prot · G409159 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag skulle vilja veta hur man kan dämpa inflationen, närman sparar på det som skall ge konsumenterna skydd och hjälp. Jag vore tacksamom ville förklara det litet närmare. När jag läser den motion som ärhuvudmotionär för, har jag svårt att förstå det resonemang hon nu för. Det ärprecis tvärt emot vad som står i motionen. Också det tycker jag är svårt att fåatt gå ihop. AnL 90 (); utbildningsverksamhet, somtidigare har skett genom det särskilda anslaget Undersökningsverksamhet, harinte gällt den sorts utbildning som tog upp här. Den har gälltutbildning av konsumentvägledare och inte utbildning som vänt sig direkt tillde enskilda konsumenterna. Jag vill betona att vi naturligtvis måste spara överallt.Det går inte att kräva ökade anslag överallt och samfidigt tala om att manmåste spara. När det gäller att dämpa inflationen, så är det givet attallt som får ned kostnaderna har en inflationsdämpande effekt. AnL 91 (vpk): Är det på det sättet man skall få nerkostnaderna, så verkar det ju litet knepigt. Det är ändå sä att somlönerna sänks och priserna höjs får man allt mindre att köpa för. Och hurklarar man den biten, om man också skär ner det skydd och den hjälp som skallvara till för konsumenterna? Det är enomöjlig ekvation. Punkt 3 (anslag till statens pris- och kartellnämnd) I en förberedande votering biträddes reservation 1 avIngvar m. fl. med 133 röster mot 16 för motion 1051 av m.fl. i motsvarande del. 150 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottetshemställan med 150 röster mot 149 för reservation 1 av m. fl. Mom. 1(anslag till för förvaltningskostnader) I enförberedande votering biträddes reservation 2 av m. fl. med135 röster mot 16 för motion 1051 av m. fl. 148 ledamöteravstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 150röster mot 149 för reservation2 av m. fl. Mom. 2(anslag till för undersökningsverksamhet) Nr 159 Utskottets hemställan bifölls med150 röster mot 149 för reservation 3 av den m. fl. Mom. 3(vetenskapligt råd vid ) Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot 149 förreservation 4 av m. fl. Mom. 5 (självständig KO-funktion) Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot 149 förreservation 5 av m. fl. Uppskov med behandlingen av vissa ärenden (AU) Punkt 5 () Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 16 förmotion 1051 av m. fl. i motsvarande del. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 2 § Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /81:26 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden. AnL 92 PER (vpk): Vi är från vår partigrupp medvetna om attalla ärenden inte kan bli föremål för behandling under vårsession.Skulle så kunna ske vore vi ju tillbaka i den gamla ordningen med baravårsession. Men vi anser från vpk-gruppens sida att för oss angelägna ärendenbort bli behandlade under årets vårsession. Då vi inte är representerade iutskotten har vi inte där kunnat framföra synpunkter och krav på behandlingunder vårsessionen av vissa, som vi ser det, viktiga ärenden. Vi har i talmanskonferensen framfört våra synpunkter ochföljer nu upp dessa genom följande särskilda yrkande: att med bifall till utskottets hemställanuttalar att på grund av ärendenas vikt arbetsmarknadsutskottet icke så skulleha dröjt med behandlingen av motionerna 1980/81:218, 1980/81:282, 1980/81:330,1980/ 81:831 och 1980/81:2112 att behandlingen måste skjutas fill nästariksmöte samt att talmanskonferensen icke bort utan erinran ha godkäntutskottets begäran om uppskov med behandlingen av dessa motioner. Jag yrkar bifall till detta nu framställdayrkande. AnL 93ELVER (): Per var mycket hovsam i tonen ochsade att han var medveten om att inte alla ärenden kunde behandlas under envårsession. Utformningen av ett ekonomiskt stöd till flerbarnsfamiljer Ändå hademan bestämda önskemål från vpk-håll. Det kanske då finns anledning att kortredogöra för motiven till att vi i arbetsmarknadsutskottet har föreslagit attjust de här motionerna skall skjutas upp - detta inte minst med tanke på attvpk på praktiskt taget varje utskottsområde har yrkanden att ställa. har rekommenderat att vi skall skjutaupp de ärenden som utan våda kan vänta - det gäller då bl. a. frågor som intehar med budgeten att göra - för att få en jämnare ärendefördelning. Arbetsmarknadsutskottetsskäl för att förorda ett uppskov med behandlingen av just de i förteckningen ibetänkandet uppräknade motionerna är följande. För det första handlar dessa motioner om arbetsrättsligafrågor. Det är ett helt arbetsblock som vi föreslår skall skjutas . För det andra har vi redan remitterat en del ärenden bl.a. till . Några ärenden avser vi att vid sammanträde remittera till arbetsmarknadens parter, bl. a. därför att de rör svåraoch komplicerade frågor, och vi vill därför ha parternas syn på dem. För det tredje - och det är inte oväsentligt för kammarenatt veta det - har många av de motioner som vpk vill ha behandlade redanbehandlats under innevarande . Så sent som behandladesflertalet av de frågor som vpk nu ånyo har tagit upp. På den gamlatvåkammarriksdagens tid var det ett direkt förbud att få samma ärende behandlattvå gånger under samma riksdag. finns inte detta förbud kvar, men såvitt jagförstår är avsikten ändå inte att man skall föra upp samma ärende flera gångerunder samma . Slutligen vill jag säga till Per att jag seringet negativt i att vi behandlar en del ärenden just . Frånarbetssynpunkt är det en klart bättre tid. Därmed inte sagt att vi inte ocksåkan ge ärendena en bra behandling under en vårsession. Men det finns skäl attdröja med just dessa frågor, och därför vill jag. herr talman, yrka bifall tillutskottets hemställan. Utskottets hemställan bifölls med279 röster mot 16 för det av Per under överläggningen framställdayrkandet. 3 § Utformningen av ett ekonomiskt stöd tillflerbarnsfamiljer Föredrogs socialutskottets betänkande 1980/81:44 omutformningen av ett ekonomiskt stöd till flerbarnsfamiljer (prop. 1980/81:188). AnL 94 GÖRANKARLSSON (s): Till detta betänkande har socialdemokraternai socialutskottet avgivit två reservationer. Den första är ett fullföljande avvårt avslagsyrkande på regeringens proposition om barnbidrag tillflerbarnsfamil- Vireserverade oss redan när principbeslut fattades för . Viansåg att någon ändring av barnbidragen inte borde ske förrän familjeekonomiskakommittén och bostadsbidragskommittén kommit med sina förslag. Att, såsom regeringen gjort, vänta att skallbesluta innan utredningarna är klara, hör inte till vanligheterna. Det är attnonchalera och att ta ställning innan alla fakta finns på bordet. Det betyder inte, som jag framhöll i den debatt somföregick principbeslutet, att vi ställer oss avvaktande och är kallsinnigatill flerbarnsföräldrar-nas problem och deras ekonomi. Deras ekonomi ärsäkerligen, liksom de flesta familjers med barn, betydligt sämre än för någraår sedan - ett resultat av de borgerliga regeringarnas ekonomiska politik. Vi föreslår i stället att de pengar det är fråga om läggspå bostadsbidragen. Därigenom kommer pengarna främst till de familjer som harlåga inkomster och som drabbats av den förda regeringspolitiken. Jag hänvisar i övrigt till den debatt som fördes närprincipbeslutet fattades, som visar skillnaden mellan vår uppfattning och deborgerligas, och yrkar bifall till vår reservation nr 1. I ett andrahandsyrkande, om reservation 1 ej vinner riksdagensbifall, föreslår vi bifall till motion 2183, dvs. till reservation 2. Vi finneringa skäl att låta flerbarnstillägg utgå även till familjer där två personersammanbor och det i familjen finns dels gemensamma barn - såvida inte det rörsig om minst tre -, dels barn till den ena av kontrahenterna. I dessa fallutgår underhållsbidrag eller bidragsförskott till det eller de barn som inte ärgemensamma. Därigenom är dessa familjer tillförsäkrade att alltid få mer ån vadsom gäller för familjer i övrigt. Vi finner detta ur rättvisesynpunkt vara felaktigt och harprotesterat genom att reservera oss för en motion av och . Jag yrkar bifall också till vår reservation nr 2. AnL 95 (vpk): kommunisterna är motståndaretill flerbarns-bidrag, och det har vi också deklarerat i samband medprincipbeslutet. Vi ser barnbidraget som en generell medborgerlig rättighet,knuten till barnen, och därför skall det också vara lika för alla barn. Det gördet självklart för oss att i det här fallet, när vi i vår motion inte har någotsärskilt yrkande om avslag på propositionen, rösta på den socialdemokratiskareservationen 1. Vår motion i det här ärendet har två yrkanden. På denförsta punkten har vi varit en smula kritiska mot principen att man skall hakvinnan som bidragsmottagare i samtliga fall, alltså även i de fall där mannenhar den rättsliga vårdnaden. Vi tycker det vore mer konsekvent, mer rättsligttillfredsställande och mer i överensstämmelse med modern familjerättslig huvud taget att bidragsmottagandet sä att säga följde vårdnadsha-varen. Nuär emellertid detta, som utskottet i sin skrivning i viss mån visat, enmarginell fråga - närmast en bagatell - och vi tänker inte yrka bifall till motionenpå den punkten. Utformningen av ett ekonomiskt stöd till flerbarnsfamiljer Utformningen av ett ekonomiskt stöd till flerbarnsfamiljer Den andra punkten ämnar vi däremot yrka bifall till. Dengäller hur familjebegreppet skall tolkas och tillämpas. Vi menar att skall mannu ha flerbarnsbidrag över huvud taget, så skall det betalas ut på ett sådantsätt att den formella rättvisan står i bästa möjliga överensstämmelse med denmateriella rättvisan. Om flerbarnsbidraget är avsett att vara en lättnad fördem som har speciellt stor försörjningsbörda genom speciellt många barn, dåskall också alla hushåll som har speciellt många barn ha detta bidrag. Detskall inte vara någon kategoriklyvning så att somliga flerbarnshushåll hamnar idet läget att de inte får bidraget, medan andra får det. Därför tycker vi bl. a. att det är felaktigt när utskottethar en definition av familjebegreppet som innebär att om två personer ärsammanboende, har var sina barn och är gifta får de flerbarnsbidrag, men om deår ogifta får de det inte. Vi kan inte se att man på det sättet skalldiskriminera en viss samlevnadsform. Vi menar att man konsekvent skall gå påhushållsprincipen. Utskottet säger att det i och för sig finns skäl som talarför det, men man finner ändå inte anledning att ändra sitt ställningstagande.På den punkten kommer vi att fasthålla vid att man skall gå påhushållsprincipen. Härvidlag är vi naturligtvis också i motsättning till detsocialdemokratiska kravet, som vi tycker är underbyggt med ett litetegendomligt resonemang. Socialdemokraterna vill i reservafion 2 inte gå med påatt räkna ihop barn som inte är gemensamma för de sammanboende föräldrarna, ochdet gör de med argumentet att dessa barn får antingen bidragsförskott ellerunderhållsbidrag. Ja visst, men att vara mottagare av bidragsförskott ellerunderhållsbidrag har aldrig i något annat sammanhang ansetts diskriminerandenär det gäller rätten att uppbära barnbidrag. Dessutom kommer faktiskt även medsocialdemokraternas förslag ensamföräldrar som har tre barn eller fler att fåflerbarnsbidrag, trots att' de naturligtvis mycket väl kan vara mottagare avbidragsförskott eller underhållsbidrag. Vi tycker inte att gränsdragningen ärspeciellt konsekvent, och därför fasthåller vi vid vår egen princip, som vianser är den mest konsekventa och den som bäst överensstämmer också med denmateriella rättvisan, nämligen att man skall följa hushållsprincipen. De somhar många barn skall, oavsett samlevnadsform och oavsett om barnen ärgemensamma eller ej, ha denna speciella förmån. De som inte har många barnskall inte ha den. AnL 96KARIN (); Vi behandlar nu en mycket välkommenproposition gällande stöd till flerbarnsfamiljerna. Av de motioner som harväckts i anledning av propositionen vill jag först bemöta socialdemokraternasmotioner, där man yrkar avslag på propositionen. har i ett beslut fastslagit attinföra ett flerbarnstill-lägg, och det finns inte någon anledning attompröva det beslutet. De brister som är förenade med en höjning avbostadsbidragen kommer jag längre fram i mitt anförande att beröra. Med anledning av vpk-motionen om vilket familjebegrepp somskall användas vid utbetalning av flerbarnstillägget uttalar utskottet att detinte är lämpligtatt just nu frångå det familjebegrepp som använts i skattelagstiftningen och iden allmänna försäkringen. Ett vidare samboendebegrepp berörs i densocialpolitiska samordningsutredningens huvudbetänkande, och det är möjligt längre fram kommer att förändra familjebegreppet. Flerbarnsfamiljernas situation har ej varit specielltuppmärksammad. I vissa debatter där man diskuterat vad det beror på att så fåbarn föds i har man nämnt de problem av ekonomisk natur som följer avatt man i en familj har fler än två barn. Unga föräldrar tar för givet att maninte har råd med mer än två barn, och det äger också sin riktighet . Vivet att varje nytt barn ökar påfrestningarna på barnfamiljernas ekonomi. Detblir fler munnar att mätta, det blir fler kroppar att klä, och det kostar merapengar. Detta samband mellan flera barn och svag ekonomi har dock inte kunnattränga igenom, och klagomålen från denna grupp har inte varit av det högljuddaslaget. Men att hälsan tiger still äger inte sin riktighet i detta fall.Barnfamiljerna har problem att klara sin ekonomi. Det är därför ett steg i rättriktning att man tillerkänner flerbarnsfamiljerna ett speciellt tillägg i formav extra barnbidrag. När det gäller familjer med fler än tre barn och medendast en familjeförsörjare har man kunnat konstatera att det krävs enbetydande inkomst för att denna familj skall nå upp till existensminimum. Harfamiljen fyra barn krävs en inkomst av ca . Skulle båda makarnaförvärvsarbeta, räcker det med en inkomst av . för att ge samma levnadsnivå. är den praktiska verkligheten sådan att är manfyrabarnsförälder klarar man inte praktiskt av att ta barn till daghem ellerdagmamma , arbeta utom hemmet och och nättersköta hemmet och barnen. Man har inte något val, utan en av föråldrarna stannari hemmet och tar vård om barnen. Detta ger då en betydligt sämre ekonomiskutdelning. Bostadsbidrag utgår inte till en familj med så hög inkomst som . Därför ger tillägget till barnbidraget den bästa effekten för dessafamiljer. Även för en låginkomsttagare i flerbarnsfamiljer ger tillägget ettverkligt behövligt tillskott. Det är viktigt att flerbarnsfamiljerna får samhålletsstöd. Att man i ett ekonomiskt trängt läge prioriterar dessa familjer visar hurallvarligt socialministern ser på deras situation. Många familjer har velatskaffa fler barn, men sund ekonomisk planering har visat att kostnaderna skullebli alltför höga. När man diskuterar flerbarnsfamiljernas situation, ger manvanemässigt två lösningar på deras problem; Bygg fler daghem och satsa pålåginkomst-familjerna! I bästa välmening ger man dessa råd, utan att närmaresätta sig in i den verkliga situationen. Låginkomstbegreppet är inte såensidigt som vi länge trott. Det är i högsta grad relativt. Förhållandet mellaninkomsten och hur många som skall leva av denna inkomst har inte ifrågasatts.En låginkomsttagare med flera barn är alltid en låginkomsttagare, medan en Utformningen av ett ekonomiskt stöd till flerbarnsfamiljer Utformningen av ett ekonomiskt stöd till flerbarnsfamiljer familj somär höginkomsttagare med flera barn paradoxalt nog även kan vara enlåginkomstfamilj. Jag har tidigare jämfört inkomster och antaletförvärvsarbetande i familjerna och visat att antalet barn i familjen ocksåbestämmer vilken konsumtionsnivå man har råd med. Bostadsbidragen ger ingenhjälp till den som har hög inkomst och flera barn. Att flerbarnstillägget ärett bra tillskott är entydigt. Valet av administrationsform för barnbidraget är också ettgott val. Reglerna för de båda bidragsformerna överensstämmer i huvudsak. Utbetalandetav flerbarnstillägget skall ske till barnets rättslige vårdnadshavare. Vidgemensam vårdnad uppbär modern tillägget, men det finns möjlighet att överföradet till mannen. Viktigt är att barnbidrag och flerbarnstillägg kommerbarnen till godo. Andra sätt att överföra tillägget har naturligtvisdiskuterats. Inte minst de ibland uppkomna svårigheterna med att bestämmafamiljetillhörighet har gjort den diskussionen nödvändig. Vi ser att det ärviktigt att informationen går ut till den berörda vårdnadshavaren när reformenträder i kraft. Utskottet ser positivt på genomförandet avflerbarnstillägget. Ett fjärdedels barnbidrag till tredje barnet och ett halvtbidrag till varje ytterligare barn ger direkt till vårdnadshavare denekonomiska hjälp som behövs när man har fler än två barn. Jag yrkar,herr talman, bifall till utskottets hemställan. AnL 97 (): Jag vidhåller att flerbarnsfamiljerna säkertkan behöva höjda bidrag jämfört med vad de haft förut. Men varför ha så rasandebråttom? Varför kan man inte vänta tills utredningarna blir klara och därefterta det principiella beslutet? Här rör det sig om ett viktigt principbeslut, och jag kaninte se det som annat än en nonchalans mot , att man hux flux beslutarsig för en ny gradering av barnbidragen och barnfamiljerna. sade att riksdagenhar godtagit förslaget. Ja, det har visserligen gjort men med endastnågon rösts övervikt. Därför har vi velat använda det här tillfället att pånytt försöka få de borgerliga att ta reson. AnL 98JÖRN (vpk): Det otillfredsställande, , äratt ni blandar ihop principer på ett förvirrande sätt. De allmänna barnbidragenbygger på principen om omfördelning mellan barnfamiljer och icke barnfamiljer.De är alltså inte inkomstrelaterade. Sedan har vi andra sociala bidragsformersom är direkt inkomstrelaterade, som bygger på omfördelning från höginkomsttagaretill förmån för lägre inkomsttagare. Det är två helt olika fördelningsprinciper,som i den svenska socialpolitikens historia har hållits skilda. Ni blandar ihopdetta på ett rörigt sätt i er filosofi. Det får då ekonomiskt den följden atten del av de pengar som borde ha använts och som ni själva påstår att nivill skall användas till en inkomstmässig omfördelning i själva verket kommeratt användas delvis till att soulagera höginkomsttagare med flera barn, vilketalltså är emot den princip som ni själva proklamerar. Det hade varit mycket mer tillfredsställande att följa detsocialdemokratiska resonemanget, att barnbidragen bygger på en princip- detskall vara lika för alla barn. Sociala bidrag som skall ha en reninkomstomfördelnings-effekt skall bygga på andra principer - de skall intebyggas på att barn skall ha olika bidrag beroende på hur många de är i vissafamiljer. Det är inte heller tillfredsställande att ni inför en nylag med ett familjebegrepp som redan är föråldrat. När man inför en ny lag, börman tvärtom bringa familjebegreppet i överensstämmelse med den modernafamiljerättsliga syn som faktiskt råder sedan 1973 års familjerättsreform. Utformningen av ett ekonomiskt stöd till flerbarnsfamiljer AnL 99KARIN (): Vi ser det inte som någon nackdel atttillförsäkra flerbarnsfamiljerna ett ekonomiskt stöd . Det finnsåtskilliga saker därutöver som återstår för att ge flerbarnsfamiljerna sammaekonomiska situation som familjer utan barn. Det återstår för de utredningarsom just nu arbetar rätt många saker att fillrättalägga i fortsättningen. Flerbarnsfamiljerna har , som jag tidigare nämnde,betydande svårigheter att ekonomiskt klara sin situafion. När det gällersocialhjälp till barnfamiljer vet vi att flerbarnsfamiljerna tillhör den gruppsom får den största delen av denna hjälp. Det tyder på att flerbarnsfamiljernahar de största behoven. Prishöjningarna har ju inte låtit vänta på sig, ochdärför är det väl alldeles riktigt att inte heller denna inkomstförstärkninglåter vänta på sig. Vi blandar ihop principer, påstår , men dettaär ett väldigt effektivt sätt att ge ett inkomsttillskott till de barn sombehöver det, dvs. de barn som finns i flerbarnsfamiljerna. Att använda sammasystem att administrera dessa inkomsttillskott som man använder för attadministrera barnbidraget är både praktiskt och billigt. Det ger ett ytterstlitet utrymme för att begå någon typ av fusk, och bl. a. däri har det sinfördel. AnL 100 (vpk): Jag skall ta upp tiden med en sista replik. Effektivt stöd talar om. Men det är justdet som det inte är, till följd av den sammanblandning av principer som ni harföretagit. Låt mig ge ett kort och enkelt pedagogiskt exempel. Vi hartvå trebarnsfamiljer. Den ena familjen är höginkomsttagare, den andra ärlåginkomsttagare. Genom er princip får de ett lika stort tillskott. Jag frågarhelt enkelt; Hade det inte varit bättre att spara in det där extra tillskottettill höginkomsttagarfamiljen och ge låginkomsttagarfamiljen, som ju ändå måsteha det betydligt svårare med sina tre barn, ett större tillskott än vad ni nu förmårge? Ni slösar så att säga bort pengar på ett sätt som gör inkomstomfördelningenbetydligt sämre än vad den skulle kunna ha varit. Jag vidhåller att på den punkten är det socialdemokratiskaresonemanget, som vi också har fört tidigare i dessa debatter, det riktiga. 10Riksdagens protokod 1980/81:158-159 Utformningen av ett ekonomiskt stöd till flerbarnsfamiljer AnL 101GÖRAN (): Jag bestrider inte att det föreligger behovav ekonomisk hjälp åt barnfamiljer. Alla barnfamiljer behöver hjälp, förkostnaderna är stora. Och det är ju den borgerliga regeringens ekonomiskapolitik som har åstadkommit besvärligheter för barnfamiljerna. Det vi vänder oss emot är att ni så snabbt fattar ettprincipiellt beslut som är ett nytt inslag i bilden i vårt lands socialpolitik. AnL 102 (); Jag vill återigen använda mig av det exempelsom jag hade i mitt första anförande. Det finns alltså, trots att man har enrelativt hög inkomst, hos dessa höginkomsttagare en låginkomstprofil, beroendepå marginaleffekter i form av skatter och brister i fråga om att kunna erhållabostadsbidrag. Det gör att man i handen har väldigt litet pengar att röra sigmed. Det beror också på om båda makarna i en flerbarnsfamiljhar svårt att gå ut i ett förvärvsarbete. Kan man göra det så har man snabbt enhelt annan situation, eftersom man får ett annat skatteläge. Jag tycker att det är väldigt bra-och utskottet delar minuppfattning-med stödet till flerbarnsfamiljer. Jag tycker också att det är braatt det kommer , när vi vet att flerbarnsfamiljerna har denna svårasituation, och att det finns ytterligare utrymme för att stödjaflerbarnsfamiljerna. Mom. 1(avslag på propositionen m. Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot 149 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (familjebegreppet vid prövning av rätten tillflerbarnstillägg) I en förberedande votering biträddes reservation 2 av m. fl.ined 139 röster mot 16 för utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 2184 av m. fl. 144 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 162 röster mot 135 för reservation2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 4 § Föredrogs betänkande 1980/81:45 om vissa författningsändringar till följd av omorganisation, m. m.(prop. 1980/81:177) Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs trafikutskottets betänkande 1980/81:32 omteletaxor. AnL 103 (): Telefontaxorna är av ganska stor betydelse förmånga av oss, inte minst med hänsyn till den telefontäthet som har. Telefonkostnaderna för abonnenten är uppdelade i tvåavsnitt, dels en kvartalsavgift och dels en samtalsavgift. Kvartalsavgifternaha varit differentierade på det sättet att , och haren taxa, den högsta kvartalsavgiften. Vidare har närområdena utanför ,och samt en annan taxa, som i regel varit 1 kr.lägre per kvartal: Slutligen har övriga haft en annan taxa som varitfrån början . lägre än i storstadsområdena. Anledningen har varit att man istorstadsområdena når många fler abonnenter med hjälp av lokaltaxa än man gör iglesbygdsområdena, där man i ganska stor omfattning får använda rikssamtal föratt nå människor man behöver ha kontakt med.