prot · G40948 · 1980-12-31 00:00:00 — Däremot har utskottsmajoriteten - som berörts tidigare underdebatten - funnit det motiverat att framhålla att utskottet är väl medvetet omatt det i dagens läge är ofrånkomligt att ompröva olika statliga utgifter ochåtaganden. Denna omprövning måste också gälla utgiftsändamål inomkulturutskottets område. Jag vill för min del understryka att jag ser med stortillfredsställelse att en majoritet inom kulturutskottet velat sluta upp bakomdenna allmänna besparingsinriktning. Den bör utgöra en god grund för detfortsatta arbetet i riksdag och regering när det gäller att under det närmastehalvåret pröva vilka ekonomiska ramar som kan ställas till förfogande för olikauppgifter på kulturområdet. Jag måste tyvärr med viss förvåningkonstatera att de moderata och folkparfistiska ledamöterna i utskottet inte haranslutit sig till vår uppfattning att det vore av värde att ett enigt utskottstod bakom denna allmänna besparingsinriktning. Av reservationen att döma harde i stället ansett det väsentligare att i en särskrivning kommentera det somanförts i propositionen och i anslutning till det göra vissa markeringargentemot de motioner som väckts från oppositionens sida. Och det kan väl varaett besked till såväl som Berfil : utskottsmajoritetenundandrar sig inte något ansvar för att det måste sparas framöver. Vad sedangäller stödet till ungdomsorganisationerna, så kommer där förslagfrån regeringen - närmare bestämt i budgetpropositionen.De här allmänna uttalandena om besparingsinriktningen har ju gjorts först ianslutning till behandlingen av frågan om barnfilmrådet. När det gäller stödettill ungdomsorganisationerna aviserar statsrådet att hon har för avsiktatt föreslå en besparing på 5 milj. kr. genom att man sänker såvälgrundbidraget som det rörliga bidraget till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet. Något förslag om hur detta tekniskt skall utformas förs inte nufram. Från majoritetens sida har vi ansett det rimligt att idetta sammanhang peka på de nya uppgifter som framkommit under behandlingen avfrågan i utskottet - uppgifter som har direkt betydelse för belastningen avanslaget under innevarande år och som kommer att påverka det samlade anslagsbehovetpå ungdomsorganisationssidan för nästa budgetår. Det är nämligen så att statensungdomsråd i en skrivelse till - som utskottet fåttför kännedom - har redovisat en vikande tendens i fråga om antalet medlemmar iungdomsorganisationerna. Detta medför också att antalet aktiviteter sjunker ochdärmed också storleken av det stöd som kommer i fråga som lokalt aktivitetsstödtill ungdomsorganisationerna. Tillsammans skulle detta medföra en minskning avden faktiska medelsåtgången som motsvarar minst den besparingsom förutsätts i propositionen, dvs. 5 milj. kr. Detta står också i utskottetsbetänkande. Från majoritetens sida anser vi att det är rimligt att mani den vidare behandlingen av frågan även överväger vilken betydelse det här kanha i sammanhanget. Det förefaller mig som om även , trots att hanär reservant i denna fråga, framför synpunkter som delvis överensstämmer medvåra - att man alltså har anledning att ha ögonen öppna för vilka konsekvenserförändringarna får. Annars kan stödet till ungdomsorganisationerna genom dessasamverkande omständigheter komma att minska betydligt mer än vad som anges somett besparingsmål i propositionen. Vad reservanterna har att invända mot att majoritetenpekar på dessa faktiska omständigheter, som kommit utskottet till del förstunder ärendets behandling, är oklart även efter de inlägg som gjorts här idebatten. Under punkt 4, om finansieringen av radio/TV, behandlas enmotion som väckts av den socialdemokratiska utskottsgruppen. Utskottets majoritet, bestående av , folkparfietoch , understryker det angelägna i att snara åtgärder vidtas"både för att i möjligaste mån komma till rätta med avgiftsskolket och föratt minska kostnaderna för uppbörden av mottagaravgifterna". Detta ärväsentliga uppgifter. har ju här understrukit hur viktigt detär att det sker någonting på det här området med hänsyn fill de stora kostnadersom det handlar om och som de som själva inte betalar licensen övervältrar påandra människor. Utskottsmajoriteten utgår från att regeringen i nuvarandeekonomiska läge har sin uppmärksamhet riktad på möjligheterna att dämpakostnadsutvecklingen i radio/TV-verksamheten genom att senarelägga delar av1978 års riksdagsbeslut om radio/TV. Något annat skulle f. ö. vara högstförvånande mot bakgrund av de bedömningar som regering och riksdag har Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. gjort iradio- och TV-frågorna redan inför innevarande budgetår. Behovet av att hållaigen kostnadsutvecklingen har sannerligen inte minskat . Socialdemokraterna i utskottet har i en reservationytterligare velat understryka dessa synpunkter genom ett tillkännagivande tillregeringen. Utskottsmajoriteten anser för sin del att detta är enöverloppsgärning, eftersom regeringen är väl medveten om situafionens allvaroch behovet av åtgärder. Den fråga som har väckt mest uppmärksamhetoch tagit mest tid i anspråk i utskottet har varit frågan om Nordsat. Fråganhar aktualiserats dels genom en motion kommunisterna somväcktes under allmänna motionsfiden , dels genom den socialdemokratiskamotionen, med som första namn, som väcktes med anledning avbesparingspropositionen. Som framgår av utskottets betänkande har utskottet i sinaöverväganden kommit fram till att det i det aktuella läget är motiverat attgöra vissa påpekanden som kan vara av betydelse för den fortsatta hanteringenav frågan. Tre omständigheter har haft särskild betydelse för utskottetsställningstagande. För det första; Det ekonomiska läge vi nu befinner oss ioch de kostnader som ett förverkligande av Nordsat kan medföra. Till dettakommer de direkta uppmaningar som har riktats till utskott att prövaolika sparåtgärder utöver de frågor som uttryckligen har tagits upp isparpropo-sitionen. För det andra: De överläggningar som hållits i under månad, där tidtabellen för ett slutligtavgörande skjutits ytterligare något fram i tiden. Som målsättning har därsatts upp att arbetet och övervägandena skall utmynna i ett slutgiltigtunderlag för ett ställningstagande i rådet före utgången av 1981. För det tredje: Remissbehandlingen i de olika länderna hargett vid handen att uppfattningarna går vitt isär vad gäller denkulturpolitiska bedömningen. Att det är så också i vårt land har ju framgåttmed all tydlighet av debatten . Utskottet vill framhålla att det är vikfigt att åtgärdervidtas i syfte att öka det nordiska kultursamarbetet. "En satsning på engemensam nordisk satellit kan emellertid beräknas komma att medföra så storakostnader att det av den anledningen måste anses tveksamt om projektet kan ochbör realiseras. Vad beträffar den kulturpolitiska bedömningen av projektetkonstaterar utskottet att remissbehandlingen i de olika länderna gett vidhanden att uppfattningarna går vitt isär." Utskottets överväganden ledde fram till att utskottet somsin uppfattning vill uttala "att ministerrådet i sitt arbete på att ökadet nordiska kultursamarbetet även bör pröva andra lösningar innan slutligställning tas till ". Detta vill utskottet att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna. Socialdemokraternai utskottet har i denna fråga tydligen haft ett behov av att skilja ut sig,eftersom de har fogat en reservation till utskottets betänkande. Man kan tyckaatt de som motionärer egentligen har skäl att vara mer än nöjda över att utskottetvelat göra denna markering för den fortsatta hanteringen av frågan om detnordiska samarbetet på radio/ TV-om rådet. Jagvill klart deklarera att vi från sida har anledning att se det somvärdefullt - mot bakgrund av de uttalanden som gjorts bl. a. vid våraparfistämmor - att utskottet med en majoritet bestående av , folkparfietoch uttrycker som sin mening att den tid som återstår för ettslutligt avgörande bör tas till vara för att också närmare studera alternafivalösningar. Det är enligt vår mening viktigt att diskussionerna kan förasvidare mellan länderna under så konstruktiva förutsättningar som möjligt. Nej,och , har inte ändrat uppfattning omNordsat. Vi har inte haft anledning att ta några nya ståndpunkter i den frågan.Det bör väl också nämnas, eftersom det har förekommit uppgifter i massmedia ocheftersom och även berört det i sina inlägg.Uppgifterna om att skulle vara indragen i uppgörelser, kohandel ellerallt vad man nu sade i de tidigare inläggen, där de två beståndsdelarna skullevara Nordsat och närradion, saknar helt grund. Detfinns, herr talman, skäl att fråga: Vad vill socialdemokraterna i sakåstadkomma med sin reservafion? Vari ligger enligt socialdemokratiskuppfattning skillnaden mellan majoritetens hänvändelse till regeringen ochminoritetens? Vill socialdemokraterna med sin reservation möjligen ha sagt har en annan uppfattning än ministerrådet vad gäller den fortsattatidtabellen - att rådet förutsätts arbeta vidare på dessa frågor, så attslutlig ställning skall kunna tas före utgången av ? Ansersocialdemokraterna exempelvis att de fortsatta diskussionerna på det nordiskaplanet till dess inte skall få gå vidare? kanske kan svara på de frågorna. Om socialdemokraterna inte har enannan uppfattning om när ett slutligt ställningstagande skall ske på nordisknivå, torde skillnaderna mellan majoritets- och minoritetsuppfattning, så somde finns uttryckta i utskottets betänkande och i reservationen, vara betydligtmindre än vad sökt göra gällande i debatten. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan på samtligapunkter. Besparingari statsverksamheten, m. m. 44 () replik: inlägg präglas av en strävan att försöka förringaskillnaderna mellan majoritetsskrivningen och reservationen. När jag lyssnadepå hennes anförande ställde jag mig frågan: Inser inte att hon ärlurad? Hon har skrivit under en majoritetsskrivning som hon uppenbarligen harmisstolkat. Jag måste, även om det sker med olust, gratulera ochfolkpartisterna till att så skickligt ha fångat 4 protokoll 1980/81:48 Besparingari statsverksamheten, m. m. i sina nät. Dethar skett så raffinerat att inte ens tycks ha upptäckt fångstnätet. Detintrycket får jag, när jag lyssnar på . Vidcenterstämman sade att man i stället för Nordsat skulle vidta andraåtgärder för att stärka det nordiska kultursamarbetet. Vad förordar nui stället för Nordsat? Nej, , skrivningen i majoritetsyttrandet,som ni har undertecknat, innebär ju att ni accepterar att man fortsätter attbereda frågan om Nordsat. Ni lämnar dörren öppen här. Ni säger något vagt omatt man också skall titta på andra saker. Sedan finner ni tydligen en tröst iatt majoriteten har skrivit in något om de ekonomiska betänkligheterna. HördeAnna inlägg tidigare här ? Det bar tydligtvittnesbörd om att inte på något sätt känner sig bunden till denskrivningen. Han pläderade glatt och livfullt för Nordsat såsom ett billigtprojekt. Det framkom inga ekonomiska betänkligheter alls. Den skrivning somAnna nu lutar sig mot är fill intet förpliktande för folkpartisternaoch . tycker att det är märkligt att socialdemokraterna hade behov attskilja ut sig i den här frågan. Uppriktigt talat, , hade inte duoch de övriga centerpartisterna i behov av att anslutaer till reservationen? Fanns det inte en stark trängtan till att ansluta sigoch därmed följa upp centerstämmans beslut också här i ? Men något harhänt, och representanter har fångats av moderater och folkpartister.Jag beklagar det. 45 (vpk) replik: påstod att det var små eller obefintliga skillnadermellan den skrivning som , och kommit fram tilloch vad kommunisterna och socialdemokraterna sagt beträffandeNordsat. Jag tycker inte det. Jag tycker inte att det är en liten skillnadmellan att hålla dörren vidöppen för Nordsat och att bestämt avvisa projektet. Föratt friska upp minne kan jag läsa ur ett referat fråncenterstämman. var där mycket kategoriskt emot Nordsat: Man skallinte fortsätta med det projektet. Man skall satsa på bra barnverksamhet istället för ett passivetande TV-utbud, som hon sade. Som tidigare framhållitsvar ungcentern lika bestämd. Menvad som var klart är uppenbarligen inte klart . Jag frågar mig:Hur står det egentligen till med demokratin inom ? Sedansade att remissyttrandena gått vitt isär också i vårt land. Ja,visst har de gjort det. Men jag tycker att man också får se på vilka som varför och vilka som var emot. För var i stort sett bara radiohandlarna.Industriförbundet och , medan/- det har upprepade gångersagts från kammarens talarstol - hela Folkrörelsesverige, Fackföreningssverigeoch Kultursverige var emot. sade attcentern tycker att det är värdefullt att man fått med folkpartisternaoch på en sådan här skrivning. Jag har väldigt svårt att inse detvärdefulla i en skrivning som innebär att man satsar ännu mera pengar på ochkanske bygger in oss i . avvisade bestämt påståendet att det skulleha skett någon kohandel när det gällde närradion och Nordsat. Då kvarstår minfråga: Vad var det då man kohandlade om? Hur mycket har folkparfisterna ochmoderaterna fått betala för att få med sig på denna skrivning? Om detinte var närradion - vad kan det då ha varit? Besparingar i statsverksamheten, m. m. 46 () replik: gladde sig åt att närdet gällde barnfilmrådet och ungdomsorganisationerna hade fått med sigsocialdemokraterna på någonting som hon kallade att sluta upp kring en allmänbesparingsinriktning. Men tillhör man majoriteten, räcker det inte med det. Manmåste då också ha kurage att stå för konkreta besparingsförslag. Det är på denpunkten som svek i kulturutskottet, och det är därför det finns enmoderat och folkparfistisk reservation. 47 () replik: En kort sakupplysningtill och de uppmärksamma läsarna av utskottsreservationen ifråga om ungdomsorganisationerna. Precis samma information lämnas ireservationen som i majoritetsskrivningen om utvecklingen på området och detförhållandet att man kan räkna med en minskning i den faktiska medelsåtgångenunder nästa budgetår. 48ANNA () replik: Av omsorg om att kammaren nu har mycket korttid till sitt förfogande för att ärendet skall kunna avgöras , vilket jagtror att de flesta anser skulle vara av värde, skall jag fatta mig mycket kort. Jag vill än en gång betona att vi från sida hareftersträvat att samla utskottet till så stor enighet som möjligt i de härfrågorna, åtminstone till fungerande majoriteter, och jag har varit den förstaatt beklaga att vi inte nådde längre. Jag vidhåller att det är av värde att utskottet ochförmodligen också för fram sina synpunkter om vikten av att manprövar alternativa lösningar när det gäller det nordiska radio- ochTV-samarbetet som återstår innan skall göra ettslutligt ställningstagande. Jag fäste mig vid att i sitt inlägginte gav något svar på frågan om man från socialdemokrafiskt håll villåstadkomma en annan tidtabell än ministerrådets. Vad sedan gäller den fråga som tog upp omen eventuell kohandel så har jag i mitt tidigare inlägg dementerat detta. Dethar inte förekommit någon kohandel i de här frågorna från sida, ochdärför har vi inte heller betalat något pris, som ville antyda. Än en gång, herr talman, vill jag yrka bifall fillutskottets hemställan på samtliga punkter. Besparingari statsverksamheten, m. m. 49 (vpk) replik: Enigheten hade faktiskt blivit större, , om centerparfiethade stått fast vid sitt stämmobeslut och slutit upp bakom vänsterpartietkommunisternas och socialdemokraternas avvisande av . Det hadedessutom varit politiskt hederligt. Menvi får väl se hur det går i omröstningen i kammaren, om verkhgen samtligacenterparfister här är beredda att lämna dörren vidöppen för ,trots stämmans bestämda avvisande och trots alla de argument man under desenaste åren fått höra, inte minst vad gäller barnen och ungdomen, motprojektet. Sedanavvisar ånyo att det skulle ha förekommit någon kohandel. Det ärmöjligt, sade jag tidigare, att det inte var närradion, men det är egendomligthur snabbt har svängt i denna fråga. Ellerär det helt enkelt så att den borgerliga regeringen är så oroad över desprickor som finns att man i den här frågan måste visa ett enat ansikte utåtoch att alltså låfit piskan - jag vet inte för vilken gång i ordningen -vina över ? Anf.50 () replik: Vad det nu gäller är inte en diskussion om tidtabellen utan endiskussion om inriktningen av det nordiska kultursamarbetet. Jag konstateraratt inte vill ta någon ställning i den frågan och därmed hållerdörren vidöppen för ett fortsatt intåg i . Anf.51 () replik: Bara helt kort. Jag noterar med tillfredsställelse det intresse som häri kammaren ägnas göranden och låtanden och våra tidigarepartistämmobeslut. Jagvill hänvisa till mina tidigare inlägg. Det ställningstagande vi har gjort iutskottet är helt i enlighet med den ståndpunkt som partistämma harintagit och i enlighet med de diskussioner som förts på partistämmornasedan 1978. Det är också ett besked om vad som skall göras somåterstår innan slutgiltig ställning skall tas i . Beskedet är:Pröva också andra lösningar! Anf.52 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill meddela kammarens ledamöter att debatten idetta ärende har dragit längre ut än vi hade planerat. Med hänsyn fillatt voteringen tar är vår bedömning att det är omöjligt att i daggenomföra voteringen i detta ärende. Vi kommer, som tidigare meddelats, attbryta ärendebehandlingen . 53 (): betänkande nr 13 om utbildningsradion är inte ettunder av klarhet, utom på en punkt - man vill inte lokalisera utbildningsradiontill kommun. För oss i kommun är detta en Vi hälsade med tillfredsställelse statsmakternas tidigare beslut omatt lokalisera utbildningsradion till vår kommun. Av flera skäl har behovav nya arbetsplatser. Det har anförts siffror som skulle visa att det blirmycket dyrt att föriägga utbildningsradion till . I finner viunderlaget för dessa beräkningar bristfälligt. Vi har också utgått från att maninnan beslutet om lokalisering till fattades hade gjort noggrannaberäkningar av de ekonomiska konsekvenserna. Jag finner det emellerfid inte meningsfullt att nu startaen polemik i denna fråga. Jag vet också att det inte tjänar något praktisktsyfte att mot ett enhälligt utskott yrka bifall till motionen. Jag vill istället ta fasta på det som trots allt är positivt i kulturutskottetsutlåtande, nämligen uttalandet om nödvändigheten av alternafiva lokaliseringarfill . Det uttalandet vittnar om förståelse för att befinner sig ien besvärlig situation. Jag utgår från att regeringen tar riksdagensuppfattning på denna punkt på allvar. Som framgått av vad jag här har sagt harjag inget särskilt yrkande. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 54INGRID (): Den tekniska utvecklingen står inte stilla,och det kan kanske finnas skäl fill att i samband med debatten här om Nordsatberätta litet om vad .som händer i andra länder. Till session hade, påtekniskt-vetenskapliga utskottets vägnar, utarbetats en rapport om europeiskpolitik avseende konstruktion och utförande av direktsändande TV-satelliter.Frankrike och har beslutat att utveckla egna systemför direktsändande utom ramen för det rymdteknologiska samarbetesom bedrivs inom den , där också ärmedlem. I rapporten behandlades de båda nämnda initiativen iFrankrike och , Europeiska radiounionens aktiviteter, arbetet inom deneuropeiska rymdorganisationen samt det nordiska . Enredogörelse lämnades för teknikens möjligheter och konsumenternas . Det är bara att konstatera att konsumenternas möjligheter när detgäller att utnyttja satelliter för massmediasändningar kommer attbli enorma. och har, inom , beslutat attsända upp två satelliter för försökssändningar . har ännuinte bestämt när deras satellit skall sändas upp, men planerna kommer attkonkretiseras under 1981.1 pågir en diskussion om huruvida landet skallansluta sig till det samarbete sJm sker mellan och ellerom man skall sända från egen satellit. är självfallet inte omedvetet omatt dessa TV-satelHter skall sändas upp och att deras räckvidd i hög gradkommer att beröra . Det har dessutom visat sig att det med den beräknadeeffekten kommer att bli möjligt att i stora delar av ta emot dessasatelliters program. Om förbudet mot idrottsutbyte med Som vi har sagt skall Nordiska ministerrådetsförslag underställas för yttrande vid session, somskall hållas i . I det förslaget har de fem ländernas kultur- ochtrafikministrar enats om att en spridning av ländernas radio- och TV-programöver skulle främja intresset för och kunskaperna om de nordiskagrannländerna och att en nordisk programspridning med utnyttjande avdirektsändande satelliter skulle kunna ge värdefulla alternativa möjligheter, ien situation då andra länders radio- och TV-program i ökad omfattning kommeratt sändas över land- och språkgränserna. Ingen torde vilja gå ut och säga att i skallman förbjuda mellan vågs- och kortvågssändare. Vi har accepterat en frirörlighet i etern i det avseendet att man kan lyssna på de program man vill. Viskall inte tro att vi minskar barnens TV-tittande , när vi kankonstatera den enorma spridning som videobandspelarna redan har fått och när vigenom att köpa parabolantenner för antagligen . kommer attkunna välja och ta in vilka TV-program i världen som vi vill. Jag ser alltså Nordsatdebatten som ett sätt att hävda dennordiska gemenskapen, de nordiska intressena och de nordiska gemensammakulturella värderingarna i en hård och skarp konkurrens mot ett enormtinternafionellt massmediautbud, som vare sig vi vill eller inte kommer attgälla också vårt land. Det finns kanske skäl att påpeka en sak till: Det kommerinte att bli översatta tyska eller engelska program. Det kommer att bli programsom sänds på tyska eller engelska. Den stora del av befolkning sominte behärskar något av de kontinentala språken kommer genom ett förbud förNordsat att förhindras ta del av andra länders kulturutbud via satellitsändmassmedia, på grund av att man i så fall inte får ta emot norska eller danskaprogram som man förstår. Jag tycker alltså att ett förnekande av Nordsatprojektetär ett ytterligt odemokratiskt förnekande. Kammaren beslöt att uppskjuta denfortsatta överläggningen om detta betänkande samt behandlingen av påföredragningslistan återstående två gånger bordlagda ärenden till ett senaresammanträde. 10 § Svar på fråga 1980/81:151 om förbudet motidrottsutbyte med Axel har frågat mig omsydafrikanska tennisspelares medverkan i tennisturneringen inovember 1980. har tagit klar ställning mot idrottskontaktermed apartheidregimen i . Jag vill hänvisa till de nordiskautrikesministrarnas gemensamma rekommendation 1978 om att bringa sådanakontakter till ett upphörande. arrangeras av privataorganisationer och inbegrep några professionella spelare av sydafrikansk börd.Visumtvång infördes av regeringen för sydafrikanska medborgare , ochde berörda spelarna sökte därför visum för deltagande i turneringen. Det tillkommer invandrarverket att ensamt fatta beslut ienskilda viseringsärenden. antog 1977 en deklaration omapartheid inom idrotten. röstade för denna, som har karaktären av enrekommendation, eftersom vi stöder dess allmänna målsättning. Vi har dock i FNuttryckligen reserverat oss för att våra idrottsförbund är enskildaorganisa-fioner som står fria i sitt handlande. Vi har framhållit attvi av konstitutionella skäl varken kan hindra våra medborgare att fritt resautomlands eller generellt vägra visum åt medborgare i stater vi erkänner. Om förbudet mot idrottsutbyte med 56AXEL (): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret på min fråga. Den är föranledd av att sydafrikanska tennisspelare,enligt min uppfattning i strid mot en FN-resolution, gavs visum och därmedmöjlighet att delta i tennisturneringen . har i FN gett sitt stöd åt en internationelldeklaration mot apartheid inom idrotten. I deklarationens artikel 6 talas imycket klara verba om att stater skall vägra visum för idrottsmän -lagidrottsmän såväl som individuella idrottsmän - från varje land sompraktiserar apartheid. I samma FN-resolution, artikel 5 punkt f, sägs vidareatt lagidrottsmän liksom invididuella idrottsmän från länder som praktiserarapartheid icke skall inbjudas till officiella mottagningar.