prot · G40985 · 1980-12-31 00:00:00 — Viktiga beslut, t. ex. om investeringarnaspraktiska utformning och inriktning, riskerar pä sä sätt att ske genom enskrivbords-byråkrati. Denna atfityd av allvishet i toppen synes vid SJ haförstärkts , och den har också väckt reaktion hos enansvarskännande järnvägspersonal. Om åtgärder för att förbättra vissa av SJ nyanskaffademotorvagnar, m. m. Om den planerade höjningen av brevportot Vi har upplevt en hel del problem vidstatens järnvägar. Enligt mångas uppfattning är detta en resursfråga, men härfinns också - och den uppfattningen är jag infe ensam om - ett samband medprinciperna för ledning och administration inom företaget. Min fråga gäller alltså infe enbart en misslyckadbeställning, ufan jag vill ifrågasätta SJ-ledningens bristande information ochbristande medvetenhet om personalmedverkans betydelse för verksamhetenseffektivisering. Det är här som jag skulle önska ett betydligt klarare beskedfrån departementschefen, om han är benägen atf göra SJ uppmärksam på aft denhär stilen i arbetet måste man verkligen ifrågasätta för-att kunnaeffektivisera verksamheten. Jag har inte mycket att tillägga till vad jag sade iinterpellationssvaret om att arbetet nu sker på def sätt som . Personalen är nöjd med detta - man har i varje fall inte vänt sig tillmig. Det förekommer eft samråd rned berörd personal och ett nära samarbete närdef gäller de fordonsfyper som utvecklas inorn SJ. 11 (vpk): Komrnunikationsniinistern talar i svaret om -och han upprepar det nu - aft det pågår ett samarbete med berörd personal isamband med åtgärdandet av de påtalade bristerna. Då vill jag än en gångunderstryka att initiafivet till detta kom nedifrån, från dem som direkt jobbarmed vagnarnas drift. Man frestas också säga: Det är sä dags nu! Varför inte lyssnamer före inköpen, eftersom def fanns verkligt intressanta synpunkter pä dennaaffär? kommer dessa reparationer aft kosta pengar, och enligtkommunikationsministern fär SJ-ledningen skylla sig själv. Man får fa pengarnadär man kan, och jag förstår atf de kommer aft tas frän andra angelägnaändamål. Deffa kan också kommenteras. Det vore t. ex. pä sin plats att frågavarför inte departementet försöker kartlägga hela affären punkt för punkt, fränförsta beslutet fram fill leveransen, inte för att fä fram någon syndabock-detkan man allfid skaka fram någon, och i regel blir def fel person - utan för aftförsöka få fram nyttiga slutsatser för framtiden om hur man bör gä till vägavid upphandling för att undvika sådana grundstötningar som det här är fräga om. 5§ Svar på interpellation 1980/81:86 om den planerade höjningen av brevportot med hänvisning till postens förslag till porfohöjningoch ändring av portosystemet, fiägat mig dels om regeringen avser attacceptera en ändring av taxekonsfruktionen, sorn skulle innebära attenskilda, föreningar och företag kan få en flerdubbling av portokostna- derna förtrycksaker, vilket dä skall jämföras med 25-öreshöjningen av def vanligabrevportot, dels, om ändringen skulle accepteras, vilka åtgärder jag ämnarvidta för att hindra att de nämnda orimliga konsekvenserna uppstår. Postens förslag innebär att korsbandsportot avskaffas ochatt en s, k. ekonomifaxa fill oförändrat porto kommer att gälla dä minst 200försändelser, som inte är brådskande, lämnas in till befordran samtidigt.Portot blir inte längre beroende av försändelsernas innehåll ufan av vikt ochbeford-ringshastighef. Breven utgör av antalet försändelser. Posten räknarmed att av breven kommer att befordras rned ekonomitaxa. Dessa brev skullefå oförändrat eller sänkt porto även efter den nu aktuella höjningen. Av flera skäl är det viktigt att postens kostnader hällsnere. En alltför kraftig kostnadsutveckling omöjliggör pä sikt en oförändrathög service i glesbygd och leder genom portohöjningar till minskad efterfrågan.Konkurrensen med andra kommunikationsformer gör att postens storkunder ärkänsliga för prishöjningar. Mot den här bakgrunden har posfen tillsammans medpersonalorganisationerna beslutat om ett fempunktsprograrn som innebäranställningsstopp, säkrare postservice, omstrukturering av posttaxan, ökadsatsning på försäljning och skärpt kostnadsjakt. Omstruktureringen - man kan ocksä säga ändringen - avtaxan bör verksamt bidra fill att kostnadsutvecklingen begränsas. Den ärdärför, liksom de övriga punkterna i fempunktsprogrammet, väl motiverad. Det föreslagna taxesysfemet medför övergångsvis vissaproblem för kunder som fidigare skickat mycket korsband. Problemen bör dockkunna lösas genom särskilda övergångsbestämmelser. Hushållen kommer således atffå köpa fler rabattmärken och de kommer aft gälla i alla viktklasser ochi hela . Ideella föreningar fär skicka brev upp till till lägsta ekonomiporto även om de lämnar in endast 20 försändelser . Vissa företagfår genom det föreslagna taxesystemet kraftigt höjda porfokostnader. Postverkethar meddelat mig atf verket är berett att med dessa kunder träffa avtal sä atfkostnadsökningarna infe blir orimliga. Det finns ocksä anledning atf se överposfens förslag fill ekonomitaxa för tyngre försändelser liksom gränsen 200försändelser för utnyttjande av ekonomitaxa. Det är motden här bakgrunden som frågan nu övervägs av regeringen. 13 (): Först ett fack till kommunikationsministernför svaret. Låt mig också säga att jag tror att det är en bäde riktig ochvälmotiverad ambition som postverket har då man tillsammans medpersonalorganisationerna i ett särskilt program bestämt sig för aft satsa päsäkrare postservice, en mer aktiv försäljning och en skärpt kostnadsjakt. När det gäller förslaget fill ändrat taxesystem sä synesinte de här tankegångarna vara nya för postverkets del. En diskussion har förtsunder , och den centrala ledningen har aviserat de lokala och regionalaenheterna om atf man arbetar med förslag till åtgärder som skulle kunna Om den planerade höjningen av brevportot Om den planerade höjningen av brevportot förenklataxeringen och göra postbehandlingen mera enhetlig. Det skall sägas atfnuvarande system mänga gånger är krångligt. Det gäller bl. a. reglerna förvaruprov och trycksaker, som för mänga kunder framstår som högst omotiverade.Själva grunden för frycksakstaxeringen har sina svagheter. Gränserna mellanolika framställningsmetoder suddas ut mer och mer. Def kommer skilda teknikernär det gäller trycken och utskrifter frän olika fextbehandlingssysteni samt enutökad datorteknik. Till detta kan sägas att reglerna alltemellanåt dåligtefterlevs. Många uppfattar systemet som både ologiskt och orättvist. Men fråganär om inte det hela har gått litet för snabbt och om infe förslaget fränpostverket har sä uppenbara svagheter att man kan fala om en ofullbordadprodukt. Eftertanken synes ha fått ge vika för brådskan. Kommunikationsministern säger i svaret atf regeringenöverväger frågan. Dessutom framgår det av svarsfexten attkomrnunikationsdeparfenientef och postverket har haft en diskussion och attnian i den här frågan är pä väg, sä långt jag kan se, "åt räft håll". När det gäller korsbandsportots avskaffande och att dettaskall ersättas med en s. k. ekonomitaxa, så hade postverket tänkt sig att minst200 försändelser skulle lämnas in . Och när det gäller den s. k.föreningsposten menar postverket aft det skulle behövas ett antal av 50försändelser. har regeringen irtfalaf att det för föreningsposten bör räckamed 20 inlämnade försändelser. Beträffande andra avsändare, dvs.storkunderna, är frågan om antalet inlämnade försändelser fortfarandeöppen. Ja, vad def gäller är om man ens skall ha något minimiantal. Finrisbestämmelser om atf försändelser skall lämnas in vid kassan pä posfanstalf, dähar nian ju redan fått ekonomibrev och föreningspost skilda frän annan inlämnadpost. Man skulle slippa mycken kontroll av huruvida avsändaren verkligenuppfyller de skilda minimikraven. Jag upplever det som särskilt nödvändigt atf beakta dettadä det gäller föreriingsposten, för här handlar det om smä kvartersklubbar ochfattiga scoutkårer som har bekymmer med sin föreningsekononii. Fundera pä minimitalef än en gäng, , och hadå särskilt de små lokala föreningarna i minnet! Def skulle förenkla bäde förkunder och för postverket. Det skulle dessutom vara en logisk uppföljning avförslagets huvudtankar nämligen förenkling och enhetlighet. Om den allmänna portohöjningen pä är kanske infe sämycket att säga. Ett drygt 15-procentigt påslag i inflationsfider upplevskanske infe som så chockartat, men jag har ända i min interpellation pekat päde häftiga förändringarna när det gäller nuvarande korsbandspriser, som innebären höjning med flera . Jag nämnde ocksä en 400-procentigt ökadportoavgift för den kund som skickar en tidningsrulle om en gäng . Portokostnaden ökar då frän . Jag har även redovisat vad det kommer att kosta en högstvanlig konimun att göra utskick via postverket. För det som taxeras sombrev skulle det bli en ökning pä kanske . Men för det sorn i dagbefordras som bäde A- ochB-korsband skulle det bli en uppräkning med cu . Siffrorna avser alltså en helt vanlig svensk kommun, ochde siffror jag nämnt avser årskostnaden. Det innebär i runda tal en ökning avkommunens porfoutgifter med sä där ett par ! kanskepostverket, och möjligen ocksä , säger aft sådanahär försändelser tidigare egentligen har befordrats alldeles för billigt. Ja,det är möjligt. Men för att citera kommunikationsministern kanske det"leder genom portohöjningar till vikande efterfrågan. Konkurrensen medandra kommunikationsformer gör aft postens storkunder är känsliga förprishöjningar". Risken är atf kunder av den här typen ochstorleksordningen avstår frän att ta postverkets tjänster i anspråk. Då har deförändrade reglerna enbart motverkat de syften sorn postverket sagt sig viljafrämja och som jag för egen del vill ställa upp bakom. säger kommunikationsministern att postverket är berettatt resonera med denna typ av kunder, sä att kostnadsökningarna inte blirorimliga. Jag förutsätter därför aft regeringen i sitt svar till postverket påden här punkten ger eft besked som har principiell inriktning och som i sinförlängning leder till aft taxesättningen blir av det slaget att postverketskunder kan uppfatta den som attraktiv. När det gäller enskilda kunder hänvisarkonimunikationsrninistern till atf hushållen skall fä köpa fler rabattmärkenper är. Det är bra. Viktigt är dock aft dessa rabattmärken, som avser attreducera de negativa effekter sorn slopandet av korsbandsportot utgör, inte färbli av övergängskaraktär, Def paradoxala är att def i mänga fall blir billigare attskicka trycksaker till utlandet än inorn . Ser nian pä postverketssammanställning över föreslagna postavgifter finner man atf det kostar 7 kr.att skicka en 500 grams trycksak till rnen hela . att skickaden fill . Om frycksaksförsändelsen väger kostar det en femma att få den fill , medan det kosfar 5;. att skicka dentill . Det kan inte vara rimligt, herr talman, att det blir dyrare attsända post fill och än till södra eller . En annan fundering sorn man osökt gör när rnan tittar pädet nya taxeförslaget är de mycket höga tröskelvärden sorn inträder förutlandspos-fen. Def låter naturligtvis slående att 3 000 prisuppgifter blir ca30, men frågan är om inte de höga tröskeltalen kommer att medföra andra typerav svårigheter. Skulle ett 500 grams brev som ytbefordras vara ett par grarnför tungt ökar portot med . Och när det gäller flygbefordrad post kan detbli bäde 20 och . i porfoökning för ett brev som råkar vara något enstakagram för tungt. En vital punkt berörs inte i interpellationssvaret,nämligen ikraftträdandet. har ansett atf det är bråttom, och manhar talat om . Skall detta förslag verkligen genomföras inorn ettfåtal veckor? En annan punkt där oklarheten lyser igenom är hur storandel snabb resp. långsam post som befordras och hur stor förändringenkon-\nier att bli med det nya förslaget. I def pressmeddelande som postenspresstjänst sände ut den 30 deceniber talade nian orn övernattbefordran. Om den planerade höjningen av brevportot Nr 85 taxesysfemet skulle minskaövernattbefordran fill . den också fasta på i min interpellafion. 23februari 1981 Men, herr talman, frågan är omdessa siffror verkligen stämmer. dag synes förhållandet vara det aft mindre än två tredjedelar behandlas som Om denplanerade '"P°t- Förutom brev och postkort som är A-post befordras mycket höininsen av brev- trycksaker av skilda karaktärer både som A- och som B-post.Det kan vara PQffQf vanliga trycksaker, varuprov,varukorsband, blindskriftsförsändelser och småpaket.Anmärkas skall då att gruppen trycksaker har en speciell uppdelning på bådemasskorsband, gruppkorsband och utgivarkorsband. Mitt intryck är att postverketi sin redovisning har bortsett från masskors-banden, utgivarkorsbanden ochgruppkorsbanden, och de utgör bortemot en tredjedel av brevposfen, kanske mer.Skulle denna nya iakttagelse vara rikfig, då skulle andelen övernatfbefordradpost vara nere kring , Om def nya taxeförslaget innebär enminskning av övernatfbefordrad post skulle följden bliatt mindre än hälften av posten hade en normal hastighet. Jag började med aft säga att jag tror atf detär bäde riktigt och viktigt att posten klarar en god service till en rimligprissättning och atf kundernas kostnader och behov av god postgäng fillgodoses.Jag tror att def är en förutsättning för att postverket skall kunna stärka sinekonomi och säkra sin överlevnad. Därom råder förmodligen inga delade meningar.Men jag tror att det förslag som syftar till ett sådant mål måste vara såsammansatt atf def inte motverkar sina egna syften. Det gäller bädefaxesättningen och befordringstiden. Därför tror jag att det kan vara värtnägon extra veckas fundering frän regeringens sida. Och så skall tydligen ocksäbli fallet. Def hindrar inte aft man parallellt därmed kan samtala med bädepostens företagsledning och de fackliga organisationerna, vilket kanske kanleda till att både en god postservice och en bärkraftig ekonomi för postverketsäkras. hade bäde mänga och kloka synpunkter pädetta ärende, som med förlov sagt inte är sä enkelt. När regeringen överväger denna fräga har den aft ta hänsyntill många olika faktorer. Posttaxan i sig är visserligen inte ensaminflationsdrivande, rnen inflation är ju ofta en fräga om förväntningar. Mankan knappast tänka sig en prishöjning som är mera uppenbar för alla svenskamedborgare än en höjning av posttaxan. Var och en klistrar ju på sina frimärkenoch kan då konstatera aft frimärkena blivit dyra. Det är en bit i def hela. Ochnågon ändring frän kan det i varje fall inte bli tal om, somsituafionen ser ut , I övrigthar jag bara några korta kommentarer atf göra. Om vi utgår från postens förslag, så är det väl infealldeles klart vad som skall vara långsampost och infe långsamposf. Jag förstårElver förvirring,för jagar personligen ungefär lika förvirrad. Men är det sä att är långsampost. Den övervägande delen därav ärmasskorsband. Detta anser då posfen vara mindre intressant för framtiden.Meningen är emellertid att av den post som sorteras och som alltså utgör denverkligt personalkrävande och dyra hanteringen skall gålångsamt och snabbt, alltså via natfbefordran. Det är de siffrorna somligger i omstruktureringen och som är def väsentliga. Vidarevill jag säga att en del förändringar diskuterar vi fortlöpande med postverket,även om vi inte nu riktigt vet vid vilken fidpunkt de kan genomföras. Det ärsådana här saker som gäller och -två i övrigt komparablastorheter! Det skall naturligtvis inte vara på det sätt som det nu är, utan detskall justeras. Tanken att rabattmärken skall gälla för längre fid och säljasunder kan man naturligtvis överväga- Meningenär också att när def gäller de företag som drabbas hårt av atfkorsbandsförsändelserna slopas skall posten gå uf och fa kontakt företag förföretag, som jag har sagt. är berett att träffa avtal med dem, ochverkefs ledning har sagt att man är beredd atf i def här fallet använda sinkonsolideringsfond för att få en ordentlig och snygg övergång. Jagkan alltså lugna genom att säga, atf om man bortser frånfrågekomplexefs inrangering i den totala svenska ekonomin, så diskuterar vialla de här olika beståndsdelarna med postverket. Och det är som , att allt går i den riktning han önskar. Omden planerade höjningen av brevportot 15 (); Det är hugnesamt att också det ansvariga statsrådet säger att def härinfe är så enkelt. Efter vad jag försfår har def också lett fill aftdepartementsenheten tagit extra god tid på sig. Av kommunikationsministernssenaste inlägg framgår ju att def inte blir någon förändring så fidigt som den1 april. Därigenom blir det ju möjligt att fundera på saken , ochjag tror atf def kommer att vara fill fromma för def svar som regeringen skallpresentera när det gäller taxekonstruktionen för postverkets del. Jaghälsar med tillfredsställelse att kommunikationsministern är öppen för eftstudium av rabatteringsfrågorna även efter den s, k, övergångstiden, Kommunikafionsministernkommenterade också komplikationen i fråga om storkunderna. Där hade jag tagitkommunerna som exempel. sägs det att postverket skall gå ut och resonera,och det styrker väl det påstående som jag gjorde i mitt inlägg, nämligen attbrådskan hade fått ta överhanden över den eftertanke som borde ha föregåttbeslutet. Min interpellation har självfallet varit en polemik mof det förslag sompostverket har lagt fram. Den var kanske inte föranledd så mycket av egnafunderingar utan mera av tillrop utifrån fältet - från kunder, både enskilda,företag, föreningar och kommuner. Min ambition var bara att fästa regeringensuppmärksamhet på saken, även jag tror att syftet kunde ha blivit tillgodosettändå. Men jag är glad över det sätt på vilket regeringen hanterat frågan.Interpellationssvaret och def filläggssvar som kommunikationsministern gettvisar att regeringen har tagit intryck av den samlade krifik Om tvångsinlösen av mark för tunnelbanebygge som kommitfrån olika håll. Den har, som jag ser den, ändå varit konstruktiv. Min huvudtes var aft postverket låg på kollisionskurs medverkefs egen programförklaring. Jag tittade i den lilla förnämliga skrift sompostverket givit ut och som heter Postverkefs företagspolitik. I inledningensägs att skriften skall vara vägledande för handlandet inom företaget, och jagvill citera ett par rader. Underrubriken och marknader heter det: "Önskemål om differentiering av servicen skallfillgodoses, om den totala efterfrågan på Postverkefs tjänster därigenom ökasoch säkerheten i befintlig service infe minskas." På en annan vital punkt av det avsnitt vi har diskuterat,nämligen prisfrågorna, sägs under rubriken : "Prissättningen skall i övrigt utformas så atf denbidrar till atf öka efterfrågan på tjänster," Det var där, herr talman, som jag menade att mål och metodinfe stod i harmoni med varandra, och därför fanns def anledning att resa denhär frågeställningen. Sedan skulle def naturligtvis vara roligt, infe bara fören postman, och förtröstansfullt för en kommunikationsminister om allt flerskulle kunna säga: säkert som ett brev på posfen. Det skulle man dä säga medförhoppningen att def handlar om många brev. 6 §Svar på interpellation 1980/81:90 om tvångsinlösen av mark förtunnelbanebygge har, med hänvisning bl, a, till aftStockholms läns landsting kommer atf ansöka om expropriationsfillsfånd för attbygga ut tunnelbanan från till , frågat mig om jag undernuvarande ekonomiskt pressade läge är beredd aft medverka till aft säga nejtill aft tvångsinlösa mark. Regeringen har infe fått någon framställning omexpropriationsfillsfånd för det nämnda tunnelbanebyggef. Däremot har regeringenfått en anhållan om koncession för tunnelbanan från fill iny sträckning. Såväl koncessionsansökan som en eventuell ansökan omexpropriations-tillstånd måste remissbehandlas inom . Förstdärefter kan regeringen ta ställning. Det vore alltså fel av mig att nu uttalamig. Jag håller emellertid med om aft manallvarligt mäsfe pröva frågor om finansiering av t, ex, tunnelbaneprojekt. Detankommer dock närmast på statens vägverk att ufifrån fillgängliga medel ochgällande flerårsplaner för byggandet av riksvägar prioritera olikabyggnadsobjekt så rättvist och ändamålsenligt som möjligt. 17STINA (): Jag ber atf få tacka kommunikationsministernför svaret på min interpellafion. Svaret säger väl inte så mycket, och det hade jag kanskeinfe vänfat mig heller. Men vara eller inte vara bekymrarfortfarande de människor som i första hand använder somkommunikationsmedel. i har tagit ettmajoritetsbeslut mot berörda kommuners vilja. Det visar tydligt och klart bl,a, den folkomröstning som ägde rum , Det var i och72 % i som ville ha kvar en upprustad och moderniserad Roslagsbana,Människorna i Roslagen vill helt enkelt ha kvar sin bana - den har blivit en"institution". Majoriteten av täbyborna vill inte heller ha någontunnelbana, men ändå skall den byggas. Jag hänvisade fill folkomröstningen. Min uppfattningbeträffande rådgivande folkomröstning är aft man på det sättet öppnarmöjligheter att inhämta kommunmedlemmarnas mening i viktiga kommunala frågor,och en folkomröstning bör på eft betydelsefullt sätt kunna bidra tillvidareutvecklingen av den kommunala demokratin. Har vi då satt i gång dennaapparat och ordnat en folkomröstning, där invånarna i berörda kommuner har fåttsäga sitt, är det mer eller mindre eff slag i ansiktet på kommunmedlemmarna, ompolitikerna sedan beslutar i en helt annan riktning. Infe heller följer man fidigare avtal, som man hänvisartill och som lär gå ut på att om läggs ner på sträckan fram tillTäby centrum skall den övriga delen av vara kvar. Den övriga delenav blir ju inte heller kvar, Näsbyparksgrenen skall läggas ner-därom har det beslutats i . Sträckningen Rimbo-Kårstahar redan lagts ner - def har vi hört i eft interpellationssvar- och beslut har fattats om nedläggning av sträckningen 1982, Dessutom har kommunerna förhandlingar med om att få köpa banan. Så starkt ärnämligen kravet på bibehållande av banan. Dessa förhandlingar medfinanslandstings-rådef har ännu inte kommit till stånd. Det framhålls i svaret atf expropriationsfillsfånd fördeffa tunnelbanebyggande ännu infe har kommit in till regeringen, I allahändelser har förvaltningsutskottet i fattat beslut om att ansökaom expropriationsfillsfånd enligt 2 kap, 2 § expropriationslagen. Sådanansökan lär alltså komma. Vi har ingen anledning att vänta oss något annat. Av svaret framgår också att regeringen har fått enanhållan om koncession för tunnelbanan från till i nysträckning. När beslutar över huvudena på berörda kommuner ochderas invånare, skall då också regeringen göra defta? Jag bara ställer frågan.Vilken hänsyn far kommunikationsministern till berörda kommuners uttryckligaönskan? När dessutom, som jag påpekat i min interpellafion och somkommunikationsministern lär vara väl medveten om, det ekonomiska läget ärytterst Om tvångsinlösen av mark för tunnelbanebygge Om tvångsinlösen av mark för tunnelbanebygge pressat,skall vi då lägga ner ännu högre kostnader i detta sammanhang, kanske t, o, m,mer än vad som skulle vara nödvändigt? Vilken hänsyn tarkommunikationsministern, som ju är föredragande i regeringen, till sådanafrågor? Statsbidragen utgår ju också olika beroende på om defgäller tåg, som i def här fallet , och om det gäller tunnelbana,Def är inte att undra på att kostnaderna efter reduktion av statsbidragenframstår till tunnelbanans fördel. Det sägs också i svaret att.det ankommer på statensvägverk atf prioritera olika byggnadsobjekt. Men det ankommer väl också påkommunikationsdepartementet och kommunikafionsministern, såsom varande denhögste ansvarige, att prioritera vissa objekt och stryka andra sådana. Låt mig också få ställa en liten avslutande fråga isammanhanget. Vilken linje kan man tänka sig aft kommunikationsministern, såsomföredragande i regeringen i dessa frågor om expropriation och koncession,kommer att driva: Ja eller nej fill expropriation och koncession? Det är ju ingen hemlighet att och jag äröverens i frågan om hur man behandlat folkomröstningens resultat.