning av anslagen tillgodoseintressen på olika områden som ter sig högst berättigade när det gäller att ökasysselsättningen inom denna region. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till desocialdemokratiska reservationerna i de betänkanden som vi har att behandla. 45 PER (): Det nu föreliggande betänkandet behandlar bl.a. . För detta har statsmakterna bestämt att varvets resurserskall koncentreras till marin nybyggnad med speciell inriktning pä export och iviss mån på alternativ produktion. Och för ett är sedan uttalade attregeringen har ett särskilt ansvar för sysselsättningen vid . Som framgår av utskottsbetänkandet har Karlskronavarvetjust nu en bekymmersam beläggningssituation. Man planerar för att dra ner sintillverkningsvolym och att minska personalen. I det läget har regeringenföreslagit att staten skall gripa in för att förbättra varvets möjligheter attnå åtminstone den lägre tillverkningsvolymen, dvs. , ochslippa avskeda ytterligare personal. För att finansiera sådana sysselsättningsfrämjandeåtgärder föreslås i varvspropositionen att skall ställa 100 milj. kr.till regeringens förfogande. En av orsakerna till beläggningssituationen förKarlskronavarvet är att det har blivit en svacka i beställningarna för den svenska marinen. Minfartyget , det sista storbygget, blir färdigt detta år, och nästa större projekt, u-båten A 17, beräknas inte ge varvet sysselsättning förrän . är det fråga om att medverka till att sysselsättningen kan upprätthållas vid , och att varvet skall kunna överleva med flertalet anställda. Det hjälper inte varvet att diskutera eventuella tidigare försummelser. 78 Det är därför naturligt attförsvarsmakten undersöker olika möjligheter att tidigareläggabeställningar vid varvet. Förutsättningarna för detta hänger Nr 155 a. samman med planeringen för nästa försvarsbeslut ochmed tillgången . på medelfram till . har och den -, , moi 12 majfått särskilda föredragningar om dessa undersökningar och om olika_ Vissa varvsfrågor, in. alternativför beställningar - alternativ som överbefälhavaren ännu inte hade Läget är alltså det att försvarsmakten gör stora ansträngningaratt anpassa sin planering så att skall kunna fa beställningarsom snabbt ger sysselsättning där. Utöver varvsstödet vill man använda pengarinom det militära försvarets utgiftsram för sådana beställningar. För oss i försvarsutskottet stod det klart att man inte imaj hade tillräckligt underlag för att förorda ett visstbeställningsalternativ. Däremot föreföll det finnas goda möjligheter förförsvarsmakten att genoin omplanering hjälpa . Vi föreslog attregeringen borde bemyndigas att medge beställningar där. så snartundersökningar och omplanering hade slutförts. tidsplan förbehandling av varvspropositionen gav inte utrymme för att vänta på detta. Detfanns inte heller tid till omfattande beredning i försvarsutskottet. Vi fann att regeringen borde ha handlingsfrihet mellanriksmötena och räknade med att skulle få enbeställning som är betydelsefull både för varvet och för försvaret. Så långtvar vi överens i försvarsutskotttet. I yttrandet till näringsutskottet föreslärförsvarsutskottets majoritet att beställningsbemyndigandet skall bestämmas till100 milj. kr. Socialdemokraterna ville begränsa beloppet till 50 milj. kr. Deansåg och anser att ett ungefär lika stort belopp bör kunna frigöras genoinomdisponeringar av bemyndiganden som har lämnat tidigare. Enligt de uppgifter som försvarsutskottet har fått finnsbara något tiotal milj. kr. disponibla för omfördelning av tidigare lämnadebemyndiganden. har också mycket riktigt pekat på riskerna medatt hänvisa till omdisponeringar. En omdisponering innebär att något annatträngs ut. Lägg märke till att både näringsutskottets ochreservanternas förslag på den här punkten innebär att pengarna för ändamåletskall tas inom utgiftsramen för det militära försvaret. föreslår att regeringen ges ettbeställningsbemyndigande om ytterligare 100 milj, kr. Jag yrkar bifall tillutskottets förslag i denna del, 46 () replik: Jag är något förvånad över att Per Peterssontycks vara till freds med denna ordning, I mitt yttrande avsåg jag att klargöra hur det faktiskt ligger till. Jag tycker det skett en grov försummelse frånkanslihusets sida när det gäller att behandla denna fråga och bereda den på ett sådant sätt att kan på ett meningsfullt sätt behandla ärendet. Jag tycker icke att det är tillfredsställande att agera på muntlig föredragning, utan tillgångtill 79 Nr 155 ett papper, utan att över huvud taget ha haftmöjlighet att orientera sig i -pj 1 . frågan. Och hade det inte gällt ensak som vi uppfattar som angelägen. 2 il niI9S1 nämligen sysselsättningen iKarlskrona, skulle vi självfallet inte ha medver- kat till ett sådant härbemyndigande. w- r- Jaghoppasför min del att detta inteskall bli en ordning för framtiden. vorenämligen allvarligt, inte minst för , om man skulle vara beredd m. ni. att arbetapå detta sätt. 47 PER () replik: Ingen är naturligtvis nöjd med att ettutskott måste arbeta under tidsnöd. Men så var fallet i detta läge, om viskulle anpassa vårt arbete till näringsutskottets tidsplan. Det gällde för ossatt komma med förslag som kunde hjälpa i en besvärlig tid. Idet läget fyllde det inte någon funktion att diskutera tidigare eventuellaförsummelser. Det gällde således att komma med förslag som kunde hjälpaKarlskronavarvet att överleva. Det har både vi i försvarsutskottets majoritetoch socialdemokraterna i försvarsutskottet insett. Vi har velat satsa 100 milj.kr. Ni har velat satsa 50 milj. kr. ibeställningsbemyndigande plus 50 milj. kr. Men gör manomdisponeringar, måste det drabba någonting annat. 48 () replik: Tillåt mig bara konstatera att jag tolkar PerPeterssons inlägg så, att inte heller han egentligen är till freds med dennaordning. Men han vill inte göra ett sådant direkt uttalande med hänsyn till attdet våren partikamrat till honom som bar ansvaret, för rimligen borde välförsvarsministern ha kommit till och försvarsutskottet med förslag avdenna innebörd. 49 PER () replik: Som har framgått av försvarsutskottets viceordförandes tidigare uttalanden hade vi när vi behandlade denna fråga ingenmoderat försvarsminister att tillfråga. Och jag vill inte gå in på eventuellatidigare försummelser, eftersom jag inte har haft tid och tillfälle att granskaom sådana har ägt rum. Jag konstaterar bara att i det läge somförsvarsutskottet då befann sig gällde det att komma med förslag som kundehjälpa att överleva. 50 (): Sommaren har börjat, och som vanligt viddenna tid kommer varvsfrågorna upp till behandling i . Trots att det som gått har satsats mycket pengar på varven, är det svårt att se några påtagliga resultat i form av stabilisering. är det så att tillbakagången fortsätter. I varje fall är det så för Skånevarven, Och jag tycker att man har rätt att fråga sig: Vad är det som sker mellan riksdagsbesluten? Vad gör 80 egentligen regering,industridepartementet och Svenska Varv för att främja en gynnsamutveckling för varvsnäringen? En otäck känsla tränger sig på, och man kan undra omSvenska Varv och Tjsdaeen den dess ägare staten avser att utöver Landskronavarvet också lägga ner 9 iqoi Och efter att ha lyssnat pä industriministern tidigare i debattendrar jag slutsatsen att tydligen står på tur för //varvsfråsor nedläggning. Jag vill för min det livligt protestera mot detta. Ennedläggning får inte ske. Det är hög tid för regeringen att ta krafttag för attförbättra situationen vid varv. Jag säger detta därför att jag tycker att regeringen intehar ansträngt sig för att försöka skapa förutsättningar för varven att levavidare. För min del tror jag ~ liksom de anställda vid - att det är högtid att alla överger den hittillsvarande passiva nedläggningsinriktadevarvspolitiken. Situationen vid varv är just nu utomordentligtallvarlig, varför det är nödvändigt att resurser sätts in för att man skallkunna hitta vägar som tryggar en långsiktig fortlevnad av varvet. Regeringenmåste aktivt medverka i försöken att finna bärkraftiga lösningar pä varvetsproblem. Vad som behövs för att rädda är en konkretpreciserad aktionsplan, som inte enbart är inriktad på företagsekonomiskabedömningar och resultat. I aktionsplanen måste vägas in de samladesamhällsekonomiska kostnaderna, och det måste också tas sociala hänsyn. I motion 821 om sysselsättningen i tar vidärför upp frågan om anställningsgaranti för de anställda vid varven. Etthuvudsyfte med anställningsgarantin är att undvika otrygghet, utslagning ochsvåra sociala problem. I den framtida planeringen måste också ingå en ökadmarknadsföring, därför att fartygsbeställningarna naturligtvis inte kommer avsig själva. Projektet har redan nämnts i debatten.Projektet har utarbetats vid , och jag menar att det kan bli en fin basför anställningsgarantin. Projektet innebär att man skapar en särskildavdelning inom där den personal som inte utnyttjas inomfartygsproduktionen sysselsätts i annan verksamhet. Det gäller bl. a.försäljning av tjänster och utveckling av nya produktidéer. Det är ett fint och värdefullt initiativ som har tagits avKockums, Projektet kan medverka till att det utomordentliga kunnande som finnskan bevaras. Och med tanke på vad jag sade inledningsvis om passivitet mellanriksdagsbesluten, vill jag särskilt understryka att detta projekt inte fårmisslyckas. En förutsättning för att Kockum Resurs skall ge önskat resultat äratt erforderliga medel ställs till förfogande. Kostnaden för projektet harberäknats till 100 milj. kr. för en tvåårsperiod. Jag beklagar för min del att utskottsmajoriteten inte harvelat ställa upp för i den utsträckning som jag hade önskat. Därför gårmitt hopp till de borgerliga riksdagsledamöterna från och dess närhet,och jag hoppas att det är någon borgerlig riksdagsledamot som vill stödjareservation 1 i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 17. höll den 26 n1aj ett representantskapsmöte. 6 protokoll 1980/81:155 ' Nr 155 man diskuterade den förtvivladesituationen vid varvet. Man beslöt att sända Tisdaeenden "* " vädjan till deborgerliga riksdagsledamöterna i om stöd 2 iuni1981 ° kravet på anställningsgaranti vidvarven och anslag till Kockum Resurs. Denna vädjan slutar med orden: "Det gäller tusentals varvsarbetare och Vissavarvsfråsor deras familjers framtid. Det gäller anställda hos underleverantörer, i servicenäringen och kommunensframtid." Jag hoppas för min del att det är någon borgerligriksdagsledamot som tar denna förtvivlade vädjan på allvar och ställer upp förKockums. I motion 821 tar vi utöver de direkta varvsfrågorna ocksåupp andra sysselsättningssvårigheter som vi har i . Mennaturligtvis hänger det i ganska stor utsträckning ihop med situationen vidKockums. har en av de svåraste arbetsmarknadssituationerna ilandet, som har nämnts här tidigare. var inte mindre än11 000 arbetslösa. Siffran 10 000 har nämnts tidigare, men den är inte riktig.Det var siffran , och har den stigit till11000. Nära 9 000 personer är föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Om jag inte minns fel är det endast fyra län i Norrlandsom har högre arbetslöshet än . uppgickden relativa arbetslösheten i hela landet till , mot i län.I kommun är den ännu besvärligare, där vi har en relativ arbetslöshet på3,. Den har stigit betydligt i förhållande till , när vi senastdiskuterade sysselsättningen i kammaren. Därför är det litet underligt att man frånindustridepartementet i varvspropositionen - vissa talare har också gjortsådana uttalanden här - betraktar arbetsmarknadsläget i somganska gott. Vi som bor i och har svårt att förstå dennainställning. Vi vet att arbetsmarknadssituationen är svår. Men vi vet också attMalmöregionen är en region som är rik på möjligheter och har godaförutsättningar att vidareutvecklas. Men för att skall kunna ta till vara dessafördelar och ges möjligheter att utvecklas måste regeringen, i stället för attsom nu bara passivt åse hur regionen utarmas, aktivt medverka i arbetet med attvända den nuvarande negativa utvecklingen. Sådana insatser skulle inte enbartgagna regionen, utan de skulle gagna landet som helhet. Vi har i vår motion 821, avlämnad av de socialdemokratiskariksdagsledamöterna från , föreslagit att det inrättas en särskildsysselsättningsdelegation för med uppgift att överväga deåtgärder som kan erfordras för att förbättra sysselsättningen både . Eftersom arbetsmarknadsutskottet nu helt kallsinnigt avstyrkervår motion i denna del, vill de socialdemokratiska riksdagsledamöterna frånMalmö vädja till regeringen att göra någonting för , och vi säger:Gör någonting och gör det ! 51 (): De flesta talarna har här anknutit tillfjolårets varvsdebatt, och det är i och för sig inte märkvärdigt, när man harsett hur utvecklingen har varit . Jag skall emellertid redan frånbörjan konstatera att det vid fjolårets behandling och dessförinnanrådde en infekterad stämning i sakfrågan, och det var inte minst massmedia somunderströk den stämningen. är det litet annorlunda. uttryckte jag i mitt huvudanförande ikammardebatten en viss förvåning över att av kammarens ledamötervar varvsexperter. Det var nämligen så många som 40 som deltog i debatten.Trots att det inte har skett något större utbyte av riksdagsledamöter sedan dentidpunkten, kan man konstatera att experternas antal nu har sjunkit betydligt.De har i alla fall inte engagerat sig med samma frenesi som . De tommabänkarna här i kammaren tyder pä att intresset inte heller är särskiltöverdrivet. Det står helt klart att det riksdagsbeslut som fattades avmajoriteten var ett dåligt beslut. Det var olyckligt för Landskronakommun, där jag har min hemort. Hade man i stället följt fjolåretsvarvsproposition till alla delar, speciellt de som handlade om tryggheten, hademånga av dagens problem varit eliminerade. Ersättningssysselsättning hadekunnat vara i gång. De varvsanställdas oro och ängslan hade inte heller haftdagens dimensioner. Med andra ord: Majoriteten av röstade borttryggheten för närmare 3 000 varvsanställda i . Det är ett faktum somde anställda nu själva har kommit underfund med. Det ligger nära till hands attvifta bort ett sådant här påstående från min sida och säga att det är lätt närman har facit i hand. Det får inte glömmas bort att man i fjolårets varvsdebattvarnade för den utveckling som sedan har skett. Industriministern konstaterade ju både ivarvsdebatten och nu i dagens debatt att man måste enas om konstruktivainsatser i stället för att hänge sig åt en näringslivsstruktur i sominte har några som helst utsikter att bli framgångsrik. Jag citerar ett annat uttalande av industriministern fråni fjol: "Marknaden för fartyg kommer enligt alla tecken att döma att åkaberg- och dalbana och inte ge den trygghet för de anställda som alla bordeeftersträva." Om man hade följt den propositionen, så hade läget - somjag redan har nämnt - varit annorlunda . Regeringen har på nytt lagtfram en proposition om vissa varvsfrågor. Den här gången är man mera överens omatt fortsatt varvsproduktion vid t. ex. Öresundsvarvet inte är möjlig.Propositionen anger en planlagd avvecklingsperiod . Ensnabbare nedläggning hade varit möjlig - och det står också i propositionen -men man har valt att följa Svenska Varvs egen plan, som vid beräkningen av medelsbehovutgått från att orderstocken skall fullföljas och att avvecklingen därför skallske i relativt långsam takt. I det avvecklingsalternativ som förordas räknarföretaget med att den naturliga avgången skall omfatta 400-500 personerinnevarande år men att den därefter kommer att minska betydligt. Företagetbedömer vidare att varsel om avskedanden måste utfärdas för ca Vissa varvsfrågor, m. m. Nr 155 ]00 personer , för drygt 700personer och för 650 personer Tisdaeenden , Verksamheten skalldärmed upphöra , Så långt 2 juni1981 regeringens proposition som harföljt riktlinjerna för avvecklingen enligt Svenska Varvs egen plan. Vissa varvsfråsor Andra talare har gjort samma påpekande . j fjj mycket stor förvåning som mankonstaterar att och ledningenför Öresundsvarvet inlett förhandlingar med de fackliga organisationerna om enförkortning av avvecklingstiden . Det torde, herr talman, enligt min uppfattning strida intebara mot intentionerna i propositionen utan också helt klart mot det beslut vihar att fatta här . Jag vill i detta sammanhang hänvisa till vadindustriministern säger i propositionen: "'Genom den successivaavvecklingen av Öresundsvarvet skapas rådrum för att lösa de problem somuppstår för dem som berörs av nedläggningarna av varvet."" Eftersompropositionen är klar på den här punkten och ytterligare harpoängterat att varsel skall verkställas under de olika aktuella åren i enlighetmed vad som skrivits i propositionen, så är det angeläget att, slå fast att omföretaget inte följer denna plan så bryter man uppenbarligen mot detriksdagsbeslut som skall fattas . Jag är angelägen om att detta kommer med iprotokollet, mot bakgrund av att verkställande direktören vid Öresundsvarvet iföretagets tidning , som kom ut , klart deklarerar att mankommer att varsla samtliga anställda efter riksdagsbeslutet , alltsåtvärtemot propositionens intentioner när det gäller att skapa ett visst rådrum. När det gäller alternativ produktion harfartygsreparationsverksamheten kommit i förgrunden. 1 fjolåretsvarvsproposition skrevs uttryckligen att man måste ta hänsyn till attproduktionsinriktningen inte skall skada andra enheter inom koncernen ellerinom övrig svensk industri. Det uttalandet finns inte med . Men visa avskadan har och jag i motion 2120 utvecklat förutsättningarna för ensådan här reparationsverksamhet. Enligt min medmotionär och mig är det i blottmycket ringa utsträckning som den kommer att konkurrera med de övriga varven,är ett av de mest befarna farvatten vi har i världen, och i det områdetgäller det oftast småreparationer. Då söker man sig i stor utsträckning tillDanmark och till . och det blir alltsåreparationsverksamheten där som man kommer att konkurrera med. har varit mycket positivt till motionen,men det förekommer en formulering som har fått en sådan utformning att den kan - jag understryker ordet kan - ge upphov till tolkningsproblem. Man kan nämligen tolka betänkandet så att det är Svenska Varv som avgör om det skall bli någon sådan verksamhet eller ej. Men eftersom Svenska Varv säljer Öresundsvarvets anläggning till Finans menar jag att det är det sistnämnda bolaget som måste fatta beslut om hur anläggningarna skall användas. I motsatt fall kan Svenska Varv utöva en etableringskontroll som skulle kunna bli mycket olycklig. För att näringsutskottets betänkande inte 84 skall misstolkas yrkar jag därför,herr talman, att med anledning av motion 1980/81:2120 beslutar göra följande uttalande: har bildats för att skapa nysysselsättning i . För ett symboliskt pris kommerfinansbolaget att överta Öresundsvarvets mark, byggnader och anläggningar. F. n. prövas förutsättningarna för fortsattfartygsreparationsverksamhet i av bl. Samhället börinte genom konkurrens-hämmande restriktioner hindra en kommersiellt motiveradverksamhet oavsett i vilken företagsform den bedrivs. Vid det kommandeställningstagandet till en eventuell reparationsverksamhet vid Öresundsvarveti bör ha ett avgörande inflytande. I övrigt yrkar jag bifall till hemställan inäringsutskottets och arbetsmarknadsutskottets betänkanden på samtliga punkter. Vissa varvsfrågor, ni. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 52RALF (): Jag skall i mitt anförande endast ta uppnågra frågeställningar kring Blekingevarven. Mycket är redan sagt, och jagskall försöka att så gott det går undvika upprepningar. När vi för ganska precis diskuterade problemenvid de svenska varven var de optimistiska tongångarna sällsynta här italarstolen. Någon större optimism kan inte heller skönjas. För ossriksdagsledamöter från var det bittert att konstatera hur näraföretagsdöden våra två varv var. Sölvesborgsvarvet gick med förlust, orderstocken varmager, och regeringen ville lägga ned ganska . Men gavändå varvet en frist och en chans att visa lönsamhet fram till 1982.