prot · G409109 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag vill med anledning av detta bara säga att det förslag jag väcktom ett längre öppningsprogram och en föreställning på e. d. inte alls ärkönsdiskriminerande. Jag har faktiskt inte föreslagit cancan, ,även om jag inte har någonting emot det i andra sammanhang. Klassisk balett -om man nu väljer ett sådant program - är inget hot mot jämställdheten. Detskulle möjligen vara Glada änkan, men det har väl varken , herrtalmannen eller jag någonfing emot i så fall. Jagtog i mitt inlägg upp det s. k. politikerföraktet. Alldeles visades i TVett program om detta. Man frågade vad vi riksdagsmän ville göra åt det. Densatiriska inriktning som det här programmet hade inbjöd väl knappast fill enseriös debatt. Skall TV på detta sätt fortsätta att göra narr av politikerna,är jag rädd för att politikerföraktet ökar, inte tvärtoin. Jagbeklagar TV:s sätt att behandla detta allvarliga problem. 100 (): kom tillbaka till de svaga försvarslinjerna mot attgå med på förslaget om en extra bordläggning vid lika röstetal.Försvarslinjerna blev inte stabilare genom det inlägget. Det är omöjligt attavgöra, säger , när lika röstetal svarar mot en faktiskviljeyttring. Det går utmärkt: det är bara att rösta en gång fill, och det ärdet som förslaget innebär. Står det sig då, gäller den nuvarande procedurordningen.Fördelen med ett realiserande av detta förslag skulle vara att vi slipperde smått löjliga omgångar som vi har . Vi har alltså inte tänkt oss att dennabestämmelse skulle ändras efter majoritetsförhållandena i , utanavsikten är naturligtvis att den skall behållas, även om den inte skulle behövatillämpas så ofta i andra parlamentariska lägen än det nuvarande. Närdet gäller utskottsrepresentationen har tydligen varken ellerNils riktigt hört på vad jag sade. Ni säger att har gjortett uttalande, och ni vill att vi skall ställa oss bakom det. Självfallet-dethar jag stått bakom . Jag har inte, , förnekat att vihar gjort denna rekommendation. Jag står bakom den ända till slutet. Men nivill inte erkänna att det sista stycket i rekommendationen existerar. Jag skallinte läsa upp det nu - ni vet vad det handlar om. Jag står förrekommendationen,.och det har jag alltså gjort . Dessutomhar jag ansträngt mig ytterligare ordentligt, men all min möda har alltså varitförgäves. Det har inte berott på bristande vilja från majoritetens sida att viinte lyckats att lösa frågan om vpk:s utskottsrepre-sentafion. Eiet är andrasaker som ligger bakom detta. PerUnckel påstår att jag förde fram en våldsam argumentering mot förslaget omöppna utskottsförhör. Det gjorde jag inte alls. Det var en synnerligen modest,lågmäld och försikfigt formulerad argumentering. Om den skall betecknas som våldsam,har man låga anspråk på vad som skall karakteriseras som våld. TorkelLindahl säger att det nu framlagda förslaget om att en enda ledamot skullekunna stoppa anordnandet av ett öppet utskottsförhör är så modest, att vi bordeha kunnat gå med på det. Ja, det kan tyckas så, och för mig gör det egentligeningen skillnad. Om det skulle komma upp en fråga i ett utskott, där det skullekrävas att utskottets dörrar skulle öppnas, och om någon då skulle motsätta sigdetta, skulle vederbörande självfallet inte längre endast karakteriseras som enljusets fiende utan såsom en mörksens . Det skulle alltså urallmänpsykologisk synpunkt vara praktiskt taget omöjligt att motsätta sig ettsådant krav, och vi skulle få en mängd trista debatter i utskotten om sådanahär frågor. Förmin del vill jag säga att utskottsutfrågningarna anfingen bör vara öppna, såatt man inte skall behöva diskutera om de skall vara det eller ej, eller ocksåbör de vara slutna. Efter att ha vägt argumenten för och emot fram och fillbakahar jag kommit fram till den försiktiga slutsatsen, att det fungerar hyggligtsom det är och att det inte finns något särskilt uttalat offentlighetsintresseav en ändring av den nuvarande ordningen. Sedanvill jag kanske för att inga missförstånd skall spridas med anledning av NilsHjorl:hs anförande säga, att icke heller jag har något emot vare sig gladaänkor eller cancan. Jag beskyllde icke heller för att vilja införasådana vid riksdagsöppnandet. Han omnämnde dock sådana inslag såsom en varianti sitt första anförande, och det var det jag anknöt till. 101 (): Jag håller helt med Per om att det behövs mer djupgåendereformer än de nu föreslagna om man skall ändra den svenska riksdagen.Det som har föreslagits av majoriteten i ledernämligen inte till några större förändringar - även om jag ändå tycker att detär felakfiga reformer som majoriteten lanserar. Anledningentill att jag inte den här gången tog upp frågan om samlade voteringar är heltenkelt att den frågan inte finns med i det förslag som konstitufionsutskottetnu har lagt fram. Det har inte motionerats om detta, och utskottet har intetagit något initiativ. Men kombinerar man sådana samlade voteringar med öppnautskottsutfrågningar är det uppenbart att man stöper om den svenska riksdagen.Vill man göra detta måste man självfallet utreda det hela på annat sätt än somskett. har väckts en motion från folkpartihåll. Den stöds inte avcenterpartisterna men väl av . Och den här reformen villfolkpartister och moderater genomföra utan att ha undersökt vilka konsekvenserden får för utskottsverksamheten. Dethar inte heller utretts vilken följd det skulle få om vi skulle ha samladevoteringar här i kammaren - exempelvis . Då är det inteså lätt att ställa sig bakom förslaget. Vadsedan gäller den extra bordläggningen vill jag inte göra det till en störrefråga än det är. har vi blivit överens om att man inte kan genomskådahjärtan och njurar. Man menar att det problemet genom att riksdagenröstar en gång till, och då blir det remiss fill utskott, om det blir majoritetför det. Jag tycker det är en onödig omgång. Det är lika bra att med en gångremittera fill utskott eller avgöra ärendet på en gång genom lottning. Jag vetinte om - även om förslaget vinner bifall - ändå måste göra på dettasätt vid vissa fillfällen. Jag hyser inte den minsta misstänksamhet mottalmännen, men låt oss säga att vi får en sådan historia vid ett arbetsplenumsista dagen , då åtminstone vi som varit med här har upplevtatt det finns en stark längtan att återvända hem. Då kan inte, medden ordning som föreslagit, genomföra en lottning, även ommajoriteten skulle rösta för det. I stället skulle det bli nödvändigt att haett nytt plenum där frågan skulle behandlas. Det är möjligt att det skulle gå attordna , förutsatt att inte den här omröstningen äger rum exempelviskl. I så fall måste ju avgörandet vänta till . Sammasituation kan uppstå när inte får hålla på längre . Då kan ensådan bestämmelse framtvinga en mycket besvärlig situation. Det måste alltsåfinnas bättre regler än motionären och utskottet föreslagit på den här punkten. Vadslutligen gäller rekommendationen tar jag fasta på vad sade isitt senaste inlägg, nämligen att han ställer sig bakom dennarekommendation. har vi inbjudit kammaren att än en gång uttala sig för dennarekommendafion, och jag utgår från att kommer att höra till demsom röstar för den. 102 (vpk): Jag skulle vilja säga till både och attom det är något som behöver ändras i fråga om arbetsformer borde detvara partiernas representation i utskotten. Fiskesjösade i sitt första anförande om de här frågorna rent allmänt att vi till höstenhar chansen att uppnå något substantiellt. Det låter hoppingivande, men detåi:erstår att se om det också gäller utskottsfrågan. Jaghar också noterat att säger att han står kvar vid denrekommendafion som tidigare gjordes. Men sedan pekar han på ett undantag, somockså finns i rekommendationen. Detär rikfigt att det i rekommendationen sägs att valberedningen även kan finnaanledning att i vissa fall modifiera metoden för att åstadkomma hkartade majoritetsförhållandeni samfiiga utskott. Men, , ingen av dem som stod bakom dennarekommendation menade väl att undantagen skulle upphäva huvudregeln som innebäratt utskottsplatserna skall fördelas i förhållande till partiernasstyrkeförhållanden i . Det var emellertid detta som blev fallet efter1979 års val. TorkelLindahl levererade minst sagt en oförskämdhet. Han påstår att varje gång vi harnärmat oss en lösning har vpk backat ur. vet mycket väl att vpkhar visat stor beredvillighet att medverka till olika provisoriska lösningar iutskottsfrågan. har ju vpk befunnit sig i en rad olika situationer iutskotten. Vi har stått helt utanför utskotten, vi har sutfit som suppleanterutan yttranderätt, vi har suttit som suppleanter med yttranderätt men intereservationsrätt. Vi ställde upp på den rekommendation som vi här har talat ommen som och inte stod för val. Vi har söktatt medverka också senare till olika provisoriska lösningar, men efter alladessa manövrer är det väl ändå rimligt om vpk begär att man, innan man ställerupp på något nytt provisorium, också bör fii veta vad det är för lösning pålång sikt som eftersträvas. Vill ni medverka till en lösning, även om den inte skullekunna sättas i verket , tror jag säkert att vpk också ifortsättningen kan godta provisoriska lösningar om de syftar till att undanröjanuvarande orimliga förhållanden och bereda varje parti likvärdiga möjligheteratt arbeta i utskotten. 103 PER (): Två kommentarer till och en fill ! BertilFiskesjö säger nu att frågan om offentlighet vid utskottsutfrågningar är enfråga om antingen-eller. Antingen är allting offentligt eller också är alltinginte offenfiigt. Jag tycker att den ståndpunkten är alldeles orimlig. Det ärsjälvklart att ett utskott kan ha anledning att ha vissa utfrågningar-jag kansjälv tänka rnig ett flertal - som av olika skäl inte bör vara offentliga, menlika självklart tycker jag det är att vissa utfrågningar passar alldelesutmärkt att redovisa inför en bredare allmänhet. BertilFiskesjö är orolig för att han skall ha svårt att motivera sig när han stängerutskottsdörrarna. Om har svårt att mofivera sig, är dettasannolikt ett skäl för att just den utfrågningen i så fall bör vara offentlig. Den andra kommentaren tillBertil Fiskesjö har att göra med hans uttalandeom att det inte finns något offentlighetsintresse i att ha möjlighet tilloffentliga utskottsförhör. Jag undrar, , vad hela den hord avmassmediarepresentanter som har för vana att numera vänta utanförkonsfitufionsutskottets dörrar vid den pågående dechargegranskningen har attsäga om ett sådant uttalande. Åtminstone har de ansett att det finns skäl attefterhöra vad som har förevarit innanför utskottets stängda dörrar. Jagmenar att det är en absurd tanke att stänga möjligheten att införoffentligheten i samband med riksdagsberedning av ett ärende också redovisa vadexpertis kan ha att anföra i saken. påpekar att om man kombinerar de möjlighetersom öppna utskottsförhör ger med samlade voteringar i kammaren, är det tänkbartatt man är på väg att omstöpa arbete. Ja, det är möjligt att man ärdet. Jag är inte alldeles övertygad om att det är någonfing illa. Tvärtom trorjag att arbete skulle må väl av att omstöpas i avsevärd grad. säger emellertid att han av det skälet inte har så lätt att ställasig bakom kraven. Till detta må man väl konstatera att harhaft gott om tid att fundera över frågan om de öppna utskottsförhören. Det är inte första gången den frågan debatteras i kammaren. Menom bara för stunden har svårt att ställa sig bakom krav somhan upplever vara aningen för fräscha, skulle man kunna tänka sig attsocialdemokraterna i gengäld var beredda att positivt pröva alla nya förslag isyfte att effektivisera och vitalisera det svenska parlamentets arbete? Dessvärre tror jag att socialdemokratins agerande härvidlag lämnar åtskilligtövrigt att önska, om man ser till de gångna årens erfarenheter. 104 (): har vi kommit till det stadium i debatten då de som motsätter sigöppna utskottsutfrågningar letar efter nya argument - de gamla hölluppenbarligen inte. Nusäger man att det skulle vara så hemskt svårt för en enda person att hittaargument för att hålla utskottet stängt, så därför kan man inte bifallaförslaget att offentlig utfrågning skall få anordnas av ett enigt utskott. Närvi tidigare hade en annan version av hur det skulle kunna gå till så dög intedet, därför att då kunde en minoritet få igenom att utfrågningen skulle varaoffentlig. när vi vill ge en enmansminoritet möjlighet att sätta stopp föroffentligheten, då är det inte heller bra. Jag har en svag misstanke om attvilket förslag vi än lade fram så skulle det inte vara tillräckligt bra. Fråganär inte utredd, tycker . Jag ber honom erinra sig en del av degrundlagsutredningar som han själv har varit med om och där den här frågan harvarit uppe. Jag utgår ifrån att de utredningarna liksom andra utredningar hararbetat samvetsgrant och även satt sig in i denna fråga. Tillsist fill : Jo då, nog har det visats stor beredvillighet frånvpk när det gällt att få frågan om partiets utskottsrepresen- tafionlöst - ända fram till det ögonblick då det har sett ut som om en lösning varitpå väg. Då har det helt plötsligt inte gått längre. Därmed, herr talman,avslutar jag mitt sista inlägg i den här debatten. Anf.105 (): krånglar fill det ytterligare för sig när hanförsöker hitta på svårigheter att följa upp det förslag som majoriteten harenats om vad gäller ytterligare en bordläggning av frågor vid lika röstetal.Den situation som skisserar blir ju mycket värre om vitvunget skall ha en återremiss till utskottet. Då är det ju inte bara kammarensom skall besluta en gång till, utan ärendet skall valsa ner i utskottsmaskineriet,och utskottsledamöterna skall åtminstone hitta en fid att sammanträda på ochvända på handlingarna igen, innan de åter vandrar fill kammaren. NilsBerndtson och kommer fortfarande med påståendet om att viskulle ha gått ifrån överenskommelsen. Det har vi inte. Jag har tagit med migöverenskommelsen - jag hoppas att ni har läst den, annars kan ni få ett extraexemplar av mig. Jag står för den överenskommelsen, och det har jag gjort helatiden. Dengrundläggande orsaken fill att vi inte har lyckats lösa frågan om vpk:sutskottsrepresentafion är att socialdemokraterna och vpk inte kan komma överensom fördelningen av platserna och att vpk inte heller vill acceptera någon avalla de provisoriska lösningar som förts fram i den arbetsgrupp vi har haft ochpå annat sätt. PerUnckel utgår hela fiden ifrån att det är jag som skulle vilja mörklägga vad somsker i utskotten. Tänk, om det skulle vara precis tvärtom - att det är jag somkräver öppna förhör enligt den ordning som Per står för, medan PerUnckel anser, när vi kommer in på försvars- och annan sekretess, att utskottetskall vara slutet! Då skulle jag naturligtvis ta fillfället i akt att göra migriktigt god vän med den främsta kvällspress vi har i landet och säga: Jag slåssför öppenhet och insyn, men den där mörkmannen , han vill stängautskottet för alla journalister. TorkelLindahl sade att vi har kommit till det stadium av debatten då det är svårt atthitta argument. Argument är det inte svårt att hitta, men det är kanske litetsvårt att komma på nya i det här stadiet. Med hänvisning till detta ber jag attfå upprepa vad sade i slutet av sitt anförande: Detta blir mittsista inlägg i den här debatten. Anf.106 (): Jag har endast talat om en rekommendation, och det måste det väl ändåvara som kammaren antog. Det är den rekommendationen jag vill att man nu skallupprepa från kammarens sida till vägledning för partierna vid kommandeförhandlingar på den här punkten. För mig är det en principiell fråga att ettparti som når över riksspärren skall bli företrätt i utskotten i proportionfill sin styrka här i kammaren. Då kan man inte lösa problemet genom att sägaatt detta skall socialdemokraterna klara av. När det sedan gäller reglerna om bordläggning varmin utgångspunkt att kammarens ledamöter skulle vara så förnuffiga att de i ettslutskede skulle kunna gå med på en lottning. Det är också en tillåten metodenligt riksdagsordningen. Mom.1 (öppnande) Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(parfirepresentationen i utskotten) förberedande votering biträddes reservation 1 av m. fl.med 141 röster mot 17 för motion 1516 av m. fl. 143 ledamöteravstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 151 röster mot 150 förreservafion 1 av m. fl. Mom.3 (offentliga utskottsutfrågningar) TALMANNEN:Under detta moment har yrkats dels bifall till utskottets hemställan, delsbifall till reservation 2 av m. fl. Ifråga om reservafionen, som innefattar förslag till ändring i riksdagsordningen,har av i första hand yrkats att den föreslagna lagändringenskall genomföras genom ett enda beslut. Härför krävs enligt riksdagsordningensärskild majoritet. Uppnås inte erforderlig majoritet har iandra hand yrkat att den föreslagna ändringen i riksdagsordningen skall antas iden ordning som gäller för grundlagsförslag, dvs. att kammaren nu skall antaändringen såsom vilande och efter nästa val på nytt pröva förslaget. Utskottetshemställan, som för bifall endast kräver enkel majoritet, kan inte ställas motreservationen i omröstning som gäller antagande av ändringsförslaget genom ettbeslut. Proposifioner kommer därför först att ställas beträffande TorkelLindahls förstahandsyrkande. Om detta bifalles har utskottets hemställanförfallit. Om förstahandsyrkandet avslås ställs därefter propositioner i ettsammanhang beträffande utskottets hemställan och . Antagandegenom ett beslut av den i reservation 2 föreslagna ändringen iriksdagsordningen (förstahandsyrkande) Följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Densom vill att kammaren genom ett beslut antar den i reservafion 2 av AndersBjörck m. fl: föreslagna ändringen i riksdagsordningen röstar ja, den det ejvill röstar nej. Om inte minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarens ledamöter röstar ja,har kammaren avslagit detta yrkande. Vid votering genom rösträkning avgavs 92 röster förbifall fill förstahandsyrkande och 208 röster för avslag pådetsamma. 1 ledamot avstod från att rösta. Yrkandet hade alltså inte erhålliterforderlig majoritet utan avslagits. Antagandesåsom vilande av den i reservation 2 föreslagna ändringen i riksdagsordningen(andrahandsyrkande) Följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Densom vill att kammaren bifaller utskottets hemställan i mom. 3 röstar den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarensåsom vilande antagit den i reservation 2 föreslagna ändringen iriksdagsordningen. Utskottets hemställan bifölls med 207 röster mot 93för andrahandsyrkande. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.4 (ändrad benämning på civilutskottet) Utskottet; hemställan bifölls. Mom.5 (beslutsordning vid lika röstetal) TALMAI-JNEN:Under detta moment har yrkats dels bifall till utskottets hemställan, delsbifall fill reservation 3 av m. fl. Ifråga om utskottets hemställan, som innefattar förslag till ändring iriksdagsordningen, har av i första hand yrkats att denföreslagna lagändringen skall genomföras genom ett enda beslut. Härför krävsenligt riksdagsordningen särskild majoritet. Uppnås inte erforderlig majoritethar i andra hand yrkat att den föreslagna ändringen iriksdagsordningen skall antas i den ordning som gäller för grundlagsförslag,dvs. att kammaren nu skall anta ändringen såsom vilande och efter nästa val pånytt pröva förslaget. Reservationen,som för bifall endast kräver enkel majoritet, kan inte ställas mot utskottetshemställan i omröstning som gäller antagande av ändringsförslaget genom ettbeslut. Propositioner kommer därför först att ställas beträffande BerfilFiskesjös förstahandsyrkande. Om detta bifalles har reservationen förfallit. Omförstahandsyrkandet avslås ställs därefter proposifioner i ett sammanhangbeträffande andrahandsyrkande och reservationen. Antagande genom ett beslut av föreslagen ändring i riksdagsordningen(109 Följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Densom vill att kammaren genom ett beslut antar den i konstitutionsutskottetshemställan i betänkande 21 mom. 5 föreslagna ändringen i riksdagsordningenröstar ja, den det ej vill röstar nej. Om inte minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarens ledamöter röstar ja,har kammaren avslagit detta yrkande. Vid votering genom rösträkning avgavs 151 rösterför bifall till förstahandsyrkande och 150 röster för avslagpå detsamma. Yrkandet hade alltså inte erhållit erforderlig majoritet utanavslagits. Antagandesåsom vilande av föreslagen ändring i riksdagsordningen () Följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Densom vill att kammaren såsom vilande antar den i konsfitufionsutskottetsbetänkande 21 mom. 5 föreslagna ändringen i riksdagsordningen röstar den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 3 av m. fl. BertilFiskesjös andrahandsyrkande bifölls med 151 röster mot 150 för reservafion 3 avHilding m. fl. Mom.6 (reservafion och röstförklaring) TALMANNEN:Under detta moment har yrkats dels bifall till utskottets hemställan, delsbifall till reservation 4 av m. fl. Ifråga om utskottets hemställan, som innefattar förslag till ändring iriksdagsordningen, har av i första hand yrkats att denföreslagna lagändringen skall genomföras genom ett enda beslut. Härför krävsenligt riksdagsordningen särskild majoritet. Uppnås inte erforderlig majoritethar Berfil Fiskesjö i andra hand yrkat att den föreslagna ändringen iriksdagsordningen skall antas i den ordning som gäller för grundlagsförslag,dvs. att kammaren nu skall anta ändringen såsom vilande och efter nästa val pånytt pröva förslaget. Reservafionen,som för bifall endast kräver enkel majoritet, kan inte ställas mot utskottetshemställan i omröstning som gäller antagande av ändringsförslaget genom ettbeslut. Propositioner kommer därför först att ställas beträffande BertilFiskesjös förstahandsyrkande. 9Riksdagens protokoll 1980/81:108-109 Om förstahandsyrkandet avslås ställs därefter propositioner i ettsammanhang beträffande andrahandsyrkande och reservafionen. Riksdagensarbets- "''Sde genom ett beslut av föreslagen ändring iriksdagsordningen (BertU former Fiskesjös förstahandsyrkande) Följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Densom vill att kammaren genom ett beslut antar den i konsfitutionsut-skottetshemställan i betänkande 21 mom. 6 föreslagna ändringen i riksdagsordningenröstar ja, den det ej vill röstar nej. Om inte minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarens ledamöter röstar ja,har kammaren avslagit detta yrkande. Vid votering genom rösträkning avgavs 151 rösterför bifall till Berfil Fiskesjös förstahandsyrkande och 150 röster för avslagpå detsamma. Yrkandet hade alltså inte erhållit erforderlig majoritet utanavslagits. Antagandesåsom vilande av föreslagen ändring i riksdagsordningen () Följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Densom vill att kammaren såsom vilande antar den i konstitutionsutskottetsbetänkande 21 mom. 6 föreslagna ändringen i riksdagsordningen röstar den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservation 4 av m. fl. andrahandsyrkande bifölls med 151röster mot 150 för reservation 4 av m. fl. Mom.7 (införande av ett skriftligt frågeinstitut) Utskottets hemställan bifölls. Mom. 8 a och 9 (väckande av interpellafion, m. TALMANNEN: Här har endast yrkatsbifall fill utskottets hemställan. För bifall härtill krävs emellerfid attminst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöterförenar sig om beslutet. Beslut skall fattas genom omröstning. Följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkande21 mom. 8 a och 9 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Om inte minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarens ledamöter röstar ja,har kammaren avslagit utskottets hemställan. Vid votering genom uppresning förklarades minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarens ledamöter ha röstatför bifall till ja-proposifionen. Kammaren hade således bifallit utskottetshemställan. Mom.8 b (utdelningen av interpellafioner till ledamöterna) Utskottets hemställanbifölls med 283 röster mot 17 för det av