prot · G40981 · 1980-12-31 00:00:00 — aft alla elever borde fåta del av denna undervisning. Jag tror att statsrådet också kan erkänna atf infeens alla lärare har kunskaper i hur man deklarerar. Jag har talat medåtskilliga lärare inom de områden där man mycket väl borde kunna ta uppdeklarafionsfrågor, exempelvis ämnena samhällskunskap och svenska, men sombekräftade atf de själva infe deklarerar. Då frågar jag mig; Hur skall de kunnalära ut hur man deklarerar, om de inte själva kan klara sina egnadeklarafioner? Får jag bara understryka att dennya läroplanen för betonar skolans skyldighet att ge elevernavardagskunskaper och vardagsfärdighefer. Jag tycker att det skulle vara ganskaeländigt om man skulle behöva göra en lång uppräkning av vilka dessa vardagskunskaperoch vardagsfärdigheter är. Jag kan infe tänka mig annat än att den lärare somvet att han en gång skall deklarera och att det är svårt mäste ha någonkänsla för att också eleverna behöver få kunskaper om detta. Jag är övertygadom att de tillsammans kan ta sig fram i dessa blanketter och anvisningar. Förså eländigt svårt är det ju faktiskt infe, . Anf.20 (); Nej, jag tycker inte heller atf det är så eländigt svårt.I synnerhet om man är en vanlig löntagare är det ju ganska enkelt atf lära sigdetta. Men likväl uppfatfas det som väldigt svårt. Att nu läroplanen erbjuderdessa möjligheter är en sak, men det måste väl ändå vara politikernas ambitionatt alla människor skall ha möjligheter att få lära sig detta närde går iskolan. Det kan ju ändå bli förödande konsekvenser om man gör fel. Vi börjar nufå en ganska omfattande skattekontroll, och om någon i naivitet eller i bristpå kunskaper frän skolan gör fel, tycker jag faktiskt atf def är upprörande.Jag tycker atf skolan borde känna litet större ansvar för Nr 81 kunskaperna än vad statsrådet tycks göra. 6 §Svar på fråga 1980/81:256 om betygssystemet inom lärarutbildningen har frågat utbildningsministernnär regeringen tänker avskaffa den tregradiga befygsskalan inomlärarutbildningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat aft det är jag somskall svara på frågan. Regeringen har beslutat aft lägga fram en proposition omden statliga skoladministrationenm. 1980/81:97). I denna propositionkommer frågan om betyg i lärarutbildningen att behandlas. Propositionen kommeratt föreläggas . 22 INGA (vpk): Jag skall först be att få tacka för svaret. Def tregradiga betygssystemet i lärarutbildningen hardebatterats mycket . Landsomfattande protester mof degraderade betygen har förekommit. Kravet atf få bort de graderade betygen ärfio år gammalt. SÖ, UHÄ, SL och SFL är ocksä emot det nuvarande systemet.Regeringen beslutade att betygsfrågan måste lösas. Men ännu haralltså ingenting hänt. Isvaret hänvisar regeringen fill den s. k.SAK-propositionen. Där framgår def, enligt de uppgifter jag fått, att mantänker föreslå eff avskaffande av lärarskicklighefsbetyget. Förslagetinnehåller dock ett resonemang som gör att de lärarstuderande känner sig osäkrapå om lärarskicklighefsbetyget verkligen kommer att avskaffas.Förslagsställaren säger så här: "Jag vill dock påpeka aft eft bibehållande avkvalifefsbefygen i ämnesteori och slopande av betyget i lärarskickligheten kankomma aft uppfattas sä, att den teorefiska delen av lärarutbildningen är denviktigaste och atf de studerande kan komma atf rätta sina arbetsinsatserdärefter. En sådan utveckling är inte acceptabel och denna fråga måste därförägnas särskild uppmärksamhet." Jag skulle vilja fråga vad man menar med det. Innebär detatt man inte tänker avskaffa de graderade betygen när def gäller ämneskunskap?Def råder också ett frågetecken när det gäller lärarskickligheten. Frän elevhåll har man framhållit atf de graderade betygenär negativa för hela utbildningen och atf de bidrar fill en hämmande konkurrensmellan eleverna. Man hänvisar både fill hur undervisningen går fill pålärarhögskolan rent konkret med två-tre veckors grupparbete varje termin, iprojektarbeten av olika slag och fill SIA-debaffen där lärarlaget ochlärarsamarbetet betonas. Eleverna menar, med all rätt tycker jag, att de bordefå lära sig samarbete Om betygssystemet inom lärarutbild- Om udpunkten för tillsättande av utredning om utsläppenfrån den petrokemiska industrin i innan dekommer ut i . Så länge de graderade betygen i ämnesteori, pedagogik ochlärarskicklig-het finns kvar i lärarutbildningen, så länge skapas enkonfliktsituation som försvårar samarbetet och även sänker kvaliteten påutbildningen. skulle jag vilja ha ett sakbesked av BrittMogård, eftersom det råder så delade meningar i den här frågan: Kommer degraderade betygen i lärarskicklighet och ämneskunskaper att försvinna? Kommerdetta att stå i SAK-propositionen? Såvitt jag vet har varitriksdagsledamot . Jag tänker icke svara på hennes fråga -proposifionen läggs fram - men jag skulle vilja ställa enmotfräga: Tycker att det är passande, hur nu än har fåtttag på dessa sidor ur propositionen, atf stå i talarstolen och föreläsa denversion som icke är förelagd och alltså, såvitt jag kan begripa, baraär spekulationer? Jag tycker för min del inte att det är passande. 24 INGA (vpk): I så fall tycker jag att frågan jagställt-när tänker regeringen avskaffa de graderade betygen - är väl motiverad,och jag kräver aft få eff svar på den. De papper jag citerat är en sådanskrivelse som jag förmodar har ställts fill de flesta riksdagsmännen, jagsedan tagit upp frågan beror på atf jag haft kontakter med dem som studerar vidlärarhögskolorna och även läst in frågan om den landsomfattande protestaktionsom ägde rum . Jag tycker att det är atf man löserdetta problem, eftersom def finns en enig opinion mof de graderade betygen, Defär många lärare som stöder den ståndpunkten, vilket också de fackligaorganisationerna gör. Det är väl inget svårt aft svara på defta - ja eller nej! 7§Svar på fråga 1980/81:259 om tidpunkten för tillsättande av utredning omutsläppen från den petrokemiska industrin i 25Jordbruksministern : Herr talman! har frågat mignär regeringen kommer att tillsätta en särskild utredning om de samladeutsläppen från den petrokemiska industrin i , Regeringen uppdrog åt statensnaturvårdsverk aft i samarbete med i ochStenungsunds kommun upprätta ett förslag till program för en utredning om desamlade industriutsläppen i , Naturvårdsverkefs förslag redovisadesden , Det innebar eft omfattande undersökningsprogram,kostnadsberäknat till mellan 5 och 7 milj. kr. under en treårsperiod.Kostnaderna skulle enligt förslaget fill väsentlig del betalas av berörda industriföretag.Jag fann def nödvändigt att remittera förslaget till såväl de berörda företagensom och kommunen. Remissinstanserna har redovisat en annanuppfattning än , framför allt i fråga om vem som skall svaraför kostnaderna, och hävdat att staten bör svara för huvuddelen av kostnaderna.Industrierna har dock förklarat sig beredda att ta på sig en viss del avkostnaderna. Jag har funnit det värdefullt att får taställning till vad remissinstanserna har uttalat. svar harjust inkommit till departementet. Frågan bereds nu inom jordbruksdepartementet.Jag bedömer def fortfarande angeläget att utredningen kan komma i gång så snartsom möjligt. 26 (): är tjänstledig, och jag beraft på hans vägnar få tacka för svaret. Det är ännu eff besked om atfutredningen skall komma i gång . Det beskedet fick EvertSvensson också . Låt mig gå lifef fillbaka i tiden. Den 15 mars 1978översände i en lägesrapport över miljöskyddsfrågorvid raffinaderier och petrokemisk indusfri till regeringen med begäran om enstatlig utredning. Def finns egenfiigen många motiveringar till atf en sådanutredning kommer till stånd. Def råder en stor oro hos allmänheten övermiljöförhållandena i . kan man hänvisa fill aft det finnsbestämda besked från vissa håll om att det inte är någon fara med miljön iStenungsund. Deffa är emellertid sådant som måste ut. Det finns alltsåmånga frågetecken när def gäller miljön i , och ansägatt defta kunde bli ett pilotfall för bättre teknik att mäta utsläpp ocheffekter samt att rena utsläppen. Framställningen hade föregåtts av en kontakt mellandåvarande landshövdingen och chef. Därför blevförvåningen stor, när i sitt remissvar ansåg def onödigt meden statlig utredning. Men efter påstötningar i , bl. a. i motionerbäde 1979 och 1980 från oss socialdemokrater i , och efter eninterpellafion av beslöt regeringen aft tillsättaen utredning och uppdrog åt att göra upp ett program isamarbete - det står så i regeringens beslut - med kommun och länsstyrelse. Defsamrådet ägde rum i god enighet , men när naturvårdsverketsförslag presenterades motsvarade def infe vad som kommit fram vid samrådet.Länsstyrelsens, kommunens och de inblandade industriernas inställning sfärfast. Jag försfår och även statsrådets intresse av atfindustrin åtar sig en så stor andel av kostnaderna som möjligt. Atflänsstyrelsen begärde en statlig utredning berodde dock framför allt på atfallmänhetens förtroende för def resultat som en sådan utredning kom fram tilldärigenom skulle öka. Det råder stor misstro mot utredningar som industrinsjälv företar. Därför vill jag fråga jordbruksministern; Hur kommer Om tidpunkten för Ullsättande av utredning om utsläppenfrån den petrokemiska industrin i 4 protokoll 1980/81:80-84 Om tidpunkten för tillsättande av utredning om utsläppenfrån den petrokemiska industrin i den härutredningen aft arbeta? Hur kommer den att gå till väga för aft förtroendet förutredningsresultatet skall finnas kvar? Def är riktigt, som säger, aftoron har varit stor hos allmänheten och atf det finns frågetecken som måsterätas ut. Det är ett omfattande uf redningsprogram eller kontrollprogram-mankan kalla det vilket man vill - som skulle träda i kraft. Problemet är juatf def råder olika meningar om hur kostnaderna skall fördelas. uppfattning är dessa aktiviteter egentligenintensivundersökningar av det slag som bör ingå i företagens ordinariekontrollverksamhet och som företagen själva bör betala. Vi fär se vad slufreslufatet blir. Jag har för avsikt atfsnarast möjligt ta upp förhandlingar med industrierna i om derasmedverkan i utredningsarbetet och om de kostnader de bör ta på sig. Jag kommerockså aft diskutera med och m. fl. omomfattningen av deras medverkan. Jag hoppas atf detta skall leda fram till att vi skallkunna klara ut kostnadsfrågan men ocksä till atf utredningen får en sådanstatus atf man över huvud taget infe skall behöva ifrågasätta riktigheten i deförslag och undersökningsresultat som kommer fram. 28KARL-ERIK SVARTBERG (s): Def är alltså så atf de fillsynsprogram somnaturvårdsverket förespråkar, och som skall finnas enligt miljöskyddslagen,genast ställer till praktiska problem för . Om de programmen skallgenomföras, i konflikt med industrin, vet vi ju att vartenda beslut somlänsstyrelsen fattar om olika kontrollprogram kommer atf överklagas och förastill högsta instans. Det innebär att resultatet av utredningarna kan förväntasnågon gång i mitten av 1980-talef, i bästa fall. Vi måste alltså fill atf börja med se fill att det blirett snabbt resultat. Det är viktigt att det blir en utredning som jobbar såsnabbt def över huvud taget är tekniskt och vetenskapligt möjligt. Jag ärmedveten om att vi skall eftersträva en rimlig fördelning av kostnaderna. Jag vet atf den nuvarande landshövdingen i län har gjorf en överenskommelse med industrin, som alltså ställer upp.Jag vet också atf den utredning som hälsovårdsnämnden i harförespråkat, fillsammans med naturvårdsenheten på , har en annankaraktär och är mer vetenskapligt inriktad. Det är detta som är viktigt - atf få en sädan utredningaft människorna i Stenugnsund och dess omgivningar har filltro tillundersökningarna. Jag tror inte att de får det med den uppläggning somnaturvårdsverket skisserat. Jag vill därför fräga jordbruksministern direkt: Är det inte bättre att köra över , lyssnapå och på hälsovårdsnämnden? bakom sig när vissa försäkringskassor inte går med på handlar med överlåfelsekvitton, Jag är helt på det klara med atf en sådangrupp som dialyspatienterna förutom sitt handikapp också har betydandeomkostnader av olika slag. Det är därför som det är så viktigt aft frågan omöverlåfelsekvitton, som utreds, blir belyst ur alla synvinklar. Det är minförhoppning att utredningen skall komma fram fill eft bra förslag på det härområdet, som ur byråkrafisynpunkt men också ur den enskildes synpunkt ärfillfredsställande. Jag vill vidare nämna något om den utredning somriksförsäkringsverket gör pä regeringens uppdrag om bl, a, vilka merutgiffersom skall räknas med vid handikappersättningen. Där utgår jag frän attdialyspatienferna liksom andra handikappgrupper skall fä sin situafionallsidigt belyst. Jag räknar med aft man ocksä ser på möjligheterna att i dethär avseendet få fram ett högkostnadsskydd, vilket skulle vara till stort gagnför de patienter som har många resor av defta slag, 36 (): Jag fär tacka för den komplettering somsocialministern gjorde. Men jag ser ocksä att socialministern i svaret nämnerölägenheterna för försäkringskassorna med överlåfelsekvitton. Jag vill därförgöra ett påpekande. När man tar fram de här problemen med överlåtelsekvitfonamåste man väl också överväga fördelarna med dem. Kvittona är ju ändå mångagånger enbart av godo för den sjuke. Ta som exempel om jag eller måste fill läkareoch inte har kontanter tillgängliga! Fall av det slaget talar för användning avöverlåfelsekvitton. Ett annat exempel gäller de äldre och sjuka som harproblem med atf fa sig fill eller posten för att fä i vägkvittona. Och infe minst viktigt är ett annat exempel; ponera aft jag har räfttill färdtjänst - då tar jag färdtjänsten fill för atf hämtaut ersättningen för utlagda resekostnader. Där skulle jag bespara kommunen enextra utgift om överlåfelsekvitton kunde användas. Något som också bör noteras är att man, om man fär engenomgående användning av överlåfelsekvitton, ocksä kan underlätta förförsäkringskassornas personal genom atf kvittona kan bearbetas på för deanställda lämplig tid. Då kan kontrollen också effektiviseras. Omviss ätidring i sjukreseförordningen Egentligen fordras det ingen ytterligarekommentar, eftersom det är just de problem som tar upp som mandiskuterar i utredningen. Men dethar kommit fram en del intressanta synpunkter som jag infe kan Om rätten förkortad arbetstid Även om det inte finns någon vetenskaplig grund för det har defvisat sig aft människor i akuta situafioner mer sällan använder sig av justöveriåtelsekvitfon än vad människor gör i andra sammanhang. Vi beter oss oftairrationellt. Men jag utgår ifrån - och det vill jag gärna understryka -atf en person i en akut situation måste få möjlighet fill transport till denvård som han eller hon behöver. Qch det måste finnas rutiner för aft klara avdet oavsett om han eller hon har pengar tillgängliga. 9 § Svar på fråga 1980/81:251 om rätten till förkortadarbetstid har frågat mig om jag villmedverka till att lagen om ledighet för vård av barn, m.m. ändras så attsmåbarnsföräldrar bljr berättigade till arbetstidsförkortning som är mindre äntill . Lagen (1978:410) om räft fill ledighet för vård av barn m.m. ger föräldrar rätt atf vara helt lediga från arbetet så länge de vårdar barnunder ett och . Lagen ger vidare föräldrar som har barnunder ålder rätt atf förkorta den dagliga arbetstiden till trefjärdedelar av den på arbetsplatsen normala arbetstiden, dvs. oftast till sextimmars arbetsdag. Föräldrarna har också alltid räft till ledighet från sinanställning under fid då ersättning utgår från föräldraförsäkringen. Därutöverhar förälder möjlighet till annan form för förkortning av arbetstiden endast omarbetsgivaren ger sitt medgivande fill detta. Som huvudregel gäller att arbetstidsförkortningen skallspridas jämnt över arbetsveckans dagar. Det torde emellertid vara vanligt attarbetsgivare och arbetstagare kommer överens om annan förläggning avarbetstidsförkortningen. Självfallet lägger lagen inga hinder i vägen försädana överenskommelser. Frågan om utformningen avledighetsreglerna för föräldrar behandlas av den tillsattautredningen om översyn av föräldraförsäkring och föräldraledighet. Utredningenskall göra en övergripande genomgång av de prakfiska erfarenheterna avledighets- och ersättningsreglerna såväl ur den enskildes synpunkt som urarbetsmarknadsmässiga och administrativa synpunkter. Utredningens arbete skallenligt direkfiven bedrivas med sikte på att resultatet skall kunna redovisas iår. Defta utredningsresultat bör avvaktas innan ställning fas till behovet avändringar i nuvarande lagregler. 39JOHN (vpk): Jag tackar socialministern för svaret. Def äreff svar som enligt vad jag förstår ger klart besked på den fråga jag ställt -om socialministern menar att lagen inte lägger hinder i vägen för en utläggningav arbetstiden som betyder sju timmars arbetsdag. Här är def faktiskt infe fråga om atf köraöver några instanser för aft komma fram snabbast möjligt, ufan det är först ochfrämst fråga om att följa upp den lagstiftning vi har, exempelvis i form avmiljöskyddslagen. Det är infe så ofta jag i den här kammaren hör ledamötersom närmast gör sig fill folk för uppfattningen att företagen inte skall följamiljöskyddslagen ufan låta andra - exempelvis staten - ta kostnaderna. Vad som är vikfigt här är aft nå en överenskommelse mellanberörda parter, dels när det gäller kostnaderna, dels när det gäller hur programmenslutgiltigt skall se uf. Jag är ganska övertygad om atf vi kommer atf nä ensådan överenskommelse utan atf behöva köra över någon på det sätt herrSvarfberg beskrev. 30 (): Def är möjligt att jag använde en drastiskformulering, men jag tror aft det är viktigt aft jordbruksministern snabbtkommer till skott här både när det gäller att få i gång utredningen och när detgäller att få eft förtroende för utredningen redan från början hos människornai som är oroliga och vill klara uf problemen. Det är många iStenungsund som säger att det inte är några större problem. Men låt oss då fåutredningen snabbt i gång, så atf vi kan klara uf detta. Vad det här gäller är: Behövs egentligen ettregeringsbeslut, om man skall följa miljöskyddslagen? Jag har ingen annan uppfattning än närdef gäller angelägenheten av atf få den utredning det här gäller i gång. Menjag återkommer till atf det är en diskussion om hur kostnaderna för utredningenskall fördelas. har i sitt yttrande hävdat att def häregenfiigen är fråga om en form för intensifierad tillsynsverksamhet, och dåskulle detta bekostas av industrin i dess helhet. Det är om detta somdiskussionen nu rör sig och det är detta vi skall försöka klara ut vid densammankomst som jag förut har nämnt. Om Udpunkten för tillsättande av utredning om utsläppenfrån den petrokemiska industrin i 32KARL-ERIK SVARTBERG (s): Jag vill citera från jordbruksutskottetsbetänkande / 81:8. Utskottet behandlar mofionen från oss socialdemokrater iBohus län och säger där på följande sätt: "Utskottet utgår mot bakgrund av def anförda från atten samlad utredning rörande miljöförhållandena i inom en snarframtid kommer fill sfånd och att den genomförs på ett sätt som är ägnat attbl. a. tillgodose syftet med motion 1979/80:1552." Det är alltså här fråga om aft få en utredning som klararut problemen och som allmänheten har förtroende för redan från början. Vad beträffar kostnaderna hoppas jag attjordbruksministern är karl nog att klara eff resonemang med industrin omfördelningen. Men se bara fill atf Om viss ändring i sjukreseförordningen vi fär ettsnabbt resultat och att det infe blir tidsutdräkt genom oändliga överklagningarav en mängd delbesluf! 8 § Svar på fråga 1980/81:246 om viss ändring isjukreseförordningen har frågat migom jag ärberedd att medverka fill aft sjukreseförordningen ändras så attöverlätelsekvitto fär användas vid sjukresor samt aft de på grund avkarensbeloppshöjningen ökade patient-kostnaderna vid sjukresor betraktas sommerutgift vid prövning av rätt fill handikappersättning. Sjukförsäkringens ersättningssystem för sjukresor ses överf. n. inom sjukreseutredningen (S 1979:09). I utredningsdirektiven omnämns defrelativt utbredda bruket av överlåtelsekvitton i samband med långa sjukresormed taxi. Defta innebär att den resande fill taxichauffören överlåter sin rätttill ersättning från . Chauffören kräver sedan försäkringskassanpå ersättning med stöd av denna överlåtelse. Defta förfarande, som ifite finnsförfatfningsreglerat, kan naturligtvis i vissa situationer vara praktiskt förden resande men är också förknippat med vissa olägenheter förförsäkringskassorna, bl, a, ur konfrollsynpunkt. Frågan om användning avöverlåfelsekvitton utreds alltså f, n. Utredningen beräknas vara klar med sittbetänkande . När det gäller den andra delen av frågan kan jag nämna attkostnader för resor är en post som räknas in vid bedömningen av rätfen fillhandikappersättning. En person som på grund av sitt handikapp måste göra tätaresor till sjukhus kan därför, om förutsättningarna i övrigt föreligger,kompenseras för sina kostnader genom handikappersättningen, 34 (); Jag vill först tacka för svaret på rnin fräga. Efter det beslut som tog i december förra åretom att höja karensbeloppef för sjukresor från 13 fill , har de negafivaeffekter som vi socialdemokrater förutspådde börjat märkas. Genom denna höjningfillsammans med de höjda kostnaderna för läkarvård och medicin fär allt flermänniskor som drabbas av sjukdom också ekonomiska problem. Def är betydande beloppsom de försäkrade får lägga ut. En speciellt hårt drabbad grupp är, som jag också nämnde ifrågan, de njursjuka som behöver dialys fre gånger . Ochdialyspatienferna är i många fall också utförsäkrade, , , somdet är fråga om för dem, är i dagens läge stora pengar för en redan hårtdrabbad grupp. Min fråga till socialministern, om hon ville medverka tillaft sjukförsäkringsförordningen ändras så atf överlåfelsekvitton får användas,fick jag inget svar pä. Men för mig är svaret på den frågan av stor betydelse,för def är väldigt vikfigt för dem som det gäller att veta om de har landetssocialminister Bakgrunden fill frågan är atf tvåmakar ville dela på rätten till förkortad arbefsfid. De skulle alltså varannanvecka arbeta under fre dagar och sex timmarper dag . Trots aft detta enligt arbetsgivaren skulle vara tillfördel, kunde framställningen inte bifallas - därför att det skulle innebäraeft lagbrott. Såvitt jag vet är dylika framställningar inte så vanliga.Men kanske kunde en sädan tillämpning som jag här nämnt medföra atf det vanliga- dvs. aft kvinnan stannar hemma - blir mindre vanligt. Makarna skulle sålundadela på ledigheten. Kan jag alltså dra den slutsatsen att det inte innebärnågot lagbrott att tillstyrka ledighet enligt vad jag här har redovisat? Om färdigställande av en riksväg mellan och Det är alldeles riktigt som säger, aft lagen ger rätt till förkortning fill tre fjärdedelar avarbetstiden. Men därutöver lägger inte lagen några hinder i vägen föröverenskommelser mellan arbetstagare och arbetsgivare om annan ordning. Def äralltså rätten som är reglerad och ingenfing annat. 41 (vpk): Kan jag tolka def svaret så att rätten finnsaft ta ut förkortad arbetstid mellan och åtta fimmar? Är det korrektuppfattat? Rätfen består i att man har rätt aft förkortafrån fill tre fjärdedelar av arbetstiden. Därutöver fårarbetsgivare och arbetstagare komma överens om hur rätten skall tas i anspråkinom den ramen. 10 § Meddelande om svar på interpellation 1980/81:86 Interpellationnr 86 av skulle ha besvarats av Efter överenskommelse kommer interpellafionen 11§ Svar på fråga 1980/81:209 om färdigställande av en riksväg mellan ochNarvik Per har frågat socialministern - som ansvarigtstatsråd för def nordiska samarbetet - vilka åtgärder som från svensk sida ärvidtagna eller avses aft vidtas för att den norska vägdelen av riksvägen mellanKiruna och skall byggas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Om färdigställande av en riksväg mellan och Utbyggnaderi av vägen på den norska sidan av gränsenföljer den planeringsordning som gäller i . I Norsk Vegplan för perioden1978-1981 har förutsatts aft vägen byggs ut som sommarväg före utgången av år1982.