prot · G40977 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:77 Godkännande av europeisk ramkonvention om samarbete överriksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan 1 § Justerades protokollet för den 3innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisadesMofionerna 1980/81:1926och 1927 fill näringsufskottet 1980/81:1928 yrkandena 1 och 3 tillnäringsutskottet yrkande 2 till arbetsmarknadsutskottet /81:1929 tillnäringsutskoftet /81:1930 yrkande 5 fill arbetsmarknadsutskottet i övrigt till näringsutskoftet /81:1931-1933 till näringsutskoftet1980/81:1934 yrkande 1 till arbetsmarknadsutskottet i övrigt till näringsutskoffet /81:1935 och 1936 tillskafteutskottet /81:1937 fill näringsutskottet 3 § Föredrogs och biföllsInterpellationsframställning 1980/81:97 4 § Föredrogs Konstitutionsutskottetsbetänkande 1980/81:12 om informationsutbyte mellan myndigheter som bekämpar organiserad och ekonomisk kriminalitet (prop.1980/81:78) 5 §Godkännande av europeisk ramkonvention om samarbete över riksgränser mellanlokala och regionala samhällsorgan Föredrogs konstitutionsutskottefsbetänkande /81:14 om godkännande av europeisk ramkonvention om samarbeteöver riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan (prop. 1980/81:77). Godkännande av europeisk ramkonvention om samarbete överriksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan Anf.1 (); Som framgår av det nu föreliggande betänkandet frånkonstitutionsutskottet, har jag tillsammans med några s-ledamöter frän Värmlandavlämnat en motion med anledning av proposifionen om godkännande av europeiskramkonvention om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionalasamhällsorgan. Varför har vi då gjorf def? Ja, inte beror det på att vi skulleha någonting emot ett ökat samarbete över våra riksgränser. Nej, tvärtom har vii vår motion hyllat atf det nordiska samarbetet byggs ut. Vi skulle, som ocksäframgår av motionen, vilja gå längre i utvecklingen av gränssamarbetet än vadsom har skett i praktiken. Eft ökaf samarbete över våra riksgränser är avutomordentligt stort värde för samtliga län som ligger utefter våra riksgränser.Och det är självklart att man i ett län som exempelvis harförhoppningar om att ett ökat samarbete över mellan ochSverige skall resultera i t. ex. nya aktiviteter som bl. a. kan ge flerarbetstillfällen. I vär motion har vi därför framhållit aft det ärnödvändigt att framtida gränssamarbete läggs upp så, att även regionala organ,exempelvis utvecklingsfonderna, ges möjligheter att verka över riksgränsen.Vill man främja denna möjlighet för utvecklingsfonderna, krävs bäde konventionerom samarbete, som den nu aktuella, liksom givetvis atf de samhällsorgan som vivill ge möjligheter att även verka över riksgränserna också erhåller ökadeekonomiska och personella resurser. I den nu föreliggande ramkonventionen berörs möjligheternatill ökaf gränssamarbete för landstingskommuner och primärkommuner. Däremotsägs ingenting om behovet av ökat samarbete mellan sådana regionala organ somutvecklingsfonderna. Utskottet har besvarat vår motion med att överenskommelseom ytterligare regionalt nordiskt gränssamarbete kan träffas mellan de nordiskaländerna, om behov härav skulle uppkomma . Vi som motionerat i frågan ämnar infe kräva att riksdagennu skall gå emot utskottets mening i nämnda avseende. Dock vill vi framhållaatt om man ser fill den verklighet som råder exempelvis på arbetsmarknad ochinom näringsliv i de län som gränsar till , finner man i samtliga dessalän en stor ambition atf om möjligt fä delta i den industriella utveckling somvi vet är på gång i , Def finns alltså ett behov av att vilägger grunden för ytterligare överenskommelser om regionalt nordisktgränssamarbefe. I mitt hemlän är t. ex. vissa företag inom skogsindustrinoch de anställda där oroade för att en okontrollerad virkesmarknad ochvirkesexport skall spoliera deras framtid. Vi vet att det på den norska sidaninvesteras i nya moderna skogsindustrianläggningar, där man räknar med aft tahem en stor del av sitt rävarubehov frän den svenska sidan av . Inomskogsindusfriområdet bör det alltså finnas behov av att skapaen grund för industriellt samarbete. Jag ämnarinte yrka bifall till vår motion, för vi har tagit upp frågan om ökaf industrielltsamarbete med i en arbefsmarknadspolitisk och näringspolitisk mofion,som senare skall behandla. Jag vill nu endast ge uttryck för att detredan föreligger behov av en vidgning av överenskommelser med omsamarbete över . Vi har pekat på utvecklingsfonderna som ett exempelpå länsorgan som måste inlemmas i ett arbete för ökat gränssamarbete. Men ävenlänsstyrelserna är sådana organ som vi måste utrusta med lagenliga möjligheterför ett ökat gränssamarbete, och länsstyrelserna framför allt i gränslänenmåste ges ökade resurser för atf kunna delta i gränssamarbete. Vi motionärer accepterar utskottetsbetänkande. Men vi hoppas att de ledamöter av som ärverksamma inom och uppmärksammar behovet av enytterligare vidgning av samarbetet över våra riksgränser och att det infedröjer alltför länge innan vi även kan få räkna in statliga regionala organ somsamarbetspartner över våra riksgränser. Godkännande av europeisk ramkonvention om samarbete överriksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan 2BERTIL FISKESJQ (c): hade inget yrkande, och deffinns inte heller i övrigt särskilt mycket att invända mof det han harsagt. Det är bra med nordiskt samarbete i alla former, och det bör såledesfrämjas, det kan vi säkert vara överens om. Vad här har atf fa ställning till är, som SuneJohansson nämnde, en europeisk ramkonvention om samarbete över riksgränsermellan lokala och regionala samhällsorgan. Helt allmänt kan man säga att dennaramkonvention infe ger så mycket nytt för oss i , eftersom vi redan iolika avseenden har eft samarbete över gränserna med våra nordiska grannar. Detär ett samarbete som pä flera sätt går längre än vad konventionen anger. Manbör kanske framhålla att konventionen inte hindrar att detta samarbetefortsätter och vidareutvecklas. Def är ju bara vissa minimiregler som anges ikonventionen. Def finns således redan olika möjligheter fillgränskommunalt samarbete rned våra nordiska grannar, och detta är ett resultatav aktiviteter på olika plan. Jag skall inte utförligt gå igenom någon katalogöver defta utan bara nämna nägra punkter. Vi har eft handlingsprogram för nordisktregionalpolitiskt samarbete, där just det gränsregionala samarbetet ges högprioritet. Vidare är länsstyrelserna i olika sammanhang ålagda aft främja ettsamarbete över gränserna. Jag kan nämna atf av de medel som länsstyrelsernaförfogar över för stöd till glesbygder, får i förekommande fall stöd ges tillprojekt som innebär samarbete över riksgränserna. Regeringen har genom beslut föreskrivitatt länsstyrelserna, i den män det infe redan följer av tidigare gällandebestämmelser, fr. o. m. skall samråda om regionalpolitiskafrågor av större vikt med myndigheter i angränsande regioner och grannländer. Jag skulle kunna göra den här listan lång, men jag skallinskränka mig fill att ta upp frågan om de regionala utvecklingsfonderna,eftersom Insyn i statliga företag särskilt nämnde dem. Enligt de upplysningarutskottet har fått har de regionala utvecklingsfonderna i län som gränsar tillannat nordiskt land själva etablerat kontakter med motsvarande organ igrannlandet. Samarbete förekommer således kring olika smäförefagsfrägor. Vad gäller de medel som regeringen ställer tilllänsstyrelsernas förfogande för genomförandet av länsplaneringen vill jag nämnaatf dessa efter beslut kan användas fill finansiering avsamnordiska projekt i den män projekten inryms i de regler som gäller föranslaget. Jag har här anfört några exempel pä vägar som redan ärmöjliga atf beträda. Eftersom motionen enligt vär mening inte i preciserad forminnehåller särskilt mycket utöver vad som redan förekommer eller som kanförekomma på def här området har inte utskottet i defta sammanhang sett någonanledning att ställa sig bakom det tillkännagivande som mofionärerna har krävt.Def innebär naturligtvis inte att utskottefs ledamöter skulle vara negativatill gränsöverskridande samarbete utöver vad som möjliggörs genomramkonventionen. Jag ber att få yrka bifall fill utskottets hemställan. Utskottets hemställan bifölls. 6 § Insyn i statliga företag Föredrogs näringsutskottefs betänkande 1980/81:29 om insyni statliga företag (prop. 1980/81:22). 3RUNE (): Idet här betänkandet behandlas frågan omriksdagens insyn i statliga företag. Som underlag för regeringens propositionligger betänkandet års redovisningsutredning. Det kan konstateras aft de flesta statliga företagbedriver en omfattande, öppen och utförlig informationsverksamhet, i vilkeninfe minst informationsmötena med ledamöter utgör en viktig del.Men finns det nägon information som inte kan göras bättre? Den frågan kansäkert ställas ocksä beträffande de statliga bolagens information om sinverksamhet. Bäde vad gäller kvantitet och vad gäller kvalitet tordeförbättringar kunna ske. Vi anser från socialdemokrafiskt håll att def förslag tillförbättrad redovisning och ökad insyn som läggs på bord säkertkommer att bidra till atf förbättra informationen om de statliga företagen ochaft vi därigenom ges bättre underlag för våra beslut. Def innebär attinformationen orn och insynen i de statliga företagen förbättras också förallmänheten. I linje med defta har vi inget att invända mot förslagetatt utvidga riksdagsledamöternas rätt att närvara vid bolagsstämmorna istatliga bolag fill atf gälla alla ledamöter. Men i fråga om nägra förslag i regeringens proposition harvi socialdemokrater krävt ändringar. I utskottsbehandlingen har vi blivittillgodosedda a.genom atf även fortsättningsvis skall utse 18 ledamöter rned Nr77 speciellt ansvar för atf följa verksamheten i de statliga företagen. Dettavar Onsdaeen den inte med i propositionen. Vi anser det vara av vikt att några ledamöter på jl uppdrag mera aktivt följer de statliga företagens verksamhet. Insyn i statliga företag På en punkt har vi i utskottet inte kunnat komma överens.Det gäller frågan om vilka aktiebolag som skall omfattas av närvarorätten. föreslog atf närvarorätten skulleomfatta aktiebolag med mer än 50 anställda och i vilka staten äger mer änhälften av akfierna. Vi kan godkänna inskränkningen beträffande de minstaföretagen till 50 anställda, men vi kan inte godta regeringens förslag attnärvarorätten endast skall gälla aktiebolag där staten har avakfierna. Några motiv för den begränsningen har inte redovisats. Pä socialdemokratiskt håll anser vi det vara naturligt ochriktigt att där staten har majoritetsdelägaransvaret, där skall ocksånärvarorätten finnas. Därför har vi varit tvingade atf reservera oss. Jag vill fräga ufskottsmajoritetens talesman: Vad ärskälet fill att ni inte delar redovisningsutredningens uppfattning ochgodkänner att närvarorätten skall gälla alla aktiebolag, där staten äger mer än50 %? Svaret pä den frågan finns inte vare sig i propositionen eller iutskoftsbetänkandet. Vi kan infe se att det är någon skillnad när def gällerbehovet av information, om ägaransvaref är 51-procentigf eller 91-procentigf.Staten är ju i båda fallen majoritetsdelägare. Jag yrkar bifall tillreservationen i näringsutskottefs betänkande nr 29. 4KARL BJQRZÉN (m): Det är knappast nödvändigt att ta kammarensfid i anspråk i någon större utsträckning för behandling av detta ärende.Socialdemokraterna i näringsufskottet har egenfiigen skrivit en ganska onödigreservafion. Som sade har man i utskottet varit överenspå praktiskt taget alla punkter. Bara i fråga om en detalj har det rättskiljaktiga meningar. På den punkten ställde en fråga, och denskall jag försöka att besvara. Helt kortfattat vill jag också redovisa vilkaändringar som föresläs. Den första, och kanske viktigaste, ändringen är förslagetatt regeringen skall lämna en samlad redogörelse fill om destatliga företagens verksamhet. Meningen är att riksdagsbehandlingen av dennasamlade redogörelse skall ersätta den tidigare riksdagsbehandlingen avårsredovisningarna från och . Om detta har vivarit ense i utskottet, och jag tror att det är en viktig förbättring. En annan punkt gäller de 18 särskilt utseddariksdagsledamöter som har rätt atf delta vid Statsföretags bolagsstämmor, mensom också kallats fill särskilda informationsmöten som Statsföretag ordnat.Denna verksamhet föreslås nu bli utvidgad, så att även ordnarsådana särskilda informationsmöten. Insyn i statliga företag Den tredje punkten gällernärvarorätten vid bolagsstämmor. har det varit så, atf endast de 18särskilt utsedda riksdagsledamöterna har haft rätt atf närvara vid StatsföretagAB:s bolagsstämmor och där ställa frågor. föreslås en betydande utvidgning.Samtliga riksdagsledamöter föreslås fä rätt att delta vid bolagsstämmor iföretag där staten har def dominerande ägarinflytandet. I första hand skall defgälla företag med minst 50 anställda, där staten äger av aktierna.Även härvidlag har det förelegat enighet i utskottet, men socialdemokraterna iutskottet har velat gä ett steg längre och utvidga kretsen av företag, vilkas bolagsstämmorvi skall ha rätt atf delta i, till aft gälla alla företag med minst 50anställda och statlig aktiemajoritet. Vi tycker att denna markering var ganska överflödig,eftersom industriministern i proposition utfäst sig att verka för atf ävenbolag där den statliga ägarandelen inte överstiger skall ge närvarorätt åtriksdagsledamöter. Utskottsmajoriteten har också skrivit in i betänkandet attdef kan vara motiverat atf frågan om närvarorättens omfattning omprövas, närman har vunnit erfarenhet av den föreslagna ordningen. Vi tycker atfsocialdemokraterna i utskottet borde ha kunnat nöja sig med detta, eftersomdet är en tydlig markering av att vi inte har några invändningar mof enutvidgning. Man har bara försökt göra en lämplig avvägning och ta ett steg isänder. Det är nämligen alldeles omöjligt att i förväg bedöma hur det härkommer atf slå i verkligheten, i vilken omfattning riksdagsledamöterna kommeratt utnyttja den nya rätten att få gå på bolagsstämmor. Det kan kanske varavälbetänkt aft inte rusa i väg och belasta alla företag med den härskyldigheten, om det skulle visa sig att ledamöter infe kommer aftha tid och intresse nog för att utnyttja rätten. Det är nog ändå så, RuneJonsson, att man kort och gott kan kalla reservationen för enokynnesreservation. Jag ber att få yrka bifall till utskottefs hemställan. Anf.5 (): säger aft det är en onödig reservation, men iså fall kunde utskottsmajoriteten ha följt vårt förslag; det är inte barasocialdemokraterna som står bakom det förslaget ufan också redovisningsutredningen- och där satt bl. a. , som ju är folkpartist och som välrepresenterade hela . Vilka kommer då aft utnyttja den här möjligheten? - Detkommer väl att vara de som av näringspolitiska och sysselsättningspolitiskaskäl har lokal anknytning till de här företagen och andra ledamöter som ärspeciellt intresserade av ett visst företag, kanske i utskottssammanhang m. m.Eftersom utskottet har godkänt och tycker aft def är riktigt att ledamöternaskall ha rätt att delta i bolagsstämmor i de företag som staten äger till merän vore det riktigt, anser vi, aft fa med också de företag där staten ändåhar majorifefsinflytande. Vi tycker därför att det inte är en onödig reservationutan vi menar atf man bör kunna gå på den linjen. säger att frågankommer att omprövas, och vi tycker därför aft man redan nu skulle kunna fattabeslut enligtvårt förslag och se hur det hela utvecklas framöver. Jag yrkar än en gång bifall fill reservafionen. 6 (); nämneratt förslaget på den här punkten jnsvn i statlisa innebär en avvikelse frånredovisningsufredningens förslag. Proposifionen föreläs avviker frånutredningsförslaget på flera punkter, och jag tycker det är onödigt att ta upptiden med att gå igenom det i detalj. En viktig skillnad är dock atf medanutredningen hade föreslagit en särskild lagstiftning, innebär regeringensförslag en enklare ordning. Men den medför bl. a. aft bolagsordningen skalländras i alla företag som skall ge ledamöter rätt att närvara påbolagsstämmorna. Och det kan vara olämpligt att göra sådant i eft företag innandef visar sig nödvändigt och innan man vet aft det finns intresse. Om nu eller nägon annan har särskilt intresseav aft delta i en bolagsstämma i något företag som inte kommer upp i en90-procentig statlig ägarandel, då kan man utnyttja den utfästelse vi har fåttfrän industriministern att han skall verka för att den rätten skall finnasäven när det gäller andra företag. Jag föreställer mig alltså aft det bara äratt ge en signal om att man är intresserad av att gå på ett visst bolagsstämmor. Då ordnar det sig säkert. Jag tycker inte att vi behöver diskuterafrågan mer . Istället kan vi väl enas om atf både och jag skalluppmana våra kamrater atf i framfiden verkligen utnyttja den möjlighet som nuöppnas att bättre följa verksamheten i statliga bolag genom att besöka derasbolagsstämmor. Reservationen av m. fl. bifölls med 153röster mot 152 för / utskottets hemställan. 4 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets hemställan bifölls. 7 § Föredrogs Civilutskottefs betänkande 1980/81:13omanslagpäfilläggsbudgefII till bostadsförsörjning m. m. 1980/81:101) Punkterna1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. 8 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:1938av m.fl. 1980/81:1939 av Per med anledning av proposition 1980/81:67 om vissa frågor angående stålindustrin, m, m. Nr 77 9§ Kammaren åtskildes .