prot · G40957 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag tror aft den här debatten harunderlättat den fortsatta fillämpningen av de bestämmelser som gäller. Det är också värdefullt att vi i debatten kan slå fast attavsikten med vårens riksdagsbeslut var aft söka styra ungdomarna mot sådanutbildning och introduktion som snabbt skulle leda till anställning inomarbetsmarknaden. Arbetslös ungdom skall utbildas för branscher och yrken somkan ge varaktig sysselsättning. Jag ber än en gång att fä tacka för svaret. 1980/81:100med förslag fill statsbudget för /82 1980/81:103med överlämnande av kommifféberättelse 14 §Anmäldes och bordlades 1980/81:76 ominferneringspåföljdens avskaffande och straffet för grovt narkotikabrott m. m. 1980/81:82om åtgärder mot frilevande vildsvin m. m. 1980/81:83om förenklad mönstring pä färjor 1980/81:101 med förslag omfilläggsbudget II till statsbudgeten för /81 1980/81:102 med redogörelse förbehandlingen av skrivelser fill regeringen 15 § Talmannen meddelade att påföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle propositionerna nr 100och 101 sättas sist. 16 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:180 av/I/maWohlin-Andersson om arvoden fill suppleanter i statliga styrelser 1980/81:181av m. fl. om den informella ekonomin 1980/81:182 av omändrade bestämmelser för registrering av aktiekapital 1980/81:183 av m.fl.om åtgärder för aft främja svensk turism 1980/81:184av om skolans betygssystem 1980/81:185 av och om intagning av bandelenBjärka/i SJ:s riksnät 1980/81:186 av och i om cylindervolymgränsen för lättmotorcykel 1980/81:187 av m.fl. om en sammanhållen telefonkatalog för 1980/81:188 av . om sammansättningen av länsarbetsnämnderna 1980/81:189av m.fl. om datapolitiken 1980/81:190 av m.fl.om statens upphandlingsformer för datateknik 1980/81:191 av m.fl.om bekämpningen av ekonomisk dafabrottslighet 1980/81:192 av m. fl.om ett forskningsprogram kring datafrågor 1980/81:193 av in. fl.om datateknikens effekter inom kontorssektorn 17 §Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits fill n inoi 1980/81:74 av () fill statsrådet om sjukvårdsberedskapen vid kärnkraffsolyckor: Det är oerhört angeläget attsjukvårdslandstingsområdena har en fungerande beredskapsplanering försjukvården vid eventuella kärnkraftsolyckor. Denna beredskapsplanering inomsjukvården har exempelvis inom endast kunnat blipreliminär i avvaktan på aviserade anvisningar från . Detta äratt beklaga. Enligt material skulle en härdsmälfa vidForsmark kunna få helt katastrofala följder också för . Inom detnärmaste området kan akuta dödsfall orsakas . Detta område kansträcka sig flera mil frän reaktorn, och antalet dödsoffer hänger samman medhur snabbt man kan evakuera det område som berörs. Det område som direkt drabbas av den radioaktivabeläggningen kan sträcka sig i vindriktningen. Stockholmsregionensmest tättbefolkade områden är alltså direkt i riskzonen. En dylik katastrofvid Forsmark skulle naturligtvis förorsaka oerhörda miljömässiga ochhälsovådliga konsekvenser i värt län. Det är alltså nödvändigt atf en fungerande beredskapsplanför eventuella olyckor vid Forsmark upprättas och atf det sker enligtsocialstyrelsens aviserade anvisningar. Samma förhållande som här berörts beträffande Forsmarktorde gälla även och inom Malmö- resp. . Med anledning av det anförda önskar jag ställa följandefrågor fill statsrådet : Varför har intedessa anvisningar redan utkommit? När beräknas anvisningarna frånsocialstyrelsen beträffande beredskapsplanering för sjukvärden utkomma? 1980/81:75 av () fill kommunikationsministern om en järnvägsförbindelsemellan och över ; beslutade den 17 decemberaft frågan om en järnvägsförbindelse mellan och skall bliföremål för en skyndsam utredning. Det är viktigt att detta utredningsarbetebedrivs ur ett större trafikpolitiskt perspektiv än enbart flygplatsfrågan geranledning till. a. borde man överväga möjligheten att, om ettjärnvägsprojekt kommer fill stånd, fortsätta sträckningen över , Norrtäljeoch fill . Här skulle det rimligen räcka med enkelspår. Det skullekunna innebära atf en stor del av trafiken mot skulle kunna flyttasfrån landsväg till järnväg. Rimligenborde det ligga i linje med de allmänna trafikpolitiska strävandena. De miljö-och energimässiga fördelarna skulle bli betydande. Förmodligen skulle det ocksåfå en positiv effekt på vår handel österut och stärka samarbetet med . För Roslagsområdet, som är ett utpräglat glesbygdsområdemed sysselsättnings- och avfolkningsproblem, skulle en sådan härjärnvägsförbindelse bli en oerhörd stimulans och kunna lägga grunden för enpositiv ekonomisk och sysselsäftningsmässig utveckling. Det är, som jag ser det, naturligt aft denna möjlighetvägs in i det beslutade utredningsarbetet och att det sker i nära samarbete medSL, och berörda kommuner. Med anledning härav hemställer jag om att fä ställaföljande fråga till kommunikationsministern: Är statsrådet beredd att tillse att den beslutadeutredningen om en järnvägsförbindelse också omfattarmöjligheten att fortsätta med en järnvägslinje över , fillKapellskärs färjeläge samt att utredningsarbetet sker i nära samarbete med SL,och berörda kommuner? 1980/81:76av (vpk) fill jusfitieministern om lagstiftningen motterrorism: På nytt har en utvisningsaffäraktualiserat den svenska lagstiftningen och tillämpningen av den inom flykting-och invandraromrädet. Den här gängen rör det sig om 12-13 palestinier jämteeventuella familjemedlemmar bosatta i som hotas av utvisning på grundav påstått samröre med landsmän, vilka utpekats som terrorister. Den s. k. terroristlagen, numera en del avutlänningslagen, har med rätta kritiserats alltsedan sin tillkomst. Det är enlag som lämnar utrymme för stort godtycke och som ger möjlighet tillutvisningar och andra rättsliga åtgärder efter summariska undersökningar ochutredningar, som inte ger den anklagade tillräckliga möjligheter att försvarasig. Det är ingen överdrift aft påstå aft den utgör ett hot mot rättssäkerheteni . I det aktuella fallet används lagen för att möjliggöraanklagelse för terrorism mot de nämnda personerna. Det som läggs dem till lastär att de tillhör samma invandrarorganisation i som den landsman somtidigare avslöjades och dömdes för vapensmuggling. Vad som väckt särskilduppmärksamhet i sammanhanget är atf de anklagade och deras rättsliga ombudförnekats att ta del av åtminstone en handling som berör fallet. Detta harskett med hänvisning till nödvändig sekretess och det är uppseendeväckande. Inteens i spionfall är det svensk praxis att sådant undanhållande sker. Konsekvenserna för den som fälls och utvisas med stöd avterroristlagen är långtgående. Det kan innebära hårda straff, även dödsstraff,i det land fill vilket utvisningen sker. Åven om så inte blir falletförsvåras allvarligt möjligheterna för den som drabbas när det gäller atterhålla arbete, emigrera, få arbetsfillstånd i annat land och liknande. Haneller hon blir alltid särskilt utsatt för polisens och säkerhetspolisensintresse och övervakning. Ett straff utmätt efter den svenska terrorisfiagenoch andra liknande lagar innebär därför ett slags livstidsstraff, som inte harnågon motsvarighet när dom fälls efter andra lagar. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga justitieministern: Anserjustitieministern att paragraferna i utlänningslagen som reglerar vad somkallas terrorism är en bra lagsfiftning, som garanterar rättssäkerhet ochtrygghet för invandrare och flyktingar i ? Vill statsrådetmedverka till att bestämmelserna utformas sä att anklagade och ombud allfid fårtillgång till alla handlingar som kan ha betydelse för hur målet avgörs? Är det lämpligtatt avgöranden i sädana här fall fattas av ochinvandrarministern? 1980/81:77av () fill statsministern om åtgärder mot skatteflykt ochekonomisk brottslighet; Skatteflykt och skattefiffel ärdelar av en snabbt växande ekonomisk brottslighet i vårt land. Tidningen har i en serieartiklar redovisat ett stort antal exempel på dagens omfattandeskattebrottslighet. Tidningen har också avslöjat att summan av obetalda skatternu är nära . Detta är exempel på de stora svagheter som vidlådersamhällets åtgärder mot ekonomins brottslingar och de luckor som finns i dagenslagstiftning. har flera statliga utredningar.Brottsförebyggande rådet, och andra myndigheter lämnat mångaförslag till regeringen på åtgärder mot den ekonomiska och den organiseradebrottsligheten. Många av dessa förslag har inte föranlett några regeringensåtgärder. I har socialdemokraterna i ettflertal motioner föreslagit åtgärder mot denna brottslighet - motioner somgenomgående avvisats av den knappa borgerliga riksdagsmajoriteten. De avslöjanden som nu gjort har blottlagtmånga brister såväl i lagstiftning som i samhällets resurser för atf stoppaekonomins brottslighet. Regeringen bör ha fått många bevis på dessa svagheter ibrottsbekämpningen, och de bör föranleda åtgärder. Då insatser mot skatte- och annan ekonomisk brottslighetberör mänga departement i regeringen vill jag till statsminister ställa följande fråga: Är statsministern beredd att redovisa vilka initiafivregeringen avser atf vidta med anledning av dels avslöjandena om omfattningenav skatteflykt och skattefiffel, dels de förslag på åtgärder mot denekonomiska brottsligheten som lämnats till regeringen och iriksdagen? 18 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1980/81:201 av () till socialministern omfördelningen av statsbidrag till organisationer för hjälp åt alkohol- och narkofik åskådade; Enligt uppgift har vid fördelning avstatsbidrag till frivilliga organisafioner som arbetar med rehabilitering avalkohol- och narkotika-skadade för innevarande budgetår sänkt statsbidragettill LP-stiffelsen. bedriver en omfattande och mycket posifivverksamhet i syfte att hjälpa alkohol- och narkotikaskadade. Orsaken tillminskningen av statsbidraget skulle vara omfattningen av frivilliga gåvor tillLP-stiftelsen, Jag vill med anledning av detta fråga socialministern: det vara rikfigt att statsbidragen fill en organisation grund av generösa insatser från enskilda gåvogivares sida? 1980/81:202 av () fill ekonomiministern omåtgärder för att effekfivisera indrivningen av obetalda skatter och avgifter; Vilka kraftfulla åtgärder avserregeringen vidta för att effektivisera indrivningen av obetalda skatter ochavgifter? 19 § Kammaren åtskildes kl, 12,01, In fidem