prot · G40993 · 1980-12-31 00:00:00 — I den mån den nya ordningen med kravet på opartiskhet ochbalans i varje enskilt program inte leder till en förlamande självcensur såleder den till ökad byråkrati - en ökad byråkrati med atf handha en ström avsmåkifsliga anmälningar och en ökad byråkrati genom de nya anvisningarna förradionämnden. Vi vidhåller också kravet att demokratistadgandet i radioavtalefskall behålla sin hävdvunna innebörd, men göras tillämpligt också på jämlikhetmellan könen och annan jämlikhet. Det finns ingen argumentation i utskottetsbetänkande som kan föranleda oss att ompröva de kraven. Utskottethänvisar märkligt nog fill radiokoncernens självständighet, när det avstyrkerkravet på att och Lokalradio skall lämna . Def är nämligen inte alls fråga om aft med det kravetattackera radions och televisionens självständighet utan i stället aft stärkaoch främja självständigheten. Det är fråga om att undanröja ett hinder förbolagen att leva upp till just kraven på oparfiskhet och balans. är en typisk klassorganisafion med en påtagligt ökandepolifisk verksamhet i viss riktning. Den är dessutom både odemokratisk ochantidemokratisk. har en rad bindande krav påsina medlemsföretag, som kan ställa radiobolagen i situationer där derastrovärdighet som opartiska och balanserade blir allvarligt hotad, Just dessa förhållandengör det tvärtom mycket angeläget för att uttala, att de båda bolagenbör välja en mer neutral avtalsslutande organisation än just SAF, Detta är ettdemokrafikrav. hör infe hemma i enarbetsköparorganisafion som bedriver politisk propaganda. Ettlikartat resonemang kan anföras gentemot utskottet när det gäller kravet ivpk:s lokalradiomotion på åtgärder för att målsättningarna för minorifefsspråkssändningarnaskall kunna uppfyllas. Utskottet buntar helt tanklöst ihop defta krav med enrad andra krav i andra motioner, som skulle ha det gemensamt att de skulleinkräkta på programföretagens ensamrätt aft utforma programverksamheten. Men,snälla kulturutskottet, läser ni inte innantill? Det är ju fråga ommålsättningar som redan gäller, som redan är fastställda i tidigarelokalradiobeslut, Vpk-yrkandet gäller inte några nya, fillkommande målsättningar.Det är mot bakgrunden av det minst 2-procenfiga rationaliserings- Medelsanvisningen tid radio och television, m. m. Medelsanvisningentill radio och television, m. m. kravet somminoritetsspråkssändningarna kan bli hotade. De kan falla för fillkomnakriterier på anfal språktillhöriga i lokalradioområdet, som i praktiken följeren mycket otillförliflig stafisfik över ufiändska medborgare. Helarationaliseringsresonemanget i betänkandet liksom i budgetpropositionenpräglas dessutom av oklarhet. Följaktligen sitter ekonomerna inomriksradio, lokalradio och television och jagar 2-procentiga eller kanskerättare sagt 2,5-procentiga nedskärningar på vartenda konto, Def är med stöd avden mycket nedslående erfarenheten att just resurssvaga grupper som invandrarefrämst får stryka på foten när det blir tal om nedskärningar som vpkaktualiserar de redan fastställda kraven på minoritetsspråkssändningar inomlokalradion, F.ö, anser jag atf närradion bör upphöra. Och med denna fravesti på eft välkäntcitat av den äldre yrkar jag, herr talman, bifall till de båda ibetänkandet behandlade vpk-motionerna. 13 KARL-ERICNORRBY (c): Massmediernas främsta uppgift bör vara att förstärka och fördjupa densvenska demokratin. Medierna bör i en demokrafi vara redskap som människan kananvända för atf orientera sig i verkligheten och kommunicera med andra - föratt bli delaktig och ansvarig i en gemenskap. För att en utveckling idenna riktning skall bli möjlig krävs attmedierna decentraliseras, dvs, flyttas närmare människorna själva, och berörfrågor som angår dem, atfmedierna i mycket större utsträckning öppnas för människorna och att de fårmöjligheter att påverka mediernas utveckling, attmänniskor får utbildning i att handskas med medierna både som producenter ochsom konsumenter. Deinternationella organen har i stor utsträckning intresserat sig för behovet aven mer övergripande mediepolitik. Inom ramen för projektet publicerade material som främst gav den teoretiskaöverbyggnaden för en demokratisering av medierna: "Denväsentligaste förändringen som inträffat inom kommunikationsområdet är att denfidigare uppfattningen att massmedia förmedlar information genomenvägskommunikation, från sändare till mottagare, uppifrån och ner, har ersattsav en filosofi som innebär att media skall användas i en horisontell processdär alla är delakfiga och aktiva, Kommunikafion som uppfattats som ettmedel att informera och påverka människor, ses som ett förlopp avsocial växelverkan, genom utbyte av information och erfarenhet," Europarådethar kontinuerligt publicerat en rad rapporter omförsöksverksamhet med lokal kommunikafion, och jag har själv i tagitdel av lokal-TV och lokalradio där invånarna själva står för en stor del avprogramproduktionen. Liknande försök pågår i ett flertal andra länder, och häri har ju regering och riksdag vid oHka tillfällen fattatbeslut om en ökad regionalisering av programproduktionen och en utbyggnad avlokalradion. Försöksverksamhet pågår också med närradio och föreningsradioeller kommunradio inom lokalradions ram, Allemansradion bör också nämnas ideffa sammanhang. Man kan nog redan nu konstatera att många människor uppfattardessa företeelser som uttryck för en vidgad yttrandefrihet, I kulturutskottets betänkande nr 22 behandlar utskottet deförslag beträffande och dess verksamhet som lagts fram i budgetpropositionensamt de i anslutning härtill väckta motionerna, 18 till antalet. Jag skall här inte närmare gå in på budgetpropositionensinnehåll -statsrådet har tidigare berört den. Jag vill dock konstateraatt det mot bakgrund av det samhällsekonomiska läget och de kostnadsberäkningarsom föreligger torde vara nödvändigt att ompröva tidigare ställningstaganden tillden framtida radio- och TV-verksamheten. En omprövning av reforminsatserna börenligt propositionen innebära atf dessa slås ut över en längre period.Utskottet har infe funnit anledning aft motsätta sig atf reformperiodenförlängs med såsom budgetproposifionen föreslår. Utskottet har vidare biträtt budgetpropositionens förslagatt rationaliseringskravet i fråga om för nästa budgetår börvara . Föredragande statsrådet har förufskickat att kravet börställas högre under kommande budgetår. I motion 1669 har detta ansettsotillräckligt. Utskottet redovisar i betänkandet utvecklingunder senare år, varav bl, a, framgår aft antalet anställda inom koncernen ökaffrån 5 1978 till 5 1980, Utskottet anser det självklart att radio- ochTV-verksamheten liksom andra verksamheter i samhället bör omfattas av ettrationaliseringskrav, men har infe funnit anledning att frångå den ipropositionen gjorda bedömningen, utan avstyrker motion 1669, I vpk-motionen 729 yrkas aft dels anger nyariktlinjer för radiokoncernens verksamhet, dels uttalar sig för att ett avtalför hela koncernen skall slutas mellan staten och , Dessa kravframfördes även vid förra i en motion av kommunisterna, I betänkandet1979/80:24 anförde kulturutskottet därvid bl, a. följande: "I det beslut om en ny organisation för SverigesRadio som fattades av ingår ansvarsfördelningen mellanmoderbolaget och de olika programbolagen som en principiellt betydelsefull del.Ett beslut om en ändring av denna ansvarsfördelning i enlighet med yrkande 1 a i motion 509 skulle innebära aft man i väsentlig mån rubbade grunderna för den nya organisationsom är i huvudsak genomförd. Detsamma gäller yrkande 2 om ett för helakoncernen gemensarht avtal," Utskottet erinrade vidare såvitt gäller omorganisationensgenomförande om atf utskottet i sitt betänkande 1978/79:20 förutsatt attåterstående organisationsförändringar inom genomfördes på ettändamålsenligt sätt i huvudsak enligt tidigare angivna intentioner men att mandärvid borde ha en viss frihet att pröva även andra lösningar. Medelsan visningen till radio och television, m. m. Medelsanvisningen tiU radio och television, m. m. avstyrkte och riksdagenavslog de då föreliggande och upprepade yrkandena om att moderbolaget bör gesett övergripande ansvar, aft omorganisationen bör stoppas och utvärderas ochatt ett nyft avtal bör slutas för hela koncernen. Utskottetsaknar anledning atf i dessa frågor inta någon annan ståndpunkt än förraåret. Utskottet avstyrker därför yrkandena 1 a och b samt 2 a, b och c i motion 729. Yrkande 4 i motion 729 innebär att bör uttala att Radiobör gå uf ur . Samma yrkande beträffande lokalradionframförs i motion 956, också av vänsterparfiet kommunisterna. Utskottet harinhämtat aft frågan om vilken organisation som radiokoncernen lämpligast börtillhöra f. n. övervägs inom koncernen. Den har också föranlett uttalanden vidsenaste bolagsstämma. Utskottet anser att med hänsyn fillradiokoncernens självständighet inte bör göra något uttalande i denna frågaoch avstyrker därför yrkande 4 i motion 729 och yrkande 2 i mofion 956. Yrkande3 i mofion 729 från vpk innebär att bör göra eff uttalande om atfnärradion skall upphöra. Samma fråga återkommer i mofion 956, i vilken yrkasatf hos regeringen hemställer om avveckling av närradion. Medanledning härav får utskottet erinra om atf den pågående försöksverksamhetenmed närradio enligt beslut får äga rum intill utgången av juni 1982och att närradiokommittén enligt sina direktiv har att göra en utvärdering avdensamma. Med hänvisning härfill avstyrker utskottet motion 729 och motion 956,såvitt gäller närradion. Ibetänkandet KrU 1979/80:24 uppehöll sig utskottet utförligt vid frågan omlokalradions fortsatta utveckling. Utskottet erinrade bl. a. om tidigareuttalanden om den väsentliga uppgift som lokalradion har aft fylla när detgäller aft vidga yttrandefriheten och bredda den politiska debatten och likasåom vikfen av att lokalradion inte av brist på resurser hindras att pröva olikavägar att nå det mål som gäller för verksamheten. Imotion 956 från vpk yrkas atf hos regeringen hemställer om enutvecklingsplan för lokalradion. Utskottet får med anledning härav erinra omaft det i proposifionen redovisas aft lokalradions utveckling baseras på enutvecklingsplan som arbetats fram inom företaget och som siktar till aft skapaförutsättningar för nyhets- och allmän programverksamhet ochför atf decentralisera verksamheten till redaktioner utanför huvudorterna. Deresurstillskott som lokalradion hitfills tillförts har använts för attkonsolidera verksamheten och för aft påbörja genomförandet av utvecklingsplanen.Utskottet vill också erinra om att det är som själv har attbesluta om fördelningen mellan programföretagen av de medel som ställs fillförfogande för den avgiftsfinansierade verksamheten. Med hänvisning till vadsom nu anförts om lokalradions utveckling avstyrker utskottet motion 956 i dendel som är i fråga. Somframgått av det föregående har i proposifionen gjorts vissa uttalanden omplaneringen av ett fjärde och femte FM-nät. Frågan om en utbyggnad av sådananät samt hur de i så fall skall utnyttjas förutsätts bli prövad i defutredningsarbete som kommer aft föregå ett nytt radioavtal. Is-motionen 540 framhålls atf lokalradions utvecklingsplan förutsätter ett nyttsändarnät. Särskilt viktigt är detta i storstadsområdena, där det behövsdecentrahserade sändningar, mer utrymme för minoritetssändningar och flexiblasändningstider. När som resultat av den internafionella planeringen fårtillgång till ytterligare frekvensutrymme för FM-ljudradio bör enligtmofionärerna en successiv utbyggnad av ett nytt sändarnät för lokalradion fåpåbörjas i den omfattning som resurser kan ställas till förfogande. Utskottetfår med anledning av motionen erinra om det i propositionen gjorda uttalandetatt frågan huruvida ifrågavarande FM-nät skall byggas ut samt hur de i så fallskall utnyttjas bör prövas i det beredningsarbete som kommer aft föregå ettnytt radioavtal. Utskottet anser för sin del att den ståndpunkt somföredragande statsrådet intagit i denna fråga är väl motiverad och avstyrkerdärför mofion 540. Yrkande1 c i motion 729 innebär att utbyggnaden av regional-TV skall uppskjutas tillnästa avtalsperiod. Under den nu löpande perioden bör alltså enligt motioneninga resurser satsas på ett fullföljande av utbyggnaden av regional-TV, Somredan framgått av vad utskottet anfört om planeringen för den förlängdareformperioden kan utskottet inte dela mofionärernas uppfattning härvidlag ochavstyrker därför motion 729 yrkande 1 c, Imoderatmofionen 1258 framförs synpunkter på monopolsituationen påefermedieområdet, på sättet att finansiera radio- och TV-verksamheten och påett förverkligande av planerna på en nordisk , Nordsat, Motionenutmynnar i en hemställan att som sin mening ger regeringen fill kännadels vad som i motionen anförts angående en framtida reklamfinansiering avradio och TV, dels vad som anförts angående ett förverkligande av Nordsat, Utskottetkommer att längre fram, i ett senare betänkande, behandla motionsyrkandetsåvitt gäller Nordsat, Jag saknar därför anledning att nu närmare kommenteradetta yrkande men vill ändå påpeka atf def innebär en anmärkningsvärt snabbomsvängning från sida i denna fråga. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet om reklamfinansiering erinra om attregeringen i proposition 1975:13 föreslog bl, a, att godkänna vad ipropositionen anförts i fråga om avvisande av kommersiell reklam mof vederlag itelevisions- och ljudradioprogram. Förslaget i proposifionen byggde påutredningen , och det anfördes att denna utredning visat attinförandet av TV-reklam skulle komma att allvarligt försämra pressensekonomiska situation genom ett bortfall av annonsintäkter. Utredningen hadeockså visat hur svårt det är att, om TV-reklam fillåts, skydda programmen fören negativ påverkan. Slutligen hade i utredningen pekats på de negativaeffekterna från konsumentpolifisk synpunkt av reklam i televisionen. Påförslag av utskottet i betänkandet KrU 1975:6 biföll propositionen iden angivna delen. Innebörden härav är atf ansåg MedelsanvisningentiU radio och television, m. m. Medelsan visningen tid radio och television, m. m. aftövertygande skäl anförts för att avvisa reklam i radio- och TV-program, Utskottet anser att med den motivering som lågtill grund för nyssnämnda riksdagsbeslut även nu bör avvisa tanken på införandeav kommersiell reklam mot vederlag i eft TV- och radioprogram. Utskottetavstyrker därför mofion 1258 i denna del. riksdagsbeslut om radion och televisionen byggdepå grundprincipen atf radio- och TV-verksamheten i i fortsättningenliksom ditfills skulle vara anförtrodd åt ett företag i allmänhetens tjänst,vilket inom ramen för allmänna riktlinjer arbetade fritt och självständigt.Deffa system med en fri och i publicistiskt avseende oberoende radio ochfelevision innebär att det ankommer på programföretagen ensamma att utformaprogramverksamheten inom de gränser som följer av radiolagen och avtalen medstaten. En följd härav är aft regering och riksdag inte bör kunna anläggasynpunkter på t. ex. enskildheter i programutbudet. Som konfrollinstans isystemet finns radionämnden, vars uppgift är att övervaka atf rätten tillradio- och TV-sändningar utövas enligt bestämmelserna i 6 § radiolagen och igällande avtal. Ett vikfigt underlag för tolkning av de allmänna reglerför programverksamheten som ges i radiolagen och i avtalen mellan staten ochradioföretagen är vissa av de uttalanden som finns i proposition 1977/78:91 ochi utskottsbetänkandet KrU 1977/78:24. Utskottet vill i sitt betänkande nuerinra om några av dessa uttalanden, som fortfarande äger full giltighet mensom jag av tidsskäl här inte upprepar. Jag ber i det avsnittet att få hänvisatill vad utskottet har sagt i sitt betänkande. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet de nu nämnda motionsyrkandena. Slutligen, herr talman, yrkas det i centermofionen hos regeringen hemställer om initiativ till överläggningar mellanSveriges Radio och Operan resp, om samarbetsavtal angående överförandeav scenföreställningar till TV. Till stöd för yrkandet anförs att tidigareframförda önskemål om TV-utsändningar från teatrarna inte haft tillräckligeffekt. Utskottet får med anledning av denna mofion erinra om attutskottet i betänkandet 1979/80:26 framhöll vikten av atf en storpublik ute i landet via TV får ta del av de statliga teatrarnasföreställningar. Utskottet erinrade därvid också om ett fidigare uttalande omvärdet av ett samarbete härvidlag även med regionala teatrar.Riksteaterensembler och fria grupper. Utskottet, som konstaterar att samarbetet mellan Operanoch TV ökaf i omfattning, vill ånyo betona angelägenheten avaft publik i hela landet bereds möjlighet att genom TV ta del avföreställningar som ges av Operan och Dramafiska teatern och även avRiksteatern samt regionteatrar och fria grupper. Vi anser det emellertid intebehövligt att gör någon framställning till regeringen i frågan.Utskottet avstyrker därför motion 542. Jag vill med det anförda yrka bifall tillutskottets förslag på alla punkter. 14 ,DIESEN (m) replik; När det gäller vårt förslag om en reklamfinansierad TV har juutskottefs talesman inte tillfört debatten några nya argument ufan upprepar vadsom står i utskoftsbetänkandet och utskoftsbetänkandet . a. ligger bakom vårt förslag är ju bekymret över kostnadsutvecklingeninom . Jag vill återge vad den tidigare viceradiochefen sade i en intervju 1979; Finansieringen av SverigesRadio blir en jättefråga för 1980-falet. Jag tror inte att det kommer att gåatf klara den med enbart avgifter. Avgifterna har nått en nivåsom inget politiskt parfi kan acceptera. Detär inte så många länder i som man kanske tror som har förbud motTV-reklam. Det här förbudet är kanske det enda vi har gemensamt med Albanien.Men det finns också några andra länder som har förbud: , ochBelgien. Men i t. ex. har man ju möjlighet att fa in TV-reklam frånalla kringliggande länder. I , där man har TV-reklam, lär man finnareklaminslagen underhållande, mer underhållande än underhållningsprogrammen.Detsamma kan kanske bli förhållandet här. Def krävs ju inga störreansträngningar. Är det kanske därför som TV är så rädd för reklam i felevision? Jagförstår infe riktigt den här rädslan för reklam. Man ser egenfiigen inte mer ändet som man vill se. Överdriven reklam får ofta en motsatt effekt än vad somhar avsefts. Men reklam kan ju också vara informativ och bör naturligtvis varadet. Vi möter reklam överallt. I åker hundratusentals människortunnelbana . När de står och vänfar på tågen på stationerna ser de påde flesta stationer stora affisher på väggarna. I tunnelbanevagnarna finns detreklamtext ovanför fönstren, och när man åker rulltrappa möter affisher itrapporna. Det ger i alla fall omväxling och någonting aft titta på. Jag harinte hört några klagomål över den reklamen, men det finns naturligtvis de somvill förbjuda den reklamen också. Jag tycker mig ha hört krav på synfrid, vadnu def är och hur nu def skall genomföras på gator och torg. En enkel fråga:Får man bära Konsumpåsar? Medelsanvisningentdl radio och television, m. m. 15 (vpk)replik; Utbildningsministern har inte haft möjlighet aft delta i hela debatten.Utskottets talesman läser högt ur betänkandet, och på så vis får man inte desynpunkter som man själv har framfört i debatten ordentligt bemötta. Det bliringen diskussion. Detmå, herr talman, fillåtas mig att som nyvald ledamot reagera mot dennaformalisering av debatten. Jag är nu infe så desillusionerad att jag tror attdet skall gå fill så här i landefs högsta demokrafiska beslutande instans. Nuskall jag erkänna att utbildningsministern muntligen har sagt mig att hanskulle bli upptagen av en uppvaktning, Def är ändå ganska nedslående attdebatten infe blir av, därför aft den pä det här sättet formaliseras. Medelsanvisningen till radio och television, m. m. tyvärr ett intryck avministersfyrelse i stället för demokratisk beslutsdebatt, Anf.16 () replik: Låt mig göra några kommentarer fill inlägg om reklam iTV och radio och konstatera att def är riktigt att den här debatten på senaretid kanske infe har tillförts ytterligare bränsle, mer än från det håll där manär för reklam i radio och TV, Där visar man på möjligheterna fill enfinansiering. Jagmåste ställa motfrågan: Finns det i så fall nya pengar som kommer fram? Jaghar känslan av att de pengar - och det har fidigare utredningar visat -som i såfall skulle komma att satsas på reklam i radio och TV måste tas någonannanstans. Det är det jag vill framhålla när jag hänvisar till utredningar sombeträffande de konsekvenser det kommer att medföra för övriga massmedia, t, ex,dagspressen, säger atf vi kanske inte behöver söka efter ytterligare argument ide sammanhangen. Det kanske beror på styrkan i de argument som framfördes närden här frågan första gången fördes på tal. De argumenten tycker jag ärlika starka. Och det är ju total enighet om att fillbakavisa kravet om reklam iradio och TV. Det är bara som yrkar på aft man skall införa reklami dessa medier. AngåendeRaul Bluchers uppfattning att han inte får den debatt som han efterlyser här ikammaren ber jag bara att få hänvisa till att det är fullt möjligt aftdiskutera de här frågorna - och det är det vi gör också. Atf man kanskeupprepar sig i de här frågorna beror ju i mångt och mycket, , påatt det är samma argument som framförs från mofionärernas sida, frånkommunisternas sida. Ni vill riva upp ett radioavfal. Ni vill så aft säga förautvecklingen fillbaka fill det fillstånd som var rådande - ett fillståndsom vi då konstaterade inte var så som vi ville ha det. Jag vet inte om man dåegentligen behöver slösa många argument på att tillbakavisa yrkandena frånkommunisterna. Det är ju total enighet om betydelsen av en stark lokalradiooch att vi i fortsättningen också skall hålla den om ryggen, Def är välanledningen till att kanske inte får det djup i debatten som hanefterlyser. 17 INGRIDDIESEN (m) replik: frågar; Varifrån skulle pengarna fill den härTV-reklamen komma? Delvis kan def väl bli nya pengar, men det är klart att detockså kommer att ske en omfördelning av de pengar som i nuvarande läge satsaspå reklam. fann ju atf def troligen skulle fas endel framför allt från veckopressen, men i största utsträckning skulle def bliufomhusreklamen, dvs. alla dessa stora affischer ute på husväggar, annonspelarem. m., som skulle drabbas. Dessutom har vi just i vårt land en oerhört stormängd av direktreklam, brevlådereklam. inte detär många som skulle sörja om den sortens reklam minskade litet grand. 18 (vpk) replik: Min anmärkning, , gällde intesjälva argumentationen som sådan. Def föreligger ju nu polifisk oenighet omvärdet av den omorganisafion som håller på att genomföras inom . Det var väl om den debatten skulle föras . Den anmärkning jag framförde gällde just det formella sättatf läsa upp utskottets formuleringar innantill som har förekommit här. Def ärju de formuleringarna i utskottefs betänkande som man utgår ifrån när manförbereder sig för debatten - och så hoppas man givetvis att debatten sedanskall bli lifef mer levande och spontan. Medelsanvisningen UU radio och television, m. m. 19 () replik: Jag beklagar livligt att , medden journalisfiska bakgrund han har, infe möter värdiga motståndare i den härdebatten, så att vi kan tillföra den ytterligare argument på ett såjournalistiskt sätt aft de blir slagkraftiga. Men det kanske vi får anledningåterkomma fill. Det är också så att vi missar någonting genom att vi infe harnågon vpk-representafion i utskottet, då ni i så fall hade haft möjlighet aftta del av den debatt som förekommer där. Avslutningsvis vill jag mycket kortfattat konstatera atfjag får det erkännandet av atf det här kan få menlig inverkan, t,ex, på dagspressen och dess möjligheter atf överleva. finner jag detmärkligt att man vill ta pengar från denna del av massmedia och föra över demfill ett medium som i andra fall kommer atf få men av detta, när vi fillbehandling i kammaren har fått en proposition från statsrådet , där hanlägger fram förslag om statligt stöd till dagspressen just därför aft den skallkunna överleva och för att vi skall ha en mångfald tidningar.