prot · G40971 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi menar att en offensiv satsning är detsamma som en satsning pä framtiden. 6LARS (vpk) replik: Diskussionerna om de socialistiska ländernafår vi väl tillfälle att fala om senare, - under utrikesdebatteneller möjligen efter det att statsministern gjort sitt besök i . Men vi kanväl också i ett senare sammanhang diskutera de kapitalistiska länderna, därregeringen har sina förebilder - t. ex. , där MiltonFriedmans idéer har slagit igenom ännu hårdare än i . ställde jag inte frågan om socialism på dagordningenför denna debatt, utan jag tog i all enkelhet upp frågan om en planhushållningsom utgår från människornas sociala behov och som innebär atf löntagarnasstandard försvaras, inte ideligen angrips, t. ex. av landefs regering, för vill gynna storfinansens och näringslivets intressen. Det var ju bara detjag nöjde rnig med . Men vi får återkomma. Statsministern har i olika sammanhang sagt att Sverigeinfe kan svälta sig ut ur krisen. Han sade det t. o. m. i gär, när hanpresenterade det nya svältpakefet. var regeringen, som jag sade tidigare,ytterst noga med att framhålla aft det var inget sparpaket utan ett offensivtekonomiskt handlingsprogram. Kalla det för vad ni vill. Det är ändå ett programför social nedrustning. Vanliga löntagares ekonomiska standard skall pressasner ytterligare och den sociala nedrustningen påskyndas. Det är ju sanningenbakom detta paket. Sedan säger statsministern; Svenska folket skall nusfimuleras fill att arbeta mera, härdare och pä övertid för att förbättralandets ekonomi. Därför skall regeringen sänka marginalskatterna. Men de 200000 arbetslösa dä - hur mycket marginalskatter får de sänkta? Jag frågade förut; Tror ni att def ärmarginalskattesänkning de gär och väntar på? Tror ni aft arbetslösa människorsaknar arbetsvilja och att de behöver sänkta marginalskatter för att viljabörja jobba? De vill ju inget hellre än att få ett jobb, men def finns ingajobb åf dem. Nej, det var ett cyniskt uttalande som statsministerFälldin gjorde i gär. Men man skall tydligen inte förvåna sig över någontinglängre från den här regeringen, frän företrädare för ett parti som i vart falltidigare sade sig vara ett småfolkets parti. administrerar ni Bohmansrätt framgångsrika politik i regeringen - ja, inte framgångsrik för löntagarnamen för andra grupper. Ni sägeratt inte skall svältas ut ur krisen, men det är ju precis vad ni Nivältrar över bördorna på vanligt folk, och ni lägger extra mycket pä de Nr71 Ni ställer extra stora krav pä dem som redan är arbetslösa och Onsdaeen den som kommeratt bli arbetslösa. Den politiken står centerledaren, landets 4 februari19S1 statsminister,och försvarar här. Han följer alltså den nya övergripande teorin; Det måste bli sämre innan det blir bättre. En vanlig fväbarnsfamilj kommer att förlora iköpkraft, dvs. Vad är väl detta, om inteett sätt att svälta sig ur krisen? Lägg därtill de som en vanlig löntagareredan har förlorat i regeringsställning. Ändå påstår ni gäng pågäng: Löntagarna har för gott om pengar. De har för stor köpkraft. Hur mycket skall ni ta ifrån löntagarna innan ni blirnöjda? , finns det någon gräns för svångremspolifiken? sfär inför en ny lågkonjunktur, och i det lägetvidtar ni alla de här åtgärderna. När var i opposition var friskare. Inför valrörelsen undertecknade den nuvarandestatsministern och dåvarande folkpartiledaren en motion där man kundeläsa: "Det är angeläget atf kommuner och landsting ges förutsättningar attupprätthålla och helst öka sin verksamhet då aktiviteten iekonomin i övrigt är låg." gör ni precis tvärtom. När aktiviteten iövrigt blir läg, stryper ni kommunernas och landstingens verksamhet. Men ärväl alla cenferprogram och folkparfiprogram arkiverade långt ner i källaren,avdelning Historiska dokument, för nu sitter ideologerna pä Arbetsgivareföreningenoch formulerar den ekonomiska politik och de teorier som skall angefärdriktningen. I regeringens paket föresläs ytterligare sänkning avmatsubventionerna. Detta kommer att medföra nya mafprisökningar. Det kommer aftytterligare urholka löntagarnas köpkraft. Sedan lägger ni pä: mäste vi allahjälpas ät! Men pä vad sätt hjälper företagen fill - storfinansen, ,Wall och alla andra? Varför skall inte de också vara med och betala på sammahårdhänta sätt som ni pressar löntagarna? Varför är def bara vanliga löntagaresom skall tvingas avstå från det de har, medan de som har det bättre ställtklarar sig undan? kommer ni dragande medreseavdragen för att spara pengar. Där fortsätter ni er konsekventa jakt pävanliga människor. Reseavdragen, som ni nu skall begränsa, är ju vanligamänniskors små avdrag, som ligger i botten. Men vad gör ni ät avdragen pätoppen, som är de verkligt stora och orättvisa? Jag tror att ocksä väldigt oftahar hört att intresset för atf göra den övertid som parterna har kommit överensom skall finnas och som ocksä är avtalsreglerad är lågt, därför att människorsäger sig att det blir sä hög skatt pä denna extraförtjänst att det pä dengrunden är ointressant att ta ett extrajobb eller arbeta övertid. Jagföreställer mig atf def är erfarenheter av det här slaget som har gjort attsocialdemokraterna enligt här i talarstolen nu skulle vara ända nere vid45 % marginalskatt för def stora flertalet löntagare. Vad arbetslöshetssiffran beträffar, , var man idecemberräkningen infe uppe i 100 000. Också det är för mycket, och därför ärdet sä vikfigt atf vi vidtar åtgärder för att kunna erbjuda människor meraarbete. Men vi skall inte gå omkring och tro att vi löser de ekonomiskaproblemen i genom att ha en fortsatt krympande industri- ochnäringslivssekfor och ständigt möta detta med eft ökat antal anställda inom denoffenfiiga sektorn. Det är inte fel aft vi haren stor offentlig sektor. Feletär att vi haren för liten näringslivssekfor, och def är det som vi mäste rättatill. lyssnade inte och har förmodligen inte noteratdef under riksdagsarbetet heller, men inte är def väl några vanliga knegare -för att använda ord - som har varit innehavare av de storahyreshusen och som har förlorat reparationsavdraget när de samfidigt harstatliga lån till ombyggnaden? För att vi skall få litet balans i den härdiskussionen bör komma ihåg sädana saker ocksä. har faktisktbeslutat om detta pä regeringens förslag. blev irriterad över mina synpunkter pä hur manlyckats i socialistiska länder i de avseenden jag räknade upp: de ekonomiskaförutsättningar som människorna bjuds, de demokratiska förutsättningarna osv.Än en gäng: Jag har aldrig satt socialdemokratins demokratiskatrovärdighet i fräga; det skulle aldrig falla mig in. Men jag vill heller inte skriva under atf det varsocialism vi hade i . Vad vi hade, och det i väldigtstort samförstånd, var viljan att få en bättre fördelning av de resurser som vitillsammans skapade än den som rådde tidigare, aft använda de resurserna föratt bygga upp eft trygghetssystem för människorna, att se till aft ocksäbläblusens folk kunde få del av de trygghetsreformer som hade träffatsavtalsvägen för de offentliganställda hos stat och kommun. Detta, ,är inget specifikt för socialismen utan det är ett uttryck för det socialaansvar som har väglett också mitt parti genom hela dess historia. talade om vikten av socialt ansvar ocksä ifider när def stramade åt. Vad han sade var nästan exakt det som sfär iregeringsdeklarationen. Def är denna strävan som vägleder regeringen. Det varockså denna strävan som ledde oss fram till beslutet, att när ni reduceradeindexet för pensionärerna för verkningarna av oljeprisstegringen och indirektaskatter, exempelvis på sprit och tobak, sä skulle infe de ekonomiskt sämstställda pensionärerna drabbas. Inte heller skulle invalider och andra svagagrupper i samhället drabbas. Det är en princip som vi skall arbeta vidareefter. påstod att socialdemokraterna t. o. m. skulleha eft färdigt förslag om hur avdragsproblematiken skulle angripas. Jag har härförsökt beskriva de åtgärder som vi har vidtagit för att komma åt de storaunderskotfsavdragen. Jag har ocksä talat om vad vi har gjort för att fä frammer underlag för atf kunna angripa det problemet. säger atf hanskall lämna eft svar när det kommer en formell inbjudan om överläggningar. och vikommer ocksä att lämna en formell inbjudan. Det bör alltså finnas Nr 71 förutsättningarför öppna och realistiska diskussioner om hur marginalskaf- Onsdaeen den feproblemenskall kunna lösas. 4 febru'iri 1981 Vi sänkerinte marginalskatterna för att ge dem med höga inkomster en mycket större köpkraft. Vi talar om nödvändigheten av enanpassning av Allmänt)olitisk lönernas storlek fill rådande läge, och vihar även sagt atf def t. o. m. kan debatt komma atf behövas eft lagfästsparande . Lät mig, fru talman, säga att den socialdemokratiskaoppositionspolitiken alltsedan regeringsskiftet mest har varit inriktat påatf krifisera. Konfrontation och demonstration har alltför ofta fått ersättasakdiskussioner. I den mån oppositionen har tagit upp sakfrågor har def oftaskett med utgångspunkt frän förhållanden. Det tycks varaviktigare för det stora oppositionspartiet att finna förklaringar fill egnamisstag när man själv var i regeringsställning än att finna lösningar på1980-talefs problem. Ett exempel på det, som jag inte nu skall gä in pä, ärdebatten om pensionärernas förhållanden. Det allt överskuggande problemet kommeratt bli hur vi skall klara en mänsklig värd och omsorg or|i en växande skarapensionärer samt åstadkomma större jämlikhet mellan olika pensionärsgrupper. Påden punkten har jag inte upptäckt några konstruktiva bidrag från socialdemokraterna. Jag tror att människor efterlyser detsocialdemokratiska alternativet. Vi har alltså infe fått särskilt mycket avaktiva bidrag i form av förslag till framfida lösningar frän socialdemokratin.Men jag har själv tolkat den senaste tidens debatt sä att det inomsocialdemokrafin finns krafter som vill ha en mer konstruktiv debatt. Def råderuppenbarligen ett missnöje ute på fältet över att oppositionens företrädare iriksdagen sä sällan kommer längre än till att kritisera regeringen. Jag vill,fru talman, säga atf regeringen liksom fidigare är öppen för diskussioner överblockgränserna. Det ligger varken i regeringenseller i nationens intresse atf ha en i verkligheten så defensiv opposifion somSverige har haft . Och det ligger något positivt i om vi kan kommafram till en situation där regering och opposition kan upprätthålla endiskussion i sakfrågorna pä det konstruktiva sätt som LO och SAF har lyckatsmed under avtalsrörelsen. 8OLOF () replik: Lät mig först om kommunerna säga: Regeringenskjuter över ansvaret för atf möta människornas missnöje påkommunalpolitikerna. Regeringen plockar av kommunerna pengar - stora pengar -men vill infe tala om var nedskärningarna skall ske. Detta kallar man enutjämning mellan rika och fattiga kommuner. Def är infe sant. Bland de kommuner som kommer allralindrigast undan är , och - tre utprägladehöginkomstkommuner. Sedan var def intressant att lyssna fill han sade: Det var inte socialism som ni praktiserade , för vivar ju med och fog ett socialt ansvar för en rättvis fördelning, efttrygghetssystem och att bläblusens folk skulle fä något aft säga till om. Javisst, men det var ju pä den demokratiska socialismens värderingar som vibyggde upp ett samhälle med ett större mätt av välfärd, demokratisktmedinflytande och trygghet än något annat land. Det ansäg vi vara ensocialdemokratisk utveckling. hade vi - ellerbondeförbundet - med. Sedan har vi fått en högerbetonad regering, och dä harutvecklingen gått pä tvärs mot vår erfarenhet. Då har resultatet blivit ökadeklyftor mellan människorna - klart bevisat. Då har trygghetssystemet börjatundergrävas. Det var infe en 1960-falsdebatt vi förde om ATP -det var en 1950-talsdebatf, där försökte komma tillbaka till detgamla bondeförbundets hatiska inställning till ATP genom att inifrån undergrävasystemet. Det kommer vi atf bekämpa tills vi har besegrat er på den punkten. Och bläblusens folk har fått allt mindre atf säga till om.Varför tror ni att alla ute på verkstäderna säger att en ny regering - det ärvad vi vill ha? Jo, därför att denna regering har inneburit atf de får ettalltmer minskat inflytande, sämre levnadsstandard och sämre trygghet. Ni kanske inte kan leva er in i vad det betyder. Här gärLO;s medlemmar med pä en mager uppgörelse av samhällsekonomiska skäl, och sammadag kommer regeringen med ett ätstramningspaket, som drabbar deras bostäder,som höjer deras skatter, som ökar deras matkostnader-som inom tar ifråndem hela löneökningen, och mer därtill för mänga. Tror ni att de upplever def som uttryck för ensamförständspolitik? Tror ni infe att de tvärtom känner förbittring? O.K., sadede, vi är med och ställer upp om ocksä andra fär betala. Men dessa fä andraställer icke upp - icke en enda av regeringens åtgärder ligger pä dessa andra,utan bara på de breda löntagargrupperna! Det sade var mycket avslöjande. Visst -pä def gamla bondeförbundets tid var med och byggde ett samhälle medsocialt ansvar och rättvisare fördelning och ett större inflytande förarbetsplatsernas folk, och det gav också bättre villkor för landetsjordbrukare. har ni valt aft gå samman med den gamla högern. Vad det innebarför landefs jordbrukare, som i tidningen nu klagar sin bittra nöd, fär nisjälva avgöra - därom skall jag icke fälla några omdömen. Men att dennahögerinrikfade polifik inneburit och åter innebär försämringar,försvagningar för de stora löntagargrupperna, står alldeles klart. Ni får fälla vilka omdömen ni vill om socialdemokratin.Jag konstaterar bara atf ni enligt värt sätt att se har fört en fullständigtförstelnad blockpolitik. Ni har inte lyssnat till en enda av våra synpunkter,utan ni har suttit ihop med och varit bundna av dem. Fagert tal ger ingenting. Det är gärningar vi villse, och dagens gärningar är äter överbetonade. Jag tror - jag skall säga det sämilt som möjligt- aft det är en väldigt spridd uppfattning i landet, att dennaregering har förbrukat sitt förtroende bland människorna. Den har kanske godaavsikter, men den har förbrukat förtroendet. Vill vi göra framtidssatsningar. sä är en av de viktigaste att ge svenska folket tillfälleatf rösta fram en ny regering och därmed en ny satsning för , 9 (vpk) replik: Jag hörde till min förvåning atfstatsministern försökte angripa mig för att vi skulle vilja krympaindustrisektorn. Nej, def är ju precis tvärtom. Vi ställer förslag för aft vivill ha en ökande industrisektor. Så säger statsministern; Det är inget fel att ha en storoffentlig sektor. Nej, det tycker inte vi heller. Men def är ju den ni ger erpå, def är den som ni ideligen attackerar i alla förslag som ni ställer, och nusenast i går. Sedan skall jag ge statsministern rätt på en punkt. Vi äröverens om att def är bra att ni börjar rensa i avdragsdjuhgeln, att ni minskaravdragen för reparationer av stora fastigheter. Fortsätt att rensa på sådanaområden, men låt bli de här små avdragen för vanliga löntagare - deras vanligareseavdrag. Ni säger aft ett centralt mål för er politik har varit aftöka företagens vinster, att öka investeringarna. Därför har ni pressat nedreallönerna, sänkt företagens kostnader, givit företagen skattelättnader ochbedrivit en hårdhänt politik mof vanliga löntagares alltför stora köpkraft, somni säger. Men den här politiken har bara inneburit två saker: ännu sämreköpkraft för löntagarna och ökade kapitaltillgångar för kapitalägarna och storföretagen. Jag har sagt fidigare att likviditetsöverskottet istorföretagen enligt SCB ökade med 20 miljarder från fjärde kvartalet 1979 tilltredje kvartalet 1980. Företagen har ett likviditetsöverskott på 47,5miljarder kronor, och det vittnar om den härda omfördelningspolitik som den härregeringen har bedrivit. Vi borde väl ändå kunna vara överens om att företageninte saknar nödvändigt invesferingskapital. Men investeringarna förblir ändå päen oförändrat låg nivå. Jag antar att ocksä regeringen är bekymrad över def ochkonstaterar misslyckandet med den polifik som den har fört. vill jag fråga statsministern: Vad tänker ni göra ätföretagens investeringsstrejk? Hur skall ni fä fart på investeringarna och ökasysselsättningen? Är det inte så att företagen har gott ominvesferingskapital, men vägrar att använda det för atf bygga nya industrieroch skapa fler jobb? Det mäsfe väl ändå vara eft bekymmer som sysselsätter er -eller har ni gett upp förhoppningarna om atf kunna öka investeringarna ochsysselsättningen? : Statsministern har här den någototacksamma uppgiften att försöka förklara och försvara regeringens nya attackermot löntagarna. Vi lägger fram förslag för aft stärka budgeten, säger han. Javisst, det är vi medvetna om. Ni sänker livsmedelssubventionerna, sänkerbostadsbidragen, drar in på löntagarnas reseavdrag m. m. - åtgärdersom drabbar de lägst avlönade och barnfamiljerna. Statsministern försvarar sig med aft säga: Ja, menbarnbidragen skall ju höjas. Vilken ofantlig höjning! Det blir väl med denhöjningen som det blev förra gången, dä def räckte till ett halvt glas mjölk omdagen. Kommer den senaste höjningen att räcka till ett helt glas mjölk?Dessutom gäller 3Riksdagens protokoll 1980/81:71-72 höjningen av barnbidraget bara för def tredje barnet.Defta är nygamla tongångar - de påminner om förslag som väcktes pä 1950-talet.Jag antar att det är som har piffat upp tankar omdifferentierade barnbidrag, om att slopa barnbidraget för def första barnet.Hur som helst medför detta inga påtagliga, avgörande förbättringar förflertalet barnfamiljer här i landet. Statsministern sade atf människorna är trötta pä alltkäbbel mellan partierna. Då börjar man undra om inte statsministern har sovitilla inför den här debatten. Varför har man diskussioner här i ?Varför attackerar vi regeringen, och ? Jo, därför atfcentern och har lagt sig platt på marken, överkörda av moderaterna.Regeringen bedriver en hårdhänt svångremspolitik med åtgärder som uteslutandeär riktade mof de sämst ställda grupperna i samhället. Kan det då komma som enöverraskning att de två parfier som inte sitter i regeringen här i riksdagengär emot er och riktar angrepp mof er för detta? Nej, herr statsminister, sluta atf huka er förArbetsgivareföreningen! Res er i stället mot svångremspolitik ochsluta med de här eländiga attackerna mot landefs löntagare! Sök er tillbakatill de tankegångar som ni en gång påstod aft ni företrädde! Jag säger intedefta av omsorg om , utan av omsorg om flertalet löntagare här ilandet. Def är ändå så, , att de åtgärdersom är vidtagna har lett fill atf industrins investeringar faktiskt ökade under1980. Jag har en uppgift om att de skulle ha ökat . Def är just dennautveckling som vi ytterligare skall förstärka för atf antalet jobb inomindustrin skall öka. Men då krävs det ocksä atf den totala lönsamheten iindustrins och näringslivefs verksamhet är sådan att företagen kan fortsätta. För atf komma åt problemet med att man sätter in pengarfill jätfehöga räntor på den grå marknaden är en marginalskatfereform i sig ettsätt. Det minskar efterfrågan pä sådana pengar - det tror jag alla mäste medge.Dä kommer - efter en jämförelse med avkastningen på de pengar som man skulleoperera med på denna marknad - t. ex. industrins investeringar i ett bättreläge. Jag tror att också skall hälla dessa saker i minnet. Får jag sedan säga några ord om flerbarnsfamiljerna. OmLars i likhet med andra kommer fram till att det är flerbarnsfamiljernasom, hur vi än räknar och jämför, har det sämst, borde vi kunna enas om att viav allmänna rättviseskäl och av sociala skäl skall gå in med en extra åtgärdför atf förbättra deras situation. Det är inte sant, , atf vi inom en enda dag tarifrån LO-medlemmarna hela löneökningen. Det innebär inte förslaget, utan definnebär en allmän åtstramning. Får jag när det gäller reseavdragen påminna omatt vi infe höjer några skatter retroaktivt. Förslaget gäller från 1982.Borttagandet av livsmedelssubventioner verkar frän ochfrän . Förslaget beträffande räntebidragen till def äldre fastighetsbeståndet kommer också att gälla frän den 1januari 1982. Höjningen av oljeskatfen avses verka . Jagvill i detta sammanhang ställa en mycket viktig fräga: Vill ni socialdemokratermedverka till aft vi genom sädana här åtgärder får ännu större anledning atthushälla med energi och gä över till andra energislag för att den vägen minskavår importnota? Förslaget ger en budgeteffekt, säger . Visst görförslaget det, men bara sä länge oljevolymen är sä här hög. Men den intressantafrågan är; Vill ni socialdemokrater medverka fill en konkret åtgärd för att viskall minska vår oljenofa och gå över till andra energislag? Uppriktigt sagt tror jag att hela samhällsekonomin skullemä väl av en sådan övergäng till andra energislag. Det kan öka antalet jobb utei skogsbygderna. Det skulle skapas fler arbetsfillfällen när vi skall ta varapå de inhemska bränslen som vi har i skogsbygderna. Det kan ocksä komma attmedverka till att vi fär fler investeringar för att utnyttja andra energislag,vilket skulle ge arbete inom verkstadsindustrin och på andra håll, Def finns,, goda skäl aft främja en sådan utveckling, säger att vi skyller ifrån oss på kommunerna.Nej, det är icke så. Vi har klart och uppriktigt sagt aft om vi infe får enanpassning av den kommunala konsumtionen, kommer kraven pä neddragningar i denstatliga och privata konsumtionen att bli mycket starkare. Det är ändå summanav konsumtionen i hela landet som vi mäste ta hänsyn till. Och när vi träffarkommunernas representanter har de - det vill jag gärna säga - en realisfiskinställning till detta. Vi är glada över att ha en levande och seriös diskussionmed kommunerna. Men de mäste kunna kräva av regering och riksdag att vi ärberedda aft säga: Vi har fattat beslut här i där vi har formuleratmål för olika aktiviteter som vi väntar oss att kommunerna skall nå upp till.Men vi mäsfe ocksä vara beredda att säga; Om det är nödvändigt för atf klaraanpassningen till det samhällsekonomiska utrymmet, fär man framåt i tidenskjuta förverkligandet av dessa planer. Vi skall på område efter område hamycket konkreta överläggningar om dessa frågor med . Det är inte fråga om att vi överlåter åt kommunerna aftlösa problemen. Vi måste från regering och riksdag ha kurage att ge denödvändiga beskeden. Def är min inställning. Och jag tror uppriktigt sagt aftdet är en inställning som i allra högsta grad respekteras av . : Vi skall inte tjata och käbbla mycket om det,men här säger att vi inte lyssnar pä socialdemokraternas synpunkter.Jo, vi lyssnar till era synpunkter. Men när vi - för att ta det konkret - ihöstas hade överläggningar om åtgärder som vi bedömde vara nödvändiga, fick viingen förståelse frän er sida för att det var nödvändigt med åtgärder av dennaomfattning. Ni sade aft det var fel, och ni följde upp denna inställning i eramofioner . Def går inte att komma ifrån atf en politik i enlighetmed era mofioner skulle ha inneburit en försämring av budgeten med styva 4miljarder. Det skulle ha fäft konsekvenser för inflationen. Detskulle också ha fått konsekvenser pä valutasidan och pä ränfesidan. Atf vårbedömning när def gällde behovet var rikfig framgår av att ni nu kritiserar ossför att underskottet, trots våra åtgärder, är för stort. Visst lyssnade vi, menvi kan rimligen inte genomföra det vi finner vara fel. Återigen vill jag säga atf ingen av oss löser några problemgenom att ständigt fräta om vad som hände dä och då, Def enda sätt pä vilket vikan lösa problemen är att från både regeringens och oppositionens sida ha enberedskap att träffas i överläggningar i konstruktiv anda. Jag tror uppriktigtsagt atf svenska folket väntar sig det av oss. Från regeringens sida är viberedda till sädana överläggningar. Förste vice talmannen anmälde atf och anhållit atf till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytteriigare repliker. Under finansdebaften återgav jagvissa siffror ur ett anförande som ledande ekonomiske expert, norrmannenKjeld -, då hade hållit här i , Låt mig nu återge hansavslutande ord: