prot · G409154 · 1980-12-31 00:00:00 — Som jag sade tidigare kanmyndigheten enligt upphandlingskungörelsen vända sig till regeringen. Jagställde frågan; Har myndigheten vänt sig till regeringen i det här avseendet?Enligt uppgift har förankrat sitt ställningstagande hosregeringen. Är detta riktigt? AnL 193NILS-OLOF (); Låt mig fortsätta där jag slutade och sägaatt jag har full förståelse för att har tvingats följaupphandlingsförordningen. Jag vill sedan anknyta till den fråga som och som gällde huruvida departementet har haft tillgång till de härhandlingarna. Det har departementet haft. Departementet har då haft möjligheteratt tillämpa vad en gång uttalat, nämligen att det också finnsregionalpolitiska skäl för att lägga isbrytarunderhållet till Varv. När det gäller anbudssummorna vill jag säga att jagsedermera kommer att begära hos departementet att få ta del av dem, men det somnu kommit mig till känna är att ett av varven har lämnat en extra rabatt på . fråga ärdå: Har det skett förhandlingar efter anbudsgivningen som givit vissa Nr 154 , fördelartill vissa varv, när man på det sättet har kunnat lämna en extra rabatt Hen på ett så pass stort belopp? AnL 194 Kommunikationsministern : q siöfartsnoT Jag kan självfallet inte gå in på alla detaljer som tikgn frågeställarna tar upp. Det som är avgörandeär naturligtvis om gällande bestämmelser har följts eller inte. Materielverkethar hört sig för hos departementet och fått besked om attupphandlingskungörelsen skall följas. Det är vad som har skett, med det härresultatet som följd. Sedan är det givetvis så, att om man inte är nöjd med deregler som gäller, måste man se till att man av får klarareuttalanden om hur detta skall hanteras i fortsättningen. Ansvaret ligger ju idet här huset och ingen annanstans. Är man krifisk emot det sätt på vilketberörda myndigheter hanterar dessa frågor, finns det ingen annan metod än attriksdagen ger klarare direktiv, AnL 195 (); Jag måste på nytt framhålla att frågeinsfituteti kammaren är fill för att man skall få klarhet i vissa frågor om vad somhänder i riket och om hur olika myndigheter handhar olika ärenden. Jag ifrågasätter inte hanteringav frågan, men jag är intresserad av att få veta hur pass utslagsgivandepåslagen har varit. När nu statsrådet säger att de olika avståndskostnadernaoch påslagen inte har varit utslagsgivande när det gäller Varv, ber jagatt få ett förtydligande. kan jag inte vara nöjd med svaret på den härfrågan. AnL 196 (); Jag skulle vilja ställa ytterligare en frågatill kommunikationsministern. Man har ju i beslutsmofiveringarna tagit inisbrytaroperativa skäl och bemanningsskäl. Jag förmodar att man med bemanningsskälavser avstånden för personalen exempelvis vid Varv till och från deplatser där besättningen finns. Om det skulle inträffa ett haveri uppe iBottenviken, är då avsikten att isbrytaren i fråga skall repareras vid Finnbodaeller vid varv? 18 § Svar på fråga 1980/81:419 om sjöfartspolitiken AnL 197 Kommunikafiönsministern : har mot bakgrund av utvecklingen inom sjöfartssektornunder ställt följande tre frågor fill Anser kommunikationsministern det vara ett nationelltintresse att det finns svenskt tonnage att tillgå för landets transportförsörjning? Ärregeringen beredd att medverka fill att den nu ökande trenden av 159 Nr 154 utförsäljning av svenskt tonnage -färjor och vanliga lastfartyg - bryts? Måndaeenden ' regeringen beredd till sådanastimulansåtgärder att sjötransporter 1 inni1981 *'" ' inom i högre grad kommer att ske med Om siöfartsnoU- Enligt beslut är målet för sjöfartspolitiken bl. .I förutsättningar för att landetsutrikeshandel skall utföras på ett tillfredsstäl- lande sättfill lägsta samhällsekonomiska kostnader. Vidare skall förutsättningar skapasför att trygga landets transportförsörjning i politiska och ekonomiskakrissituationer. Det är följaktligen viktigt att svenskt tonnage finns atttillgå för landets transportförsörjning. Vilken omfattning detta svenskatonnage skall ha måste avvägas mot kostnaderna för staten och transportköparna.Den trend hänvisar till får ses som ett led i en pågåendestrukturförändring som inte behöver vara sjöfartspolifiskt negafiv. Omsjöfartsnäringen skall utvecklas i företagsekonomiskt sunda former, måstestrukturförändringar kunna godtas. har anvisat instrument för attgenomföra sjöfartspolitiken. Dessa instrument - kreditgarantier, värdegarantieroch flagglagen - skall självfallet utnyttjas, men det finns f, n, inga skäl attompröva beslut. Jag är alltså inte beredd att föreslå regeringen attföreslå subvenfioner eller protektionistisk lagsfiftning för attsjötransporter till och från i högre grad än L n, skall ske medsvenskflaggade fartyg. De instrument som står till regeringens förfogandekommer i fortsättningen liksom f, n, att användas för att stimulera svensksjöfart, AnL 198 (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. såldes nästan halvasvenska handelsflottan till utländska köpare. En stabilisering vad beträffarhandelsflottans storlek hade tillfälligt inträtt 1979-1980, men tycks storaförsäljningar vara på gång, framför allt i fråga om färjetrafiken på ,på , på och när det gäller trafiken till Danmark frånVästkusten och genom . Problem av den här arten kommer i allmänhet först framgenom de varsel om uppsägningar som de ombordanställda får. Det kan röra sig om500 anställda här, 150 där och ett annat antal på ett annat ställe. Det ärfartyg med många anställda som helt enkelt skall försäljas. Ersättning medannat tonnage under svensk flagg är inte aktuell. Men med andra ägare, medkanske samma fartyg fortsätter trafiken. Jag är övertygad, herr talman, om attproblemet inte är så enkelt som en nyutflaggad kommunikationsminister gjordegällande, att det beror på att svenskt sjöfolk förhandlat sig till för bravillkor. Det ärsatsningen på de stora jumbofärjorna som bidragit till att fullgott tonnageblivit överflödigt, men det är också några jumbofärjor som kan visa sig varaövertaliga, kunde man läsa i för någon 160 månad sedan. Och måste manställa frågan: Hur är det med planeringen. hur är det medframsyntheten hos redare som driver den verksamhet som till Nr 154 stor del är enförutsättning för svenskt folkhushåll och för näringslivets den export och import, nämligentransporterna för svensk utrikeshandel? Och det är här som detmest oroande momentet kommer fram. om vi i i händelseav krig och avspärrning är neutrala men står utan q sjöfartspoli-egna fartyg för nödvändig import? Vad händer iframtiden om vi i , tiken som är beroende av sjötransporter förpraktiskt taget all handel med utlandet, måste köpa alla sådanatransporttjänster från utlandet? Ja,ett svar står att få i regeringens proposifion om miljösäkra sjötransporter.Där står i inledningen bl. a.; "Det förhållandet att avsjötransporterna till och från sker med utländska fartyg gör attnationella särkrav som villkor för att anlöpa svenska hamnar måste utformas med hänsyn till bl. a.landets försörjningstrygghet ." Där kom det: Vi har med andra ord redanavhänt oss möjligheten att ställa egna krav på detta område. Omdet nu exempelvis finns kapital från vissa oljeländer i de intressen som taröver svenska kommunikationer med utlandet, borde då inte detta inom en svenskregering inge oro för den svenska utrikestrafiken? Vihar ett ofullständigt beslut om sjöfartspolifiken i . Vi håller på attutreda kustsjöfartens framtid. blir handelsflottan för vår egen delmindre och mindre. Jag vill därför efteriysa för detförsta intresse, för det andra förslag och för det tredje åtgärder frånregeringens sida. Det går inte att vara passiv i en så vikfig fråga. Ämnar intekommunikationsministern vidta åtgärder? Att beskriva situafionen på det sätt som gör -att omvårt land skulle hamna i en krissituation skulle vi stå utan eget tonnage ochregeringen skulle med öppna ögon se en sådan utveckling- är naturligtvis enöverdrift. Det är självklart att regeringen inte gör på det sättet. Närdet gäller att ta initiativ och visa engagemang i de här frågorna kan jagupplysa om att jag kommer att träffa redare i ett aktuelltförsäljningssammanhang. Jag kommer också att ta kontakt med Sjöfolksförbundetför att få höra förbundets syn på de här tingen. Det är vikfiga frågor, och jagkan nu redovisa de hår planerna såsom de första som är aktuella i sammanhanget. AnL200 (): Vi har som sagt ett beslut om sjöfartspolitiken vilket ärofullständigt. Vårtgrannland har ett politiskt fattat beslut om att målsättningen skallvara att av utrikeshandeln skall ske med finskflaggade fartyg. I Sverigebefinner vi oss i ett läge där vi fill är beroende av utiändskttonnage. Den uppgiften har jag hämtat direkt ur regeringens propositionangående miljösäkra transporter. Försäljningarna fortsätter, och mer och mertonnage försvinner ur svensk ägo. Omförtur överfärjning för seminörer i skär-gärdskommuner Detfinns även en svår konkurrens. Det är andra som övertar trafiken vadgäller det mindre kusttonnaget. Vi släpper in dem väldigt lätt i . Dethar tecknats kontrakt om transporter uppifrån Vänerområdet-det är tyskaSingaporeflaggade fartyg med jugoslavisk besättning som tar hand om vitalatransporter från det området. Svenskt tonnage konkurreras ut och får inte varamed. Jag menar inte att regeringen skall lämna subventioner eller bidra påannat sätt, men någon form av stimulansåtgärder, någon form av beredskap ochnågon form av aktivitet från regeringens sida för att hindra denna trend attfortsätta är något som vi måste efteriysa och något som man ikommunikationsdepartementet måste vara observant på. Denutveckling som kommunikationsministern beskriver i svaret - att det inte skullevara på det sättet att utförsäljningarna nu ökar och att handelsflottan krymper- finner jag inte vara korrekt. 1 statistik och i uppgifter ur fackorgan somman kan få fram talas det om att det är på ett helt annat sätt. Helt kort vill jag bara säga att jag utgår från att bl. a. den aktuellaförsäljningen av de bägge kombinerade fartygen är en av orsakerna till attBirger Rosqvist har ställt frågan. Jag kan försäkra attregeringen i samband med behandlingen av denna sak kommer att se mycket noga påhela frågan. Jagantydde att jag kommer att träffa redarna och att jag ocksåkommer att söka kontakt med få helheten diskuterad. AnL202 (): Det som kommunikationsministern sade i det senaste inlägget var kanskevärdefullt. Men det pågår också en utredning om kustsjöfartens framtid.Tidigare har det sagts att den utredningen skulle komma med ett förslag någongång eller tidigt . Jag vill fråga om den utveckling somredan har skett och håller på att ske har föranlett att utredningen kommer attpåskyndas eller om den har fått direktiv som gör att man i utredningen ärobservant även vad gäller utflaggningar-na. 19 § Svar påfråga 1980/81:424 om förtur till överfärjning för seminörer iskärgårdskommuner har frågat mig om jag är beredd att medverka till attäven seminörerna får förtur till överfärjning. Detär som bestämmer om förturer vid allmänna färjeleder, förtur gesnormalt endast livsviktiga och brådskande transporter. Vissa andra angelägna transporter har också förtur, exempelvis kollektivtrafiken. Speciellt fillstånd tillförtur söks hos . Vägverketmåste vara restriktivt med förturer. Alltför många förturer ger prakfiskaproblem och orsakar onödig irritation hos andra resande. För enstaka brådskandetransporter kan man dock få förtur direkt hos färjepersonalen. Regeringenhar varit återhållsam när den prövat ärenden om förtur. En ansökan om förturför seminörer som prövats har avslagits. Sedermera har en ny ansökan kommit.Den har föranlett besvär, och besvären är ute på remiss hos . Besvärenfår prövas när remissomgången är avklarad. Omförtur tid överfärjning för seminörer i skärgårdskommuner 204 (); Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga.Det är ett tag sedan den ställdes, men frågan är lika aktuell -om intemer aktuell i synnerhet som sommaren nu står för dörren och de långa köerna uttill skärgården tar sin början. Detsägs i svaret att bestämmer förtur vid allmänna färjeleder. Det ärväl O.K, i och för sig. Men ibland kan man kanske ifrågasätta den kompetens somde här herrarna har. Enligt uppgift ringde en lantbrukare fill ochklagade över att seminörerna inte kunde få förtur, i synnerhet inte underfredag, . Då fick han svaret; "Seminerar man på lördagaroch ?" Kommunikationsministern är själv lantbrukare och känner vältill förhållandena när det gäller en kos brunstcykel. Detär klart att ekonomin också kommer in i bilden dels därför att seminören kan fåstå fyra å i kö, vilket händer i i synnerhetunder sommarmånaderna och , dels därför att omseminören inte kommer till jordbrukaren blir det ekonomiska förluster fördenne, eftersom kon inte blir dräktig. Det kan t, o, m, gå så långt att man fårsälja sina djur. Dettasker trots att det i den fysiska riksplanen har avsatts mark för jord-ochskogsbruk på många av skärgårdsöarna i . Förutsättningarna föratt bedriva en allsidig jordbruksproduktion är därför ganska stora, Iskärgården i finns ett stort antal djur som behöver semineras.Vi har en unik skärgård i , och vi vill behålla och förbättra enlevande skärgård. Om man försvårar arbetet för dem som bor ute på öarna kaningen ha verksamheten kvar. Naturligtvisär det inte bara i det kan gälla att man önskar förtur förseminörerna. Det behöver bli lika villkor över hela landet där man harfärjeförbindelser, Iskärgården i finns ett stort antal djur som behöver semineras.Vi har en unik skärgård i , och vi vill behålla en levandeskärgård. Skärgårdsböndernaär oroliga, kommunikationsministern! Min fråga är faktiskt; Vad kankommunikationsministern göra? En fungerande service i de aktuella områdena ärav central betydelse. Om denna service skall fungera på öar medfärjeförbindelser är det absolut nödvändigt att seminörerna har möjlighet tillförtur på aktuella färjor, I svaret sägs inte så mycket. Om förtur till överfärjning för seminörer i skärgårdskommuner Där hänvisas till en ansökan om förtur som har avslagits. Enbesvärsskrivelse har lämnats in. Vad kan alltså kommunikationsministern utlova i dennafråga? Jag vet att många skärgårdsbor ser fram emot en central bestämmelse ochatt de hoppas på ett positivt svar från kommunikationsministern, AnL 205 Kommunikafiönsministern ; har helt rätt i att detta ären fråga av stor ekonomisk räckvidd för den enskilde. Det är möjligt att detbehövs mer information på olika håll för att man skall förstå vad det härhandlar om - jag tyckte att jag kunde dra den slutsatsen av Sfina Anderssonsinlägg. Jag kan försäkra, att när besvärsskrivelsen har remissbehandlats ochärendet skall avgöras i departementet, kommer jag att mycket noga pröva fråganjust därför att den har så stor ekonomisk räckvidd för den enskilde. AnL 206STINA (): Jag ser det som positivt attkommunikationsministern lovar att noga pröva frågan. Det är mycket viktigt attkommunikationsministern gör det, I svaret hänvisas till att en ansökan om förtur haravslagits. Jag förmodar att det gäller färjeförbindelsen till , därproblemen kanske inte är av samma omfattning som de är hos oss i Stockholmslän. På har man t. ex. nära till färjeläget, och där gällde det kanskebara någon enstaka besättning. I gäller det flerabesättningar. Det kan det göra på andra håll i landet också, men jag kännerbäst till . Där gäller det t. ex. färjeförbindelsernaÖregrund-Gräsö, , och . De personer som anlitar seminörerna är verkligen beroendeav dem, och de är väldigt oroliga. Seminörerna får kanske vänta fyra, fem ellerupp för att komma över. Kommunikationsministern vet kanske attdet inte är människorna utan korna som bestämmer när en seminör behövs. Manmåste också tänka på seminörernas arbetsinsatser. Det är inte bara en ö, enlantbrukare och en ko det gäller - då skulle det vara väldigt enkelt, 20 § AnL 207 TALMANNEN: Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppföres näringsutskottets betänkande 63, arbetsmarknadsutskottets betänkande17 och utrikesutskottets betänkande 26 i nu angiven ordning främst bland tvågånger bordlagda ärenden. 21 § Kammaren åtskildeskl, 23,18, Nr 154 den In fidem jggj