prot · G409138 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är nödvändigt med stora insatser på både kortoch lång sikt för aft upprätthålla sysselsättningen, ansåg utskottet. När detgäller långsiktiga överväganden räknade arbetsmarknadsufskotfei med attregeringen i en kommande regionalpolitisk proposition lägger fram ett samlat förslagtill åtgärder för länet. Industriministern har också utlovat en proposifion omregionalpolitiken till . Utskottets majoritet har hänvisat tillarbetsmarknadsutskottets yttrande och avstyrkt motionerna. Till slut vill jag hänvisa till att förutsättningen föratf man skall kunna lösa de problem som utan tvekan finns på många håll menmest markerat i Norrbollen är att vi för en näringspolitik som gör det möjligtaft driva företagsamhet. Tyvärr har def varit ett alldeles för litet inslag avenskild företagsamhet i . har pä ett föredömligt sätt drivitsin verksamhet, och man skulle önska att det fanns fler enskilda företag somkunde entusiasmera fill verksamhet som gav ökad sysselsättning. Det är viktigtför framtiden aft vi driver en sådan politik att företagsamheten kan utvecklas. I betänkandet behandlas också några frågor om . Liksom hoppas jag att .huvudkontoret kommer attläggas närmare produktionen. Det är en fråga som vi inte minst från centerhålllänge har drivit. Def verkar också som om styrelsen för nu skulle varaintresserad av den frågan - man skall diskutera den vidare. Utskottethar emellertid sagt att del är en fråga där företaget skall bestämma. framfördes önskemål om enbörsintroduk-fion av statliga företag. Utskottet konstaterar atf en utredninghar lagt fram förslagsom har varit på remiss, och det pågår fortfarande beredningsarbete iregeringen. Statsföretags ledning har också uttalat ett visst intresse förtanken både från företagseknomiska synpunkter och för att man därmed skullekunna skapa aktiefonder för de anställda i företagen. Utskottet är enigt om attde mofioner som har lämnats i detta avseende inte nu bör bifallas. Herr falman!Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 46TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela atf anslag om kvällsplenum har uppsatts. 47 (vpk) replik: Betänkandet är ingen dålig produkt, tycker finns ändå, menar han, inslag som gör det möjligt att se en utveckling avNorrbotten och i synnerhet av malmfälten. Jo då, det finns det visst. Men,, de pengarna skall ju i första hand gå fill ;sförlusftäckning. Vad vi vill få fram är medel för investeringar för atf säkraföretagets framtid och konkurrenskraft. Sedan säger atf det inte finns anledning förriksdagen atf gå in på defaljförslag som skall handläggas av andra - någonfingsåledes som skulle finnas mellan förslagsställare och riksdag. De förslag somvi riksdagsledamöter väcker handlar ju ofta om konkreta åtgärder, och yrkandetgår ofta ut på att skall hemställa atf regeringen gör någonfing föratt de framställda förslagen skall utföras. Nog måste väl en motionär dä kunnafå åtminstone kommentarer till hur man i ett fackufskott ser på möjligheternaatf få förslagen genomförda. En sådan behandling har mina yrkanden definitivtinte fått den här gången i näringsutskottet. Sedan må def uttalas aldrig såmycket respekt för motionärernas vilja atf åstadkomma någonting. Så fill prospekferingsfrågan. Man måste ha budgetekonomiskbalans, säger . Med våra förslag, om de genomfördes, kundemalmfältskommunerna möjligen också få en chans till ekonomisk balans, för detär till mineraltillgångarna som det i väldigt hög grad finns möjlighet aftfästa något hopp när det gäller dessa kommuners utveckling. Då behövs detsärskilda insatser, och jag vill utöver del som anförs i den socialdemokratiskareservationen också nämna mineralbältet rakt österut från mot finskagränsen. geologiska undersökning borde här ges tillfälle aft fördjupainsatserna för att fä fram möjligheter att utnyttja också dessamineralföre-komsfer. Prospekteringsinsatserna är alltså nödvändiga ochverkligen väntade av de människor som vill att det skall hända någonfingradikalt, så att vi i malmfälten inte längre skall behöva ha hoten hängandeöver oss . Gruvarbetarna känner dem fillräckligt redan nu med de nyavarslen om permitteringar. 48JOHAN () replik; Jag vill gärna understryka atf prospekteringefter järnmalm och andra mineraler är nödvändig och kan vara av avgörandebetydelse för framtiden i på . Men jag har försökt visaaff def pågår en intensiv verksamhet, en verksamhet som är större än någonsintidigare. Man har sett på den här frågan på ungefär samma sätt som EivorMarklund ger uttryck för. Sedan vill jag säga att det är ändå infe betydelselöst atfman anslår en miljard fill för förlusttäckning. Def är ju det första stegsom måste tas för aft def skall finnas en framtid för företaget. Vi är välöverens om att insatsen skall leda till att företaget kan bli lönsamt och ocksåutvecklas i ett senare skede, kanske med en vidgad verksamhet som ger sysselsättningåt människor som blir friställda i den rena gruvdriften. Def är den målsättning man har, och här vill jag hänvisatill den utredning som självt gör och fill den ytterligare utredning medlandshövding som ordförande och som skall ingå i föraff verkligen gripa sig an de mycket svåra problem - att de är svåra vill jaginstämma i - som man har att kämpa med. Anf.49 (): Def beslut som om skall fatta innebären stor besvikelse för många som hade drömt om att regeringen och riksdagenefter mineralpolitiska utredningens många förslag skulle ta ett samlat aktivtgrepp över mineralpolitiken. Vad de många hade hoppats skulle bli ett förstaresultat var aft man skulle tillskapa det samhällsorgan, av MPU kallatbergskollegium, som skulle kunna leda en sådan här samhällsaktivitet. vidtar regeringen en åtgärd i rakt motsatt riktning.Man splittrar i stället den helt dominerande stadigaprospekleringsorganisationen. och man försöker då att framställa det som någotpositivt. I sammanhanget lyckas man också försvaga industriverket genomomflyttningar av mineralbyrån och bergmästerierna, och undergräver förslagetockså framtiden för . Ett delat SGU med en prospekleringsenhet troligen ibolagsform är ett direkt tillmötesgående av gruvbolagens uttalade vilja men ettbeklagligt försvagande av en samhällsledd karterings- ochprospekferingsverksamhef i vårt land. framställs delningen som något positivt för bl. Man säger atf kan nu åtminstone få en generaldirektör. Jag villvarna för den beskrivningen. Om industriministern haft kraft att förlägga all prospekteringoch andra geologiska undersökningar till , då kunde förändringen hafått en viss regionalpolitisk betydelse. Men som förslaget nu är utformatkommer en mycket stor del av den verksamhet som man säger sig vilja förläggatill atf bli kvar i - åtminstone 125-150 tjänster av denverksamhet som man påslår skall bedrivas i . Jag ser risk i att SGU i kommer att försvagas av Aff samhällets möjligheter att påverka mineral- Nr 138 politiken starkt kommer atf försämras är ställt utom allt tvivel. Industriministerntycks vara så säker på att hans förslag kommer att gå 13 ,,,.,gj 2981 igenom häri kammaren att han påbörjat organisationsförändringen redan innanriksdagen har fattat beslut i ärendet. Han har låtit starta översynsar- Mineralpolitik betet innan riksdagsbeslutet är fatlat. Märkligt är också att regeringen har ställt de inom SGUanställdas organisationer utanför den organisationskommitté som har börjatarbeta och som skall lägga fram förslag om en ny verksorganisation. Det ärnågot som jag dll protokollet vill notera som djupt beklagligt. Jag beklagar också den avsaknad av vilja att satsa på demineralpolitiska utvecklingsprojekten i övre som majoritetensställningstagande i utskottet innebär. Jokkmokksprojekfef, som nämndes för enstund sedan, är ett exempel. Där har SGU tvingats fatta beslut om att varsla 28anställda till . Nuvarande anslag garanterar inte fortsall arbetemed totalundersökningen fram till det uppsatta målet. Ovissheten om uranprospekteringen i är en annanorsak till att tryggheten för mänga SGU-anställda i de delarna av landet ärmycket osäker . Från socialdemokrater har vi i en mofiontill årets , nr 1405, som behandlas i betänkande 43 erinrat om demycket lovande mineraltillgångar som framför allt SGU på uppdrag av nämnden förstatens gruvegendom arbetat fram i vårt län. Nickelfyndigheten i Västerbottensmellanomräde och volframfyndigheterna i inlandet är mycket hoppingivandemineralfynd. De skulle, om en brytning påskyndas, kunna skapa betydande nysysselsättning inom områden av där behoven av ny sysselsättning ärallra störst. En brytning av bl. a. nickel och skulle också vara avmycket stor betydelse för folkhushållet, eftersom båda dessa mineraler i daghuvudsakligen importeras. Visst kan det vara bra att driva en mineralpolitik somsyftar till att så långt def är möjligt trygga järnmalmsprodukfionen i vårtland. Men def finns tillgångar av sulfidmalmer som inte får tappas bort ihanteringen. De helt dominerande fynden av det här slaget finns i Västerbottenslän. Av två svaga ufskotfsförslag i avsnittet omsulfidmalmsfyn-digheterna är ändå socialdemokraternas, med krav på ytterligare10 milj. kr. till NSG för prospektering, det minst dåliga. Men inte heller detuttrycker någon märkbar vilja att driva den aktiva mineralpolitik, inriktad påområden med lovande sulfidmalmsfyndigheter, som jag hade hoppals att riksdagenefter mineralpolitiska utredningens arbete skulle ta som målsättning. 50 () replik: talar om prospektering på ettsätt som tyder på att vi inte är helt överens om vad prospektering innebär. Hansäger atf det är fråga om att slå sönder SGU;s prospekferingsverksamhef. Enligtmin uppfattning är det inte sä. SGUbildades för att sköta geologisk kartering och handha myndighets- 75 Nr 138 uppgifter på det området. Långtsenare fick man uppgifter på prospekte- Def är enuppdragsverksamhet som man utför pä beställning 13 mai1981 ät privata företag. bara affärsverksamheten, prospekferingen, som förs ät sidan. Mineralpolitik ursprungliga uppgifter ligger ju kvar i den centrala myndigheten. 51 () replik: Jag tror det finns skäl aft reda ut det här litet grand,. Det är riktigt atf prospekteringsverksamheten är en del avSGU:s nuvarande verksamhet. Vad ni från borgerligt håll nu gör är att bryta utdenna verksamhet ur det helt dominerande statliga organet på detta område. Nibryter ut prospekteringsverksamheten frän karteringsverksamheten och övrigt somSGU sysslar med. Därmed försvagar ni SGU-verksamhefen på ett närmast skrämmandesätt. Vi har ytterligare prospekteringsverksamheter, som liggeri famnen på bolag här i landet. De kommer så att säga atf fåbehålla värmen från bolagen som en trygghet i ryggen, medan ni ställer uf SGU:sprospekteringsverksamhef i kylan, ut från den samhörighet med karterings-ochövrig verksamhet som vi har låtit SGU byggas upp med. Detta gör mig, . orolig inför framfiden. SGU:sarbete har nämligen betytt oerhört mycket för utvecklingen av gruvnäringen iNorrland. Det finns också anledning att vara orolig för näringens framtid i vårdel av landet med det borgerliga förslag som är framlagt. 52 () replik: hävdar fortfarande att förslagetinnebär en försvagning av SGU. I stället förstärks de ursprungligaSGU-uppgifferna med de uppgifter som mineralbyrån på statens industriverk nuhandlägger. Man samlar alltså frågor som rör myndighetsutövning påmineralområdet på en hand. Jag är inte alls lika orolig som föraffärsverksamheten på prospekteringsområdet. Faktum är nämligen aft def aldrigtidigare har prospekterats så mycket som . Allt tyder på aft beställarna harstort intresse av en fortsatt hög prospekferingsverksamhef. Då kommer SGU:sresurser på området alldeles säkert att bli tagna i anspråk. 53 () replik: framställer det som att detskulle finnas fler beställare än . Ja, detfinns det inom kärnbränsleområdet, inom grus-, sand- och övriga områden. Mennär det gäller mineralprospektering i övrigt så vet vi att både ochBoliden har egna prospekteringsorganisafioner. Under den borgerliga regeringens tid har fått byggaupp en egen prospekteringsverksamhef vid sidan av de övriga. Aff def ligger ide två gruvbolagensintresse att förstärka sin egen prospekteringsorganisation på bekostnad avSGLl:s tror jag infe är någon större hemlighet. Den ytterligare splittring, somdetta förslags genomförande kommer atf innebära, tror jag är den största riskenför den framtida mineralpolitiken i vårt land. Vi var pä väg atf få ett samlatgrepp om karterings- och prospekteringsområdet med det förslag sommineralpolitiska utredningen lagt fram. Vad ni nu håller på aff göra - utan atfni över huvud taget har övervägt utredningens förslag-är attsplittra upp den statliga organisationen på det här området på ett sätt som kanbli ödesdigert inte minst för . 54PER (): 1 näringsutskottets betänkande nr 48behandlas bl. a. motionerna nr 804 och 1413 om en eventuell börsintroduktion avföretag eller delar av företag i . Motionärerna, av vilkajag är en, anser inte att statliga företag i sig har något självändamål och ärav den orsaken naturligtvis besvikna över atf den statliga utredningen, , som behandlade de statliga företagens organisation och framtidaägarförhållanden ännu inte har lett till att arbetet inom regeringskanslietkommit någonstans. Frågorna befinner sig fortfarande under beredning, trots attremisstiden för denna utredning har utgått för mycket länge sedan. Vi beklagaratf ännu inte något regeringsförslag har lagts fram eller någotregeringsinitiativ har tagits. Vi tycker att det är viktigt aff eff initiativ i denriktning vi föreslagit kommer fill stånd, eftersom man därigenom skulle kunnafrigöra en hel del kapital, som man har behov av på olika håll inomStafsföretagsgruppen. Dessutom skulle detta enligt vår mening leda fill enrörligare företagsstrategi inom , som får möjlighet atthelt eller delvis sälja enskilda företag, men självfallet också aft köpasådana. Strategin blir inte atf enbart köpa företag, vilket tendensen f. n.pekar på. En börsintrodukfion av företag eller delar av företag iStatsföretagsgruppen skulle vidare innebära att det blev mera avförelagsekonomiska bedömningar och mindre av politiska bedömningar inom Statsförelagsgrup-pen. Elt annat viktigt mofiv är självfallet def s. k.skattefondssparandet. Skulle man kunna få till stånd ett skaltefondssparandeäven bland de anställda inom de statsägda företagen, åstadkom man därmed ettnaturligt delägande, vilket vi anser vara av stort värde. Vi motionärer har infe velat driva frågan såatt vi avgivit någon reservafion, och vi har infe heller något särskiltyrkande. Vi har nöjt oss med atf lämna ett särskilt yttrande i betänkandet. Idet yttrandet förutsätter vi atf regeringen tämligen snart lar sådana initiativatt en börsintrodukfion av lämpliga delar av Stalsföretagsgruppen kommer tillstånd samt att regeringen lämnar förslag till någon form av riktlinjer för denfortsatta omprövningen av statligt företagsägande. Jag ber aft fä yrka bifall till näringsutskottetsbelänkande nr 48 i dess helhet. 55 (vpk): Onsdaeenden Herr talman! Jag skall kortfattatberöra mofion 1788. som väckts av mig 13 mai1981 ' . i vilken vikräver att regeringen utarbetar en lag som möjliggör nafionalisering av guldfyndigheferna i Enäsen i Mineralnolitik ' silverfyndigheterna i . aff uttalar atf inkomsterna, alltså vinsterna, från nämndafyndigheler kommer samhället och berörda kommuner till del. upptäcktes de stora silverfyndigheterna iGarpenberg och guldfyndigheferna i Enåsen. I båda fallen är def Bolidenbolagetsom skall exploatera fyndigheferna. Bolaget har redan förutskickaf att dekommer atf ge god avkastning. Detta aktualiserar återigen frågan om vem somskall tillgodogöra sig värdet av sådana nafurfyndighefer. Vilka skall bestämma'över hur de används och hur och på vilken plats, ja, t. o. m. i vilket land,vidarebearbefningen av råvarorna skall ske? Nuvarande gruvlag är långt ifrån tillfredsställande. Defräcker infe med en hänvisning till statens kronoandel. Det gäller aft utformaen lag som utgår från att nafurfyndighefer skall tillfalla och tillhöra folket.Utifrån gällande svensk lag kommer Bolidenbolaget atf häva in stora vinster.Kommunerna och regionen kan bli nästan helt lottlösa, utöver det som kommer demtilldel genom den sysselsättning som skapas i gruvbrytningen. Vi skall även ha i minnet att Bolidenbolaget harinternationella förgreningar och samarbete med andra råvaruinfressenter ivärlden. Vilken roll de nu upptäckta fyndigheferna och andra fyndigheter iSverige kommer aff spela i plundringen av världens råvaror kommer till stor delaft ligga utanför svenska folkefs kontroll med nuvarande ägare och med gällandelag. De aktuella fyndigheferna ligger i , enregion som hänsynslöst har plundrats på sina järnmalmstillgångar och på sittkunnande. Gruvindustriarbefareförbundef har i sitt handlingprogram krävt atfman skall nationalisera mineraltillgångarna liksom även smält- och stålverken ivårt land och sammanföra dem i ett svenskt metallbolag. Vpk har ställt sigbakom detta krav. Utskottets borgerliga ledamöter har avvisat fackföreningsrörelsenskrav och de krav som vpk har framställt. Ur ideologisk synpunkt är detta kanskehelt logiskt, men det är därmed inte rätt. Tyvärr är jag mycket besviken också på desocialdemokrafiska utskotts-ledamöterna, som sväljer det borgerliga yrkandet omavslag pä vår motion. Inte ens ett ynkligt särskilt yttrande i betänkandetkunde man åstadkomma. Man kan fråga sig om det är ett förbiseende eller ettutslag av ideologisk dekadans. I varje fall ligger dagens ställningstagandelångt ifrån vad socialdemokraterna på tid insåg. Det HjalmarBranting yttrade vid sin första riksdag 1897 är värt atf återigen läsas in iriksdagens protokoll; "Där gäller det en egendom, om vilken ingen människakan säga, aft den bör tillhöra en enskild person. Där gäller det vad som finnsnedlagt i våra berg, i svenska folkefs gemensamma jord. det gäller att på allasätt låta detta komma det allmänna till godo.'' Citatetfrån den argumentationen kan lyckas vara gammall, men def visar att vi harsamma problem som 1897, Nr 138 IngvarSvanberg gjorde i sitt inledningsanförande ett stort nummer av vårt den behov avskrot och att samfidigt brytningen vid våra järnmalmsgruvor har 23 pgj jQg lagts ner.Jag vill i det sammanhanget bara erinra om atf kommunisternahar framfört Gruvindusfriarbefareförbundefs krav på att Mineralpolitikingen gruva skall slås igen förrän den är utbruten. Tyvärr har vi inte vunnitstöd för def kravet från och socialdemokratin eller frånnäringsutskottef. Jag beklagar detta. Jag yrkar bifall fill motionen 1788 av mig och . Anf.56 (); Malmfältsbor och norrbottningar följer utvecklingen inomLKAB med stor uppmärksamhet och just nu helt naturligt med stor oro. Denförsämrade stålkonjunkturen i världen men också den höga fosforhalten iKirunamalmen bidrar till en låg efterfrågan och därmed stora förluster förföretaget. Det beslut som fattar innebär attförlusterna skall täckas. Def är bra och i och för sig ganskasjälvklart, eftersom staten är ägare fill företaget och har ett ansvar både förföretaget och för de samhällen där företaget står för den helt dominerandesysselsättningen. Det stora glädjeämnet när det gäller dagens beslut är depengar som anslås till Viscariagruvan, koppargruvan som fått sitt namn av denlilla blomma som gav en anvisning om att def fanns koppar i marken. Def finnsredan nu ett tioårigt leveransavtal med ett finskt företag, vilket fören något så när trygg avsättning för en del av kopparmalmen. måste man gå vidare med arbetet att finna nya brytvärdaindustrimineral. De måste finnas som ett komplement till järnmalmsbrytningennär arbetstillfällena där minskar. Då är det viktigt atf deprospekferingsinsatser som görs samordnas och atf de uppgifter som kommer framkan användas för landets bästa. Jag har framfört de synpunkterna i en mofion.och jag noterar aft utskottet understryker just det här i sitt betänkande medorden: "Särskilt vill utskottet understryka vikten av att en ökadsamordning snabbt kan komma till stånd mellan den prospektering som bedrivs och den som bedrivs av statliga och privatagruvföretag." Man måste arbeta med varandra och inte mot varandra föratt nå resultat. Låt mig peka på ett par saker ytterligare som har storbetydelse för framtid och som fas upp i betänkandet! Malmfrakternasbetydelse när det gäller ;s möjligheter att fä en god ekonomi har vi talatom här i kammaren. Det är nödvändigt att den frågan får enlösning, och tycks vi äntligen vara överens om det. Men jag vill slå fast ensak. Det är infe rimligt att i ett längre perspektiv skall subventionerasför aff SJ far ut överkostnader. Rimliea fraktkostnader är ett måste. innebäraft SJ går med ett ökat underskott, bör det underskottet täckas pä vanligtsätt. En annan fråga som vi ofta diskuterat är ;shuvudkontors förläggning. Även säger utskottet att det ärföretagsledningen som bör bestämma denna. Med all respekt för den tradition vihar på det här området må det tillåtas mig att säga, att nu är det förföretagets ledning atf bestämma sig för alt flytta till Norrbotten.Förhoppningsvis kommer den nya ledningen fram fill att def är fördelaktigt förföretaget, om ledning och produktion finns i närheten av varandra. Jag har inget yrkande, herr talman, men jag vill sluta medaft säga aft för malmfältsborna är det viktigt atf framtid säkras ochatt näringslivet i malmfälten differentieras, så att de kan få känna aft dearbeten de har är trygga och ungdomskullarna återigen kan få del av de jobb somtidigare fanns inom . Mom. 3 (mineralpolitisk verksorganisation) Vid votering genom rösträkning avgavs 154 röster förutskottets hemställan och 154 röster för reservation 1 av m.fl. Kammaren beslöt med 155 röster aff betänkandet i desshelhet skulle återförvisas fill utskottet. 154 röster avgavs för aff mom. 3skulle avgöras genom lottning. betänkande 1980/81:48 Mom. 3(prospektering i ) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservation 1 av m. fl. Mom. 4a (lagerstöd till , m. Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservation 2 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 4c (lokalisering av utbildning till malmfälten, m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 16 för modon 1403 av EivorMarklund i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. 7 §Föredrogs Nr 138 Näringsutskotteisbetänkanden Onsdagenden /81:53 om ändring i fondkommissionslagen (prop. 1980/81:155) 13 pgj 981 1980/81:55 om överiåfelse till Industrifonden av avtal om stöd fill densvenska flygindustrin(prop. 1980/81:151) 1980/81:56 om allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelsesårsredovisning (skriv. 1980/81:173) Vad utskottet hemställt bifölls. 8 § Föredrogs betänkande 1980/81:27 om verkställd granskningav samt förslag om disposition av riksbankensvinst (redog. 1980/81:9 och 1980/81:11 samt förs. 1980/81:13) Lades till handlingarna. Punkterna 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. 9 § Föredrogs betänkande 1980/81:28 om verkställd granskningav riksgäldskonforets förvaltning (redog. 1980/81:10 och 1980/81:12) Lades till handlingarna. Utskottets hemställan bifölls. 10 § Föredrogs betänkanden 1980/81:29om anslag för /82 till riksgäldskonforef (prop. 1980/81:100 och förs. 1980/81:20) 1980/81:32 om anslag påfilläggsbudget III inom ekonomidepartemenfets verksamhetsområde (prop. 1980/81:125) 1980/81:33 om anslagpå dlläggsbudget III inom budgetdepartementets verksamhetsområde(prop. 1980/81:125) Vad ufskoffet hemställt bifölls. 6 protokoll 1980/81:136-139 11§ Statsbidrag till skolbyggnader Föredrogs finansutskottets betänkande1980/81:34 om allmän beredskapsbudget för /82 (prop,1980/81:140). 57 (): Till grund för den proposition vi nu behandlar ligger enskrivelse från med förslag till investeringsreserv förkommande budgetår. föreslår här bl. a. statsbidragtill angelägna byggnader för gymnasieskolan. Det är skolbyggen som kan utförasunder /82. Utöver den fastställda ramen pä 500 milj. kr.anser AMS, efter samråd med , atf en reserv av byggnadsarbetentill ett belopp av 200 milj. kr. bör finnas tillgänglig. Statsbidraget för denhär byggnadsramen skulle uppgå fill 68 miljoner.