prot · G40941 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi säger i stället: Det finns fortfarandeen chans för regeringen, trots den dåliga ekonomiska politik den för och somleder till att allt fler blir arbetslösa, att ändå klara oss ur en stor ökadarbetslöshet. Den chansen ligger i att man utnyttjar den finaarbetsmarknadspolitik som vi har i det här landet, men det kräver snabba beslutav regeringen. 97 (vpk) replik: Det pågår en strukturomvandling i den svenskaindustrin , en omvandling som innebär att de traditionella yrkena, somutbildad arbetskraft, bl. a. invandrare, har haft, försvinner mer och mer. Detpågår en utveckling till ökad robotisering, automatisering och mekanisering avproduktionsprocessen. Regeringens ekonomiska politik syftar medvetet till attskapa en större arbetslöshet. Dessutom kommer en lågkonjunktur som i siginnebär påfrestningar på sysselsättningen och ökad arbetslöshet. säger arbetsmarknadsministern att visst har regeringenfortfarande den fulla sysselsättningen som mål. Det är ord. Den praktiskahandling som de här ambitionerna återspeglas i är regeringens förslag tillbesparingar på arbetsmarknadsutbildningens område. Det finns två saker som man kan fåut av det här; Antingen menar att en aktivarbetsmarknadspolitik som har den fulla sysselsättningen som mål innebär ytterligare ökar arbetslösheten. Eller också menar han att man kan kommafram till den fulla sysselsättningen genom att öka arbetslösheten - ochdet gör man medvetet. 98ERIK () replik; Jag noterar med tillfredsställelse attarbetsmarknadsministern stryker under att arbetsmarknadspolitiken har hög prioritet.Den har en uppgift att fylla i den arbetsmarknadssituation som vi har och förden ekonomiska utvecklingen i vårt land. Det har vi tidigare också från vårtparti haft tillfälle att poängtera. Arbetsmarknadsministern påpekade att det fanns en motionfrån om förbättrad arbetslöshetsersättning.Jag gör reflexionen att nu är med i regeringsställning och man ärfortfarande medveten om det värdefulla i det förslag man hade den gången.Varför har man inte förverkligat det? Viär överens om det värdefulla i arbetsmarknadsutbildningen som stimulansfaktorför att få människor att utbilda sig och få ett fäste på arbetsmarknaden - ochdärmed känna den tillfredsstähelse som det innebär att ha ett arbete. Arbetet isig självt ger individen tillfredsställelse. Imitt huvudanförande redogjorde jag för just den situationen, och jag tror attdet finns anledning att ytterligare stryka under det i den valsituation där manstår. Detekonomiska läget var den andra saken som jag tog upp. Jag frågade: Leder dettaverkligen till en besparing när man aviserar en höjning av andrabidrag? Den frågan har jag inte fått något svar på. Tillsist, herr talman: I dagens ekonomiska läge är vårt parti, med stöd av denfackliga rörelsen, helt på det klara med att en yrkesutbildad arbetskraft ökarförutsättningen i vår industri till fullgoda arbetsinsatser och ökadprodukfion. Som det sagts från vårt håll ger detta oss möjligheter attarbeta oss ur den ekonomiska krisen i stället för att svälta oss ur den. säger att hon har rosat regeringen förut förarbetsmarknadspolitiken och undrar om jag inte hörde det. Nej, det gjorde jaginte, och hade jag hört det, hade jag säkert trott att jag hört fel. Men nusenast hörde jag i alla fall, och jag ber att få tacka för hela fånget avrosor. Arbetsmarknadsutbildningenskall expandera när läget på arbetsmarknaden försämras. Den skall dras ner närläget förbättras. /80 har ju läget på arbetsmarknaden varit bättre.Just därför måste utbildningen dras ned, så att det finns en kapacitet att tafill när läget försämras. Det finns inget egenvärde iarbetsmarknadsutbildningen - den är till för att möta en försämring påarbetsmarknaden. Kan man få ett ledigt jobb med den utbildning och deförutsättningar man har, skall man naturligtvis ta det. Mennu försämras läget, som vi konstaterat här, och då är det aktuellt igen medökade resurser. Vi har som sagt alldeles fått begäran från AMS. Jag kanbara upprepa att vi skall behandla den med stor skyndsamhet, inte bara för attkunna ge ett precist svar om vilken dag vi är klara, utanfrämst naturligtvis därför att AMS behöver resurserna för att hjälpa dearbetslösa och dem som riskerar att bli arbetslösa. Jagtar oro med stort allvar. Jag delar i höggrad den oron. Vi står ju på många sätt inför en väldig utmaning.Arbetsmarknaden kommer att utsättas för påfrestningar som kanske aldrig förrunder efterkrigstiden. Det får inte hända att vi drabbas av den utveckling somdet konservafiva eller det socialdemokratiskt styrda hargenomgått. Vi har möjligheter att falla fillbaka på den arbetsmarknadspolitiksom vi har utvecklat gemensamt. Vi har ett gemensamt ansvar att se fill att denockså i fortsättningen kan lösa en stor del av våra problem. Jaglovar att lyssna till alla konstruktiva förslag som kommer fram om hur vi skallförbättra den arbetsmarknadspolifiken och anpassa den till nya förhållanden påarbetsmarknaden. frågar om det verkligen är en besparing att ta bort stimulanstian.Ja, det ger oss ett ekonomiskt utrymme för att höja ersättningen vidarbetslöshet. vet ju att vi inte utan vidare kan öka påbudgetunderskottet. Därför gäller det att i första hand finna utrymme på annathåll om man t. ex. vill höja ersättningen till de arbetslösa. Varförgenomför vi inte i regeringen det inflationsskydd som föreslogs i början av1970-talet? Mitt raka svar är; Vi har inte råd. Men vi hade varit i en bättresituafion, och de arbetslösa hade haft en högre nivå på ersättningen, om maninte halkat efter . Den försummelsen har vi tyvärr intemöjhghet att gottgöra. Anf.100 () replik: Arbetsmarknadsministern lovade att lyssna på alla konstruktiva förslagsom kan leda till en bättre situation på arbetsmarknaden. Det skulle vara braom han inte bara lyssnade till dem utan också försökte att förverkliga dem. Vihar från socialdemokratiskt håll ägnat inte bara hela denna höst utan också deturtima åt att föra fram sådana konstruktiva förslag. Vi harmöjligtvis fått lyssnare, men ingen har velat följa de konstruktiva förslagen. säger att AMS för de arbetslösas skull behöver de pengar som styrelsenbegärt. Ja, så är det, och just därför är det viktigt att det snabbt lämnas ettpositivt besked från om att man också kan räkna . Jag lovar att också då utdela några rosor, men jag väntar tills detbeskedet kommer. Tyvärr har vi inte fått något sådant besked här . Det hade varit bra, inte bara för denna debatt -det är inte den som är det väsentliga - utan med tanke på den oro som hyses avmånga människor, bl. a. av dem som jobbar som arbetsförmedlare och lärare påAMU-centra, om dessa personer hade fått ett positivare besked än det somIngemar kunde sträcka sig till. 101 () replik; Några ord i all korthet. Arbetsmarknadsministern hänvisar bl. a. tilldet konservativt styrda . Vi är helt överens om vad en konservativarbetsmarknadspolitik i det landet har inneburit. Vi har i vårt land, medarbetarrörelsen som pådrivare, byggt upp en arbetsmarknadspolitik sominternationellt har vunnit anseende och uppmärksamhet, och på den grunden villvi arbeta vidare. Nuhänvisar arbetsmarknadsministern ånyo till den ekonomiska situationen ochmenar att AMU-elevernas bidragsmedel bättre skulle behövas till att höjaarbetslöshetsersättningarna. Vi har i olika sammanhang diskuterat arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, där arbetslöshetsersättningen är ett moment, men vi har ocksåkraftigt understrukit vikten av arbetsmarknadsutbildningen och människornasrätt till arbete samt betydelsen av en näringspolitik och en ekonomisk politiksom skulle leda till en minskning av Vihar i vårt land goda förutsättningar att klara detta. Vi har en kunnig arbetarstam,duktiga företagsledare, skickliga marknadsförare osv. Det gäller att fånga uppmöjligheterna att ta initiativ och utveckla verksamheter, så att landet kommerur den situation som det f. n. befinner sig i. Det är det som från vårt håll ärdet väsentliga syftet. Anf.102 (vpk) replik: Herr talman! Arbetsmarknadsministernsäger att arbetsmarknadsutbildningen skall minska i omfattning närarbetsmarknadsläget förbättras men öka igen när läget försämras. Enhgtarbetsmarknadsstyrelsen har arbetslösheten varit 14 000personer högre än . föreslår regeringen en försämring avarbetsmarknadsutbildningen. Anser arbetsmarknadsministern att en ökning avarbetslösheten med 14 000 personer är en lägesförbättring som motiverarförsämringarna av arbetsmarknadsutbildningen? ber mig att inte bara lyssna till utan också förverkligade konstruktiva förslagen. Jo, men jag har ju inte fått något annat förslag ändet om höjd beredskap, och en sådan har vi redan. Jag väntar fortfarande påklarhet i frågan om det gäller något annat än att nu reagera på AMSframställning om ytterligare resurser till beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning. Finns det något nytt att föreslå? Jag har ännu intehört att så skulle vara fa'let, men om något sådant kommer fram, skall jaglyssna med båda öronen. refererar till att jag pekade på det konservativt styrda . Detgjorde jag förvisso, men jag hänvisade också till det socialdemokratiskt styrdaDanmark. Det var inte min avsikt att peka finger åt något av dessa länder, utanatt visa att man kan hamna i en så svår ekonomisk situation att man kanskeförlorar kontrollen över den. Det handlar alltså inte bara om ideologi ochunder alla förhållanden inte bara om att endast s-regeringar kan upprätthållafull sysselsättning. Jag tror inte att det i detta avseende är något fel på ambitionernahos den socialdemokratiska regeringen i . Men det gäller att utnyttja deolika fördelar som man har för att inte halka ned i en sådan situation. Jagmenar att våra erfarenheter av och vårt upparbetade kunnande inomarbetsmarknadspolitiken är en sådan fördel i - och vi skall utnyttjaden. Jag är glad över att kunna konstatera att det är en gemensam ambition. AlexanderChrisopoulos frågar om en ökning av arbetslösheten med 14 000 personer innebärett förbättrat läge på arbetsmarknaden. Nej, så är naturligtvis inte fallet.Just därför att denna försämring nu håller på att inträda ges frånmyndigheterna signaler till en ökning av intagningen tillarbetsmarknadsutbildningen och en ökning av igångsättandet av beredskapsarbeten.Detta har redan hänt . Den siffra som fill är en oktobersiffra. ser och beredskapsarbetenhar alltså ökat. Och är det aktuellt att behandla Nr 41 frågan om större resurser.När den behandlingen är slutförd, skall jag ge Torsdaeen den beskedom resultatet av denna. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid ett senare sammanträde. 17§ Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits fill kammarkansliet 1980/81:63 av () fill kommunikafionsministern om vissa missförhållanden i SJ:s tågtrafik: är ett ord som mer och mer kommit tillanvändning för att skildra tillståndet på olika håll och områden i riket.Förvisso utgör krisbefeckningen inte alltid den korrekta verklighetsbeskrivningen.Det har gått en beklaglig inflationssmitta i användningen av ordet kris. Men åandra sidan är detta betecknande för dagens samhällsklimat, som mer och mer bärhopplöshetens och uppgivenhetens prägel. Påi varje fall ett område, där statsmaktens inflytande och styrning ärhundraprocentigt, finner jag anledning tala om eft verkligt krisfillstånd. Jagavser SJ:s sätt att lösa uppgiften att ge ett rimligt serviceinnehåll åt denspårbundna persontrafiken. Olyckstillfällena är allvarligt många, vagnparkenär otillräcklig och till stor del nedsliten. Förseningarna i förhållande fillfidtabellsangivelserna är närmast legio. De nämnda missförhållandena ärsärskilt påtagliga för de tågresenärer som färdas på sträckanUppsala-Stock-holm. Tåg, med överfulla vagnar och utan rimhgstandard, går ofta vid för sen tidpunkt. Skälen till förseningarna meddelassällan trafikanterna, som tycks i alla avseenden lämnas åt sitt öde. Isynnerhet utsätts de dagliga tågpendlarna på nämnda bansträcka för en ständigpåfrestning såväl fysiskt som psykiskt. Den tjänstgörande vagnpersonalen harockså en hopplös och otacksam uppgift i kontakten med de resande. Idetta krisartade läge syns företagsledningens intresse för att angripa och lösaproblemen vara litet. Detta förhållande känns särskilt oroande, och jag kaninte frigöra mig från misstanken att bakom det ligger ansvarigt statsrådsallmänt negafiva inställning till offentlig verksamhet. Medhänvisning till vad jag anfört vill jag fråga kommunikationsministern; Hur ser statsrådet på SJ;saktuella krissituation i nämnda avseende? Påvilket sätt avser regeringen att komma till rätta medproblemen för resenärer och personal? 7 protokoll 1980/81:41-42 Nr 41 När kan tågresenärerna på sträckan räkna med TorsHpgen den anständigservice vad gäller vagnstandard och -kapacitet samt med en rimlig 4december 1980 Praktisk tillämpning av gällande tidtabell? 18§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:166 av ThagePeterson (s) till industriministern om innehållet i en regeringsuppgörelseavseende skogsfrågor; I en kommentar till regeringsuppgörelsen om NCB harekonomiminister avslöjat att det till uppgörelsen finns fogat etthemligt avtal om hur regeringen i fortsättningen skall behandla andraskogsfrågor. Medanledning härav vill jag fråga industriministern; Vilkaandra frågor än NCB ingick i regeringsuppgörelsen enligt det ickeoffentliggjorda avtalet, och vad är anledningen till att regeringen velathemlighålla detta avtal? 1980/81:167av-Ulla () till socialministern om samhällsinformationen: Informationen till allmänheten om vilka rättigheteroch skyldigheter man har som samhällsmedborgare ges på olika sätt och med olikaavsändare. Grundprincipen är att verksamhetsansvarig skall informera om sinegen verksamhet. Dock sker och förutsätts samverkan ske mellan olika statliga,regionala och lokala samhällsorgan vad gäller användning av olika informationsvägar. Sålundabör det exempelvis vara möjligt att informationsmaterialet som framställs avnågon statlig myndighet eller verk, t. ex. ellerskolöverstyrelsen, tillhandahålles av landstingens och primärkommunernassocial- eller sjukvårdsinstitution resp. skolor för vidare spridning om såbedöms angeläget av ekonomiska skäl och/eller effektivitetsskäl. Tyvärr saknasi dag generellt den omvända möjligheten, nämligen fört. ex. enskildasjukvårdshuvudmän att använda vissa statliga, regionala och lokala organ för vidarespridning av information. I det aktuella fallet avses de lokalaförsäkringskassekontoren. Exemplet är från län och visar attriksförsäkringsverket centralt fattat beslut att i huvudsak endast tillhandahållaeget informationsmaterial för utdelning till allmänheten pålokalför-säkringskassekontoren. Sålunda har t. ex. en informationstrycksak frånlandstinget som informerar om den lokala förtroendenämndens verksamhet ochsammansättning ej kunnat läggas ut på försäkringskassekontoren på grund av härrelaterat beslut. Med hänvisning till detanförda anhåller jag om tillstånd att till statsrådet ställa följande frågor: uppfattningen att samverkan mellan olika samhällsor gan vid framställning och distribution av informationsmaterial om t. ex. olika sociala rättigheter och skyldigheter skall eftersträvas? Vilkaåtgärder är statsrådet beredd att vidta för att undanröja de hinder som kan förekomma och som försvårar eller omöjliggör sådan samverkan i informationsspridningen? 1980/81:168av () till socialministern om bristen på tandläkare: I UHÄ:s skrivelse nr 251-2057-80 av den 23oktober 1980 sägs på s. 2; "Det finns dock fortfarande en betydanderegional variation som innebär att närmare två tredjedelar av det totalaantalet vakanta tjänster återfinns i de fem norrlandslänen. F. n. harNorrbottens län 7 vakanta tjänster, men det bör i sammanhanget noteras att ett15-tal tjänster inom länet uppehålls av utländska tandläkare." Dettaresonemang gäller vakanser i förhållande till landstingens budget. Detta ärinte relevant eftersom rekryteringen styrs av kvottilldelning.Enligt bil. 1 till skrivelse till folktandvårdshuvudmännen den10 fanns det totalt i landet 93 outnyttjadeanställningsmöjligheter. Av dessa fanns 8 i , dvs. Ser mantill barntandvården är vårdsituationen sämst i , ,och . Medanledning av det anförda vill jag till socialministern ställa följande fråga: Delar statsrådet ;s uppfattning beträffandetandläkarbristens regionala fördelning? 1980/81:169 av LarsGustafsson (s) till socialministern om bristen på tandläkare: I en skrivelse från UHÄ till regeringen den 23oktober 1980 åberopas riksdagsbeslutet /80 (UbU 1979/80:14, rskr1979/80:120) om tandläkarutbildningen och utbildningsutskottets uttalande omdimensioneringen av denna. I skrivelsen säger bl. a. följande: "Utbildningsutskottetsuttalande med dess hänvisning till den akuta bristen gjordes vid en fidpunkt dåantalet vakanser inom distriktstandvården i hela landet uppgick till ca 5procent av det totala antalet inrättade tjänster. har en avsevärdförbättring ägt rum, bl. a. beroende på att de första examinationerna frånHuddingeenheten börjat få effekt på arbetsmarknaden. Enligt senasttillgängliga uppgifter uppgår andelen vakanser till något i helalandet." Samtidigtredovisar landstingen vårdläget med siffror som visar attendast av förskolebarnen, av skolbarnen och av17-19-åringarna behandlats. Mot denna bakgmnd vill jagställa följande fråga till statsrådet: Anser statsrådet att UHÄ använder en relevantmätmetod för att beskriva bristen på tandläkare? 1980/81:170av (vpk) till industriministern om åtgärder för att rädda : NCB-krisen uppges innebära risk för nedläggning avDynas sågverk (Väjasågen) med därav följande ytterligare problem för Kramforskommun. Vid en uppvaktning från kommunen och länet uttalade sigsåväl statsministern som industriministern positivt om Väjasågens framtid ochplanerna på sågverkets modernisering. Sedermera har ansökan om lokaliseringslånoch bidrag på 35 milj. kr. tillstyrkts av och . Ärindustriministern beredd att medverka till att i någon form rädda ? 1980/81:171av () till socialministern om familjepolitiska åtgärder; Familjernas och barnens situation haruppmärksammats på flera sätt och genom skilda rapporter och därvid har i storutsträckning redovisats negativa resultat. Nämnas kan en del av , där det framgår att av svenska barn aldrig känner att någontycker om dem. I övriga fyra länder som var med i undersökningen fanns intenågra barn med samma negativa känsla. Enligt en doktorsavhandling byggd på 1975års statistik framgår att av Stockholmsungdomarna blir föremål föråtgärder enligt barnavårdslagen. Det har också framkommit attfamiljesplittringen kan bidraga till att barnen hamnar i brottslig verksamhet.Även andra utredningar har pekat på negativa inslag i barnens vardag. Har socialministern med anledning av nämndaförhållanden för avsikt att vidtaga några åtgärder på familjepolitikens område? 1980/81:172 av BertilMåbrink (vpk) till utrikesministern om åtgärder mot apartheidregimen iSydafrika; har utvecklingen iSydafrika lett till att de svenska företagen tvingats allt längre in iSydafrikas militärindustriella komplex. a. om den allmänna miHtariseringen av apartheidsamhället och därföretag - inkl. de svenska - inordnas i regimens totala strategi. Man tvingasproducera för krigsindustrin och man åläggs att bilda privatarméer vidföretagen. Därmedhar förutsättningarna för lagen om förbud mot nyinvesteringar ändrats radikaU.Det handlar nu om att företagen, SKF, m. fl., kan tvingas betraktasig i krig med folk. Jag vill fråga: Avserutrikesministern att vidta åtgärder som innebär en total isolering avapartheidregimen ? 1980/81:173av (vpk) till utrikesministern om lantmäteriverkets försäljning avkarfunderlag: Enligt tidningsuppgifter försäljer lantmäteriverketkartunderlag till främmande makter vilka kan komma till användning ochunderlätta deras militära aktiviteter över svenskt territorium. Jag vill därför frågautrikesministern; Anserutrikesministern detta vara förenligt med svenska säkerhetsintressen och vårneutralitets- och alKansfria politik? 1980/81:174 av EvaHjelmström (vpk) till utrikesministern om den inrikespolitiska situationen iSydkorea: I har , oppositionenstalesman, dömts till döden. Han hotas nu av avrättning. Ytterligare 175ungdomar som överlevt Kvangjumassakern åtalas för uppror och kan också dömastill döden. Situationeni har varit svår. sveper en än värre reaktionär vågöver landet. har såväl ekonomiska som andra täta förbindelser medSydkorea. Men den har inte gjort särskilt storaansträngningar när det gäller att protestera mot förtrycket i och visasolidaritet med den demokratiska rörelsen. Motbakgrund av det anförda hemställer jag att till utrikesministern få ställaföljande fråga: Vadavser utrikesministern att göra för att protestera mot förtrycket i Sydkoreaoch därmed visa solidaritet med oppositionen i landet? 1980/81:175av i (vpk) till statsrådet omläkares ekonomiska intressen i läkemedelsindustrin: Läkemedelsbranschen är mycket lönsam. Höga priser,som till stor del betalas med skattemedel, och en mycket omfattandemarknadsföring bidrar till den goda lönsamheten. Ivårt land säljs läkemedel för ca . Ca 400 miljonersatsas på marknadsföring. Läkarna har stora intressen i branschen.Läkarförbundet och äger akfier i läkemedelsindustrin. Enskildaläkare har stora aktieposter i AB och AB Fortia. utkommen bok framläggs dokument, som visar att vissa läkare dessutomerhåller stora summor pengar som fack för "draghjälp" imarknadsföringen. Mot bakgrand av detanförda vill jag fråga sjukvårdsministem: Ansersjukvårdsministern att dessa ekonomiska bindningar fill läkemedelsindustrinoch deltagandet i marknadsföringen står i samklang med patienternas ochsamhällets intressen av objektiv vägledning och lägsta möjliga kostnader förpreparaten? 1980/81:176av () till industriministern om glesbygdsstödet: Glesbygdsstödet,som kraffigt förstärkts , har visat sig vara ett verksamt medel närdet gäller att skapa nya arbetstillfällen i glesbygd. Efterfrågan påglesbygdsmedel till enskilda objekt har fidigare varit hög, men den har nuavmattats. Enligt min mening beror detta på att kostnadsutvecklingen varitsådan att beloppsgränsen för enskilda objekt nu är för låg. Det är därförnödvändigt att beloppsgränsen höjs, vilket kan ske inom ramen för budgeteratstöd. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande fråga: Ärindustriministern beredd att höja beloppsgränsen för enskilda objekt? 1980/81:177 av Sven-ErikNordin (c) till bostadsministern om handläggningen av fasfighetsbildningsmål iförsta instans: Ett av huvudsyftena vid införandet avfastighetsbildningslagen (FBL) var att möjliggöra ett snabbt och enkeltförrättningsförfarande utan att rättssäkerhetskraven blir åsidosatta. Fastighetsbildningsmålavgörs i första instans av förrättningslantmätare, vilken fungerar både somutredningsman och som domare. För att balansera denna form av enmansdomstol fårtvå s. k. gode män ingå i myndigheten. Betydelsen av att gode män anlitas harunderstrukits såväl av föredragande statsråd vid lagens tillkomst som avcivilutskottet vid senare tillfälle. Tyvärr har det visat sig attförrättningslantmätare icke medger anlitande av gode män, vilket de drabbadeparterna anser vara ett hot mot rättssäkerheten. Det senaste exemplet kommerfrån i , där en betydande omarrondering avskogsmark pågår. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga bostadsministern: Ärbostadsministern beredd vidtaga åtgärder för att trygga sakägares rätt tillgode män vid fastighetsregleringsmål och därmed stärka rättssäkerheten? 1980/81:178av () till kommunikationsministern om åtgärder mot förseningar iSJ:s tågtrafik: har förseningarna inom SJblivit stora och mycket besvärande både för de resande och för SJ:s personal.Några skäl till dessa stora förseningar är brist på rullande materiel, skadadoch trasig materiel och personalbrist. Personal inom SJ vittnar om stor oro förde påfrestningar som jul- och nyårstrafiken kan föra med sig.