prot · G40919 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag hade faktiskt inteväntat mig den här reaktionen från jordbruksministern. Ja, det kankanske betraktas som en Nr 19 pekpinne om vi uppmärksammar ettproblem och säger alt del borde lösas på Fred-icen den '' "" annat sätt, alt vi bör ta upp denna fråga eftersom viändå beviljar 7 november19S0 anslag till idrottsrörelsen, osv.Vi måste väl ändå vara intresserade av hur medlen används och hur sådana här negativa fenomenuppslår i idrottsrö- Om skördeskade- '''sen.Anser man att det är pekpinnar, då är man överkänslig, tycker skyddet 'S' Attjordbruksministern så klart deklarerar att han inte tänker ta något initiativi den här frågan, det hade jag alltså inte väntat mig. mig en mermänsklig inställning i förhållande till dessa problem. mycket,mycket märklig hållning som jordbruksministern ger uttryck för. 58 Jordbruksministern : Herr talman!Det är inte fråga om någon överkänslighet. Nåja, det kan kanske uppfattas så idel här fallet - när del gäller vem som har att sköta detta. Jag hävdar attregeringen inte skall lägga sig i det. Det är idrottsrörelsen själv som skallklara ut det. Därvidlag är min uppfattning absolut klar. Sedan hänvisar jag till vad jag förut sade,att det naturligtvis kan åligga regeringens ombud i riksidrottsstyrelsen altföra en sådan här diskussion. Men regeringen - och jag - kommer inte att lanågra andra initiativ för att sätta fart på del som är uteefter. 59 HANS i (vpk): Herr talman!Del är klart att regeringens ombud inte kommer att väcka några frågor somregeringen inte är intresserad av all driva. Delta är ju delsamma som alt läggalocket på och säga: Jag struntar i den här frågan, det fixar sig nog. Dettycker jag är en mycket lös och dålig hållning. 60 Jordbruksministern : Herr talman!Det senaste uttalandet av vittnar ju bara om alt han dåligtkänner regeringens ombud. 9 § Svar på interpellation 1980/81:14 och fråga 41 omskördeskadeskyddet 61 Jordbruksministern : Herr talman!Bengt Silfverstrand har frågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidta medanledning av rapporten "Skördeskador i nordvästra 1980", om jagär beredd alt medverka till ett system för skördeskadeskydd som bättre än detnuvarande tillgodoser de enskilda jordbruksföretagens behov samt när regeringenkan förväntas ta ställning till utredningsförslaget om nytt skördeskadeskydd. har frågat mig om jag anser det möjligtatt skyndsamt förändra skördeskadeskyddet i så måtto att flera grödor omfattas av skyddet 108 och att en individuell anpassningför olika grödor blir möjlig. Nordvästra hade enonormalt hög nederbörd. Till följd härav inträffade betydande skördeskador påbåde jordbruksgrödor och fältmässigt odlade trädgårdsgrödor. I samband med attjag besökte de mest utsatta delarna av området tillsattes en arbetsgrupp sombestod av företrädare för berörda länsstyrelser och lantbruksnämnder samt förLantbrukarnas riksförbund och . Arbetsgruppenhar överlämnat den i interpellationen åberopade rapportentill regeringen. Där föreslås att ersättningar bör utgå för skador påträdgårdsgrödor, åkerbönor och konservärler. Förslagen har remissbehandlats.Regeringen har förelagt förslag i frågan i den framlagdapropositionen med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten /81. Regeringens förslag innebär att statsbidrag lämnas förskador på trädgårdsgrödor från det s. k. naturkatastrofanslaget. Bidragenföreslås utgå utan behovsprövning. Utredningen om skördeskadeskyddet lämnade sillbetänkande Nytt skördeskadeskydd. Utredningen lade fram två alternativa förslagtill framtida system för skördeskadeskyddet. Del ena består av nuvarandeområdesskydd med individuella kompletteringar i form av bl. a. lån och bidrag.Del andra är ett låne- och bidragssystem grundat på individuell skadebedömning.Möjligheterna till en övergångslösning har också tagils upp. Belänkandet har remissbehandlats.Remissinstanserna har delade meningar om förslagen. Båda alternativen harförespråkare. Flera instanser har inte förordat något av alternativen. Olikakompletterande utredningar föreslås. För egen del anser jag att den största svagheten med delnuvarande skördeskadeskyddet är att den enskilde jordbrukaren inte kan varasäker på att få ersättning när han drabbats av en stor skördeskada. Jag villdock framhålla att regeringen genom beslut omtillfälliga ändringar av skyddet förbättrat dess effektivitet. Dessa ändringarhar i huvudsak gått ut på att individuellt beakta totalskador på olika grödor.Del är enligt min mening angeläget all skördeskadeskyddet blir effektivare närdel gäller alt ge de enskilda jordbrukarna ett skäligt ekonomiskt skydd när enstörre skördeskada har inträffat. Del är därvid en fördel om så många grödorsom möjligt kan omfattas av skyddet. Det utredningsmaterial som f. n. finns har vid beredningenav utredningens förslag visat sig vara otillräckligt som underlag för ettslutligt ställningstagande till ändringar i skördeskadeskyddet. Jag har därförför avsikt alt föreslå regeringen att ge vissa uppdrag omkompletterande utredningar vid sidan av arbetet inom jordbruksdepartementet.Jag räknar med att dessa skall kunna genomföras ,varefter arbetet med en proposition bör kunna slutföras. 62BENGT SILFVERSTRAND (s): Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på min interpellation. Att dömaav den fråga i samma ämne som ställde några dagar efter det att interpellationen framställts tycksnumera även ha kommit till insikt om att vårt nuvarandeskördeskadeskydd är förlegat till sin konstruktion. Detta hälsas i så fall medtillfredsställelse. När nu regeringen sent omsider beslutat föreslå riksdagenall bidrag skall utgå för skador på trädgårdsgrödor i nordvästra tillföljd av de extrema nederbördsförhållandena i detta område under den gångnasommaren vill jag gärna erkänna alt förslaget till stora delar fått enacceptabel utformning. Trädgårdsnäringen befinner sig i en mycket brydsamekonomisk situation. Den otillfredsställande lönsamhetsutvecklingen undersenare år sammanhänger till inte oväsentlig del med energiprisernasutveckling. Oljeprishöjningarna har sålunda för branschen medfört i detnärmaste fördubblade uppvärmningskostnader . Riskerna ärmånga gånger uppenbara att odlingar senareläggs, beroende på alt man är oroadför oljeprisstegringar. Man får då en kortare kultur med mindre bärighet. Växthusodling drivs inte sällan i kombination medfrilandsodling. Näringen är starkt koncentrerad till , och av dess totala produktionsvärde ligger på de båda . Trädgårdsnäringeni nordvästra är väl etablerad, men för många företag har sommarensskyfallsliknande regnoväder blivit en extra svår belastning ovanpå ett på grundav kostnadsutvecklingen redan pressat konkurrensläge. Återverkningarna kan blimycket kännbara, och regionen kan komma alt drabbas hårt, om störningar skulleuppstå i sysselsättningen. Antalet sysselsatta inom trädgårdsnäringen inordvästra kan uppskattas till ca 1 000 under säsongtid. I en situation där man kräver uppoffringar av stora medborgargrupperär det av yttersta vikt att även den typ av katastrofbidrag som det nu är frågaom får en rättvis utformning och fördelning. Det är de mest utsatta som iförsta hand behöver hjälp. Mot denna bakgrund känner jag en viss tveksamhetöver att regeringen stannat för att bidragen inte skall behovsprövas, trots attdetta förordats av såväl lanlbruksslyrelsen som riksrevisionsverkel. Jag ärtveksam av två skäl. Den första anledningen till min tveksamhet är alt det äruppenbart att skadorna i en del fall uppkommit till följd av bristfällig . o. m. obefintlig dikning av vissa arealer. Liksom jordbruksministern har jagsjälv studerat området och kan påslå detta. För att ta ett konkret exempel kanjag nämna att man inom ett stort sommarstugeområde i Farhult, en av de platserdär trädgårdsodlingarna fått särskilt stora skador, har haft problem medöversvämningar - inte bara utan även med mer normala regnmängder- på grund av att vissa lantbruk inte brytt sig om att ordna någon dikning,trots att lån utgår för sådana företag. Eftersom jordbruksministern besökte området villjag fråga honom, om han känner till de här förhållandena och om han har någonuppfattning om omfattningen av de lån som utgått till dikningsförelag i området.Jag avser hela del område där bidrag nu kan komma i fråga. Att nubehovsprövning i vanlig ordning inte skall ske hindrar väl ändå inte alt lantbruksnämnderna och näringens egna organisationer,vilkas insatser i andra sammanhang betytt myckel för utvecklingen inombranschen, medverkar till att fördelningen av bidragen sker på ett rättvistsätt. Jag utgår också från att regeringen vid meddelande av närmareföreskrifter rörande bidragsutbetalningen understryker betydelsen av sådankontroll. När del sedan gäller det önskvärda i att undvika enbyråkratisk och administrativt tung handläggning delar jag jordbruksministernsuppfattning. Del gör jag inte minst mot bakgrunden av alt jag vet alt odlarnasplanering för nästa säsong är nära förestående och att en snabb handläggning avbidragsansökningarna därför är nödvändig. Den andra anledningen till att jag sätter frågetecken föralt behovsprövning inte skall ske är risken för alt dubbla ersättningar kankomma att utbetalas. Ett exempel på skador som regleras genom försäkring ärhagelskador. Jag vet att skadorna inom vissa delar av området förorsakats avkraftiga hageloväder. Att ersättning från hagelskadeförsäkring skall frånräknasandra bidrag kan synas vara en självklarhet. Men eftersom lantbruksnämnden iMalmöhus län tidigare uttryckt tvivel på möjligheterna att kontrollera attdubbel ersättning för skördeskador inte utbetalas, vill jag ändå hajordbruksministerns besked om att garantier skapas för att detta undviks. En rättvis fördelning av de resurser som står tillförfogande för hjälp till kataslrofdrabbade trädgårdsodlare måste vara enorubblig princip när regeringsförslaget skall verkställas. När det gäller vilket syslem för skördeskadeskydd som ifortsättningen skall tillämpas noterar jag att jordbruksministern i principinstämmer i den kritik som inte minst från småbrukarhåll riktats motorättvisorna och slumpmässighelen i del nuvarande skördeskadeskyddssystemel. Jag har emellertid svårt att förslå att en fråga somblivit så grundligt utredd och där bristerna i systemet framstår som såuppenbara skall behöva utredas och förhalas ytterligare. Ju närmare man granskar det nuvarande s. k.områdesskyddet, desto klarare avslöjas dess orimligheter. Nog är det välorimligt, , att av de utbetalda medlen i områdesskyddelskulle behöva omfördelas för att ersättningarna skall överensstämma medverkliga skador! Och nog är det väl orimligt att i genomsnitt ca 6 000 jordbrukareper år med nuvarande områdesskydd inte får någon ersättning alls, trots att dehar individuellt beräknade skördeskador som är större än självrisken! Antaletjordbrukare som får för liten ersättning kan uppskattas till ungefär 12 000. Det finns alltså två väsentliga problem iskördeskadeskyddet: dels får åtskilliga jordbrukare för liten ersättning,varför de saknar ett skydd som uppfyller rimliga anspråk på ettskördeskadeskydd, dels får en stor del av jordbrukarna alltför stor ersättningi förhållande till sin skada. Ja, i vissa fall utgår t. o. m. ersättning förarealer som över huvud taget inte drabbats av någon skördeskada. Nuvarandeskördeskadeskydd tillkom mot bakgrund av de erfarenheter man hade av skördeskador . Sedandess har jordbruket som bekant förändrats avsevärt. Anser ändå inte jordbruksministern alt ettskördeskadeskyddssystem som är behäftat med så uppenbara brister och orättvisorsom det nuvarande överlevt sig självt och praktiskt taget omgående är moget fören ayskrivning? Detta inte minst mot bakgrund av all den utredning om nyttskördeskadeskydd som jordbruksministern fick tillgång till redan i maj i fjolinnehåller väl genomarbetade förslag till rättvisare normer. Där presenterasockså möjligheter till övergångslösningar. Kan vi räkna med jordbruksministerns medverkan till ettindividuellt anpassat skördeskadeskyddssystem omfattande fler grödor än som f.n. ingår i systemet? 63INGVAR (): Jag vill tacka jordbruksministern för svaretpå min fråga. Svaret avser också interpellation i sammaärende. Jag vill något kommentera svaret och dessutom ställaytterligare några frågor. Svaret är positivt, bl. a. i så måtto altjordbruksministern säger all stöd ur naturkatastrofanslagen kommer att utgå förde omfattande skadorna på de fältmässiga grönsaksodlingarna i nordvästra . Det är emellertid angeläget att de enskilda odlarna snabbtkan få ett klart besked. De är i färd med all planera för nästa årsodlingar. Det gäller då anskaffa utsäde, planera gödslingen, osv. Ekonomin är imånga fall i botten. Man lever på lån, och många är väldigt oroliga för hurframtiden skall utveckla sig. Jag vill därför fråga jordbruksministern: jordbruksministern att besked till den enskilde odlaren kan lämnas? Den arbetsgrupp som arbetat med frågorna i del hårtdrabbade hade också med förslag om stöd för åkerbönorna ochkonservärlerna. De odlas ju i stor omfattning i området, och det är helt klartalt skadorna är mycket stora. Jag undrar: Är jordbruksministern beredd att geett besked om just dessa odlingar kan få ett stöd ? Då det gäller övriga lanlbruksgrödor förekommer storavariationer i odlingarna, från lotalskador till normal skörd i vissa fall. Förvallgrödor och potatis har det ju aviserats alt man skulle få individuellakompletteringar , och det anser jag vara bra. Jag vill därmed också ställafrågan: Anser jordbruksministern alt del finns möjligheter att för fler grödorän dessa göra individuella bedömningar? Jordbruksministern anser vidare alt den största svagheteni del nuvarande skyddet är att den enskilde jordbrukaren inte kan vara säker påatt en stor skördeskada berättigar till stöd. Jag delar den uppfattningen. Detär också bra att regeringen har beslutat om tillfälligaändringar av skördeskadeskyddet och därmed förbättrat effektiviteten. Jordbruksministern säger i svaret också alt han anser detvara en fördel, om så många grödor som möjligt kan omfattas av skyddet iframtiden. Innebär detta att jordbruksministern är beredd alt föreslå attockså åkerbönoroch konservärter kan komma att omfattas av Nr 19skördeskadeskyddet? I jordbruksministerns svar framhålls vidare att denutredning om nytt skördeskadeskydd som framlagts behöver ytterligarekompletteras. Del skulle vara intressant alt få vela någonting omvilka kompletteringar jordbruksministern avser. antydde att detskulle vara ett nyvaknat intresse hos när vi nu ville titta påskördeskadeskyddet. Jag kan garantera alt det verkligeninte är nyvaknat. Vi följer utvecklingen på det här området, och vi kan, liksomalla andra, konstatera att nuvarande skydd har brister och efter hand måstekompletteras. Men detta är ett väldigt svårt område, och därför lar del tid. Vihar genom de skördeskador som uppträtt fått nya erfarenheter, och vi ärliksom andra beredda all medverka till att problemen skall lösas på ett förnäringen positivt sätt. 64ERIC HÄGELMARK (fp): Dikningsförelag, dvs. sammanslutningar avpersoner som av gemensamt intresse vill dränera sin mark, erhöll i början av1900-talel statsbidrag. Vid den liden fanns hos länsstyrelsernadikningsföretagens styrelseledamöter namngivna. har många av dessadikningsförelag saligen avsomnat. har många dräneringsledningartillkommit, förändrats och körts sönder ulan lantbruksnämndernas vetskap. Meddagens klimat och jordbruksteknik är deras dimensioner för små. I de regler som gäller för dikningsföretagen enligtvallenlagen stadgas bl. a. att man skall tillse att i företagen ingående dikenoch rörledningar alllid hålls i funktionsdugligt skick samt ombesörja rensningoch underhållsarbete. Det stadgas också i vattenlagen beträffandedikningsföretagens styrelse all befattningen med förelagels angelägenheter ejupphör med dikningsföreta-gets färdigställande. Framför allt åvilar detstyrelserna att tillse, att företaget vidmakthålles och alt härför erforderiigaunderhållsarbeten ulföres. Beträffande påföljd för försummelse avunderhållsskyldighet finns också stadgat i vattenlagen all för en skada svararen för alla och alla för en. Efter sommarens kataslrofregn kunde iÄngelholms kommun sätta samman en lista på 60 fastigheter, för vilka behov förelågav länspumpning och kontroll. Av ägarna till dessa fastigheter var åtminstone30 varken grönsaksodlare eller lantbrukare ulan endast enskilda fastighetsägare.Stora värden gick till spillo, som inte kan ersättas genom försäkringar.Människor tvingas att la banklån eller att ta av sina besparingar för attåterställa, reparera eller på nytt införskaffa tvättmaskiner, oljepannor,frysboxar m. m. Det borde vara självklart all även denna grupp av invånareskulle kunna få hjälp från nalurkatastrofanslagel, som ju inte upprättats förnågon särskild kategori av människor. I stället har de enskildafaslighels-ägarna sett sig helt bortglömda i debatten om naturkatastrofen inordvästra . En människas ekonomiska förluster i den aktuellasituationen måste ses i relation till hennes ekonomiska status i övrigt.Förlusterna för enskilda 8 protokoll 1980/81:18-19 fastighetsägare blir proportionellt större än förlantbrukare och lantbruksföretag, som ju har möjligheter att göra avdrag försin växande maskinpark och sin skördeskadeförsäkring. De får subventioner ochkatastrofskydd. Många av dessa enskilda fastighetsägare har i en tidigaresamhällsbildning ulan avtal tillåtits koppla sina avlopp till lantbrukarnasdräneringssystem. Del har skett endast efter personliga överenskommelser ochutan att lantbruksnämnderna kontaktals. Människor som byggt ute på landsbygden under dessapremisser upplever sig som "fredlösa" i katastrofsituationer av detslag som denna sommar förde med sig. Rent juridiskt har de inte rätt attförsvara sin egendom genom att helt enkelt pumpa tillbaka dräneringsvaltnel.Vattnet skadar då åkrar och skördar, och fastighetsägarna kan åläggasskadestånd. I många fall måste vattnet pumpas upp i lankvagnar och köras bort,vilket åsamkar fastighetsägarna stora kostnader. Brunnar och dräneringsanläggningar spolas inte två gångerom året, som del föreskrivs i vattenlagen. Först då kalastrofen är ett faktumoch man kan fastställa stoppet vidtas åtgärder; och då av den enskildelantbrukaren som äger brunnen, inte solidariskt av alla intressenterna iföretaget. Jag vill därför fråga jordbruksministern om han är villigatt medverka till att "avsomnade" dikningsförelag åter får aktualitetoch alt enskilda fastighetsägare får ingå i dikningsföretagen i förhållandetill den andel mark som de förfogar över. Vidare vill jag fråga omjordbruksministern är beredd all medverka till all den myndighet som ansvararför Vegeå vattensystem får undersöka om inte en uppmuddring av detta skullekunna bidra till alt minska översvämningsrisken samt att också fastighetsägareute på landsbygden skall kunna få ersättning från nalurkatastrofanslagel. Jag tycker nog att slår inöppna dörrar med sill inlägg. Vi har verkligen försökt att arbeta med denna frågaså snabbt som det över huvud taget har varit möjligt. har också baravarit i arbete i en ungefär en månad. Förslaget ligger påriksdagens bord, och har att ta ställning till del. Del är nu närmastfråga om hur snabbt arbetar. Jag är rädd för alt , när han säger attdet är fel all det nu inte skall göras någon behovsprövning, gör sig skyldigtill en hopblandning av behovsprövning och andra saker. Denna behovsprövninghar i och för sig inget all göra med hur företagel som sådant är skött ellerhur exempelvis vatlenavledningen ser ut på företagel. När det gällernalurkatastrofanslagel sker det normall en behovsprövning. Enligt min meningskall det inte ske i detta fall, då del ytterligare skulle fördröjaulbetalningslidpunkten. anser ju alt det är angelägel alltiden mellan ansökan och ulbetalningslidpunkten görs så kort som möjligt. Omdel görs en ekonomisk behovsprövning, fördröjer detta hela ärendet, vilketskulle vara till stort men för de människor som är i akut behov av dessapengar. När detgäller olika försäkringar som kan ha utfallit i samband med skadorna, så står del i de förslag som jag har lagt framför alt sådana ersättningar skall dras av, innan bidrag utgår. Jag delar i princip den kritik som mot skörde-skadesystemel som sådant. Systemet tillkom under 1960-lalel,och många jordbrukare - även jag som praktisk jordbrukare - har sagt att delinte fungerar bra. Vi har varit medvetna om att situationen har varit på delsätt som säger. Därför har denna utredning om skördeskadeskyddetarbetat , och ligger förslag framme. Vi skall görakompletterande utredningar för att sedan slutgiltigt kunna ta ställning. Jagvill till säga alt del exempelvis behövs en kompletterandeutredning om behovet av lantbruksstalistik vid ett rent låne- och bidragssystem.Vi måste vela mer om låne- och bidragssystemets utformning och om den framtidaorganisationen. Men jag hoppas all skall ha en propositionatt la ställning till. Min förhoppning är alt alla de som är kritiska dåhjälper till att få fram delta bättre system. Det finns naturligtvis anledning all något nyanseradiskussionen om alt pengarna går till fel jordbrukare. Man har då inte beaktatde individuella åtgärder som vidtagits vid olika tillfällen. Det kan ha gälltregnskador på hö, spannmål eller potatis, utvinlringsskador på höslsåddagrödor, översvämningsskador och frostskador i norra . Vidare måste nogtyvärr en viss felmarginal alltid accepteras. Del är inte helt säkert attpengarna vid ett rent individuellt skydd kommer alt gå bara till jordbrukaresom enligt reglerna i ett sådant syslem är berättigade till ersättning. Vi fårnog även där, på grund av svårigheterna all beräkna exempelvis individuellaskördar, acceptera en betydande felmarginal. frågade när odlarna får besked. Det avgörsnärmast av hur snabbi kan behandla mitt förslag. Så snart riksdagenhar tagit ställning kommer förslaget att skickas över till myndigheterna, somdå ganska omgående bör kunna göra utbetalningarna. Den andra frågan gällde om åkerbönor och konservärlerskall inräknas i dessa skador. Del skall de inte. De får behandlas inom ramenför jordbrukels skördeskadeskydd. Det är skördestatistiska nämndens uppgift attutreda och lämna eventuella förslag till tillfälliga åtgärder inomskördeskadeskyddet. Nämndens förslag brukar komma till regeringen i slutet avnovember. Del skulle ha varit fel att i del här speciellt drabbade områdeträkna in exempelvis konservärler och åkerbönor, när man i övriga delar avlandet inte får ersättning för sådana skador. Den tredje frågan var vilka grödor som kommer all ingå iett kommande syslem. Del kan jag inte ta ställning till . Jag har bara enallmän uppfattning att del är en fördel om systemet som sådant omfattar såmånga grödor som möjligt, och det kommer jag all arbeta för. frågeställning förslod jag inte riktigt.Den debatten kan vi kanske fortsätta sedan utanför kammaren, så jag får litetmera klart för mig vad som egentligen åsyftades. I den mån det finns sådana härdikningsförelag skall de naturligtvis skötas. I har vi genom statensmedverkan förhoppningsvis kunnat få i gång ett mycket stört dikningsförelag i Emådalen,där översvämmade områden i och på andra ställen naturiigtvis har liditskada . Jag vill påpeka att detta naturkalastrofanslag haranvänts i sådana fall som nämner. Det användes efter de storaöversvämningsskadorna i . Då uppkom det skador för just lägenhets-och villainnehavare m. fl., och då ersattes till en viss del sådana uppkomnaskador. Men jag anser att det är farligt alt yrka på all delta skulle vara en generellregel, så all man alltid betalar ut en ersättning från staten så fort envattenskada har uppkommit. Det här anslaget har alllid varit avsett alt ta tilli speciellt stora naturkatastrofsituationer, och jag tror all del ävenfortsättningsvis skall användas för sådana saker. När det gäller enskilda hus och villafasligheler är delofta en fråga om planering från kommunens sida. Del är fråga om tätortensdimensionering av avloppsrör, om de är dimensionerade för alt la emot också destora intag av dagvatten som förekommer i samband med sådana här skyfall.