prot · G40953 · 1980-12-31 00:00:00 — Annars bör arbetena för att anpassaArlanda för LIN:s trafik påbörjas . Det är nog bäst att påbörjaarbetena , för dessa villkor kan inte uppfylla. Sedan kan man inte heller begära att , utom möjligenmed kraftiga stadiga stöd, på så kort fid skall byta ut sin nuvarande flotta.Låt oss säga att det, optimistiskt tänkt, kan börja produceras ett meratystgående plan 1985 eller 1986. Troligen dröjer det innanen serieprodukfion kan starta. går ju fristen ut för . LINhar uppgivit att man kan tänkas byta ut två eller högst tre plan , och dåkan var och en räkna ut att bullret på stannar kvar under hela1980-talet. En annanoch inte oväsentlig sak är att det är synnerligen ekonomiskt för och flygplatser m. m. Brommaoch flygplatser m. m. flygföretaget att kunnautnyttja sin relativt nya F 28-flotta ännu . Det har ju visat sigvara ett lagom stort och ändamålsenligt plan för dess behov, som ocksåmöjliggjort den framgångsrika lågprissatsningen. Jag förutsätter naturligtvisatt de bullerdämpande åtgärderna vidtas under alla förhållanden och att det dåbliten miljöförbättring även pä de övriga flygplatserna i landet. Dådet gäller investeringskostnaderna för de olika alternativen är det klart kan räkna på olika sätt; det beror på vilka tidsaspekter man lägger in.Luftfartsverket har också sagt att det inte går att göra någon meningsfulljämförelse mellan de olika investeringsalternativen. Detta sammanhänger med attde aktuella åtgärderna på såväl som flygplatser ingår som olikalångtgående deletapper i olika slutlösningar och med delvis olika syften. Denlångsiktiga lösningen i Brommaalternativet är en utbyggd flygplats - dennuvarande är både gammal och nedsliten - och i Arlandaal-ternafivet ärslutlösningen ett nytt inrikesterminalområde. Man kan lätt vilseledas avuppgifterna i propositionen, och det är också kanske avsikten. De blygsammainvesteringar på som nämnts blir tillräckliga endast under denförutsättningen att beslut om utflyttning av F 28 fattas . Omlinjetrafiken blir kvar på måste hela investeringsprogrammet på flerahundra miljoner successivt genomföras för att man skall kunna klara envälbehövlig och nödvändig upprustning. Det har också erkänt isitt anförande. Kommunikationsministernoch utskottsmajoriteten ondgör sig över de investeringar som måste göras påArlanda och som bedöms kortsiktiga. Det har även varit inne på.Det gäller investeringar om 71 milj. kr. Det är att märka att del av investeringskostnaden gäller parkeringsplatser, vilka förräntar sigpå endast . råder det också delade meningar mellan SAS/ochluftfartsverket om användningstiden vad avser det provisoriska inrikesområdet.Verket anser att det kan användas än vad flygföretagen bedömer. Detär dock önskvärt att den provisoriska lösningen blir så kortvarig som möjligt,och därför begär vi att luftfartsverket får redovisa förslag fill program fördet permanenta inrikesområdet. Beträffande den permanenta inrikesterminalen påArlanda sä kan nämnas att inom luftfartsverket diskuteras nu andra ochbilligare lösningar. Tredjebanan, slutligen, tycker jag inte att man över huvud taget skall blanda in i denu aktuella kostnadsjämförelserna. Den ligger långt fram i tiden och blir det,som man nu tror, en dämpad utveckling av flygtrafiken på grund av det allmännaekonomiska läget så klarar man sig länge än utan en tredje bana. De kostnadersom upptagits är också missvisande, då en tredje bana skall betjäna inte baraLIN:s trafik utan all trafik pä . Investeringarnapå uppges vara av såväl säkerhets-, kapacitets-som standardkaraktär,medan investeringarna på uteslutande är av kapacitetskaraktär. Detta ären sanning med modifikafion, då en utflyttning av F 28 till innebär enavsevärd ökning av säkerheten och standarden för vårt inrikesflyg. Detframhålls i utskottsbetänkandet att måste göra stora investeringar påArlanda vid en utflyttning. Däremot omnämns inte att stora utgifter erfordraspå om trafiken där blir kvar. Den stora vinsten för vid flyttningfill blir ju att man då slipper de mycket stora investeringarna i nyaflygplan. Vinsterna av en samlokalisering och närheten med transfer till övrigtinrikesflyg, utrikesflyg och charter är heller inte oväsentliga i sammanhanget.Därtill kommer de ökade möjligheter till ett affärsmässigt utnyttjande somArlanda erbjuder med en flygplats utan fidsbegränsningar - även omkommunikationsministern försökte förringa betydelsen av detta förhällande. Ävenom jetflyget flyttas bort från så har den flygplatsen ocksåfortsättningsvis en stor uppgift att fylla för allt övrigt flyg. Detär nödvändigt med två flygplatser i . Vi har och vihar . Socialdemokraterna i utskottet är eniga med den borgerligamajoriteten om att skall bibehållas som flygplats. behövs förövrigt inrikesflyg och för allmänflyget. Det är också andemeningen i vårjanuarimotion, fastän det kanske blev klarare formulerat i novembermotionen,. Om jettrafiken däremot fillåts stanna kvar på så kommerredan om några år delar av allmänflyget att av utrymmesskäl tvingas flytta utdärifrån. Vart vet ingen . Dessa kostnader har inte omnämnts i någotsammanhang. Sedanär det också ganska kortsiktigt att investera hundratals miljoner på dåman från kommuns sida vid flera fillfällen sagt att man inte avseratt förlänga upplåtelseavtalet. Ipropositionen och majoritetens skrivning i utskottet försöker man hota med attett stort antal regioner skulle mista sina flygplatser. Det finns naturligtvisinget fog för detta, allra minst om de socialdemokratiska reservafionerna omsnabbare bussförbindelser och tågförbindelser vinner bifall. del av inrikesflyget går ju till , och det tycks fungera bra.Utvecklingen har varit glädjande. tror jag att man avsikfiigt förstorar uppbetydelsen av tidsskillnaden i marktransporter till resp. . Tilldetta kommer de goda utvecklingsmöjligheter har gentemot . Ickeförty har hotet om nedläggning av vissa flygplatser oroat bl. a. en dellandshövdingar ute i landet. Även i denna debatt har man försökt skrämma meddetta - inte minst statsrådet har gjort det. Vi anser det därför nödvändigt attunderstryka att dessa flygplatser tryggas även i fortsättningen och att enutflyttning av jettrafiken inte får tas som intäkt för att lägga nedverksamheten på någon flygplats. Detinterregionala kontaktnät som omnämns i propositionen äventyras på intet sättvid en utflyttning av LIN:s verksamhet fill . Statsrådet säger t. o. m.att det skulle skapa stora svårigheter i det nödvändiga kontaktarbetet medStockholm. Man glömmer så lätt att stora delar av inrikestrafiken går påArianda. Landets andra och tredje storstadsområden, och , samtövre har ju nu sin flygförbindelse med . Människor i storadelar av den allmänna förvaltningen och näringslivet reser Brommaoch flygplatser m. m. Brommaoch flygplatser m. m. alltså på dettasätt. Det tycks gå bra utan några hörbara protester. Skulle det vara så storaproblem som här omnämnts borde ju även SAS inrikestrafik flyttas tillbaka tillBromma. Det är väl tvärtom så att det är tveksamt om flyget pä , om detblir kvar, kan fortsätta att utvecklas. Det har varit inne på.Även med mycket stora investeringar så kvarstår de begränsningar i trafiken somnu finns av säkerhets-, miljö- och utrymmesskäl. Skallvi ha ett folkflyg - det tror jag alla vill - så är den för framtidenbästa lösningen. Där kan trafikunderlaget förväntas öka. Ivår reservation nr 5 föreslår vi att en särskild utredning tillsätts om hurinrikesflyget skall utvecklas. Även utskottsmajoriteten tycker det är angelägetatt också inrikesflygets roll i trafikpolitiken blir föremål för en ingåendeprövning ur olika aspekter. Man vill dock inte nu vara med om någon särskildutredning utan vill avvakta det pågående utredningsarbetet. Vianser det viktigt att inrikesflyget ges en sådan struktur att flygetsmöjligheter bättre tillvaratas i det samlade trafikarbetet. Vi vill attmänniskor i olika delar av landet skall kunna utnyttja lågprisflyget.Utgångspunkten för en sådan utredning bör vara att trafiken på de skildainrikesflygplatserna även i fortsättningen tryggas. Jagföreställer mig, , att lufttransportutredningens arbete blir enbra grund för den fortsatta kompletterande och översiktliga översyn som viföreslår skall komma till stånd. Låt mig fill sist fåsammanfatta vad jag sagt. Frågani dag gäller om vi skall besluta att flytta ut den miljöstörande jettrafikenfrån till eller om vi, somutskottsmajoriteten vill, skall vänta och se. Regeringen vill ha kvarjettrafiken ända till 1985, dä man hoppas att tystare plan skall finnas imarknaden. Jaghävdar att det är omöjligt för att ha bytt ut alla sina 13 Fokkerplan, än mindre att visa upp bindande avtal ominköp av nya plan, plan som man då inte ens vet hur de fungerar i verkligheten. Arlandahar de för framtiden bästa utvecklingsmöjligheterna för all inrikestrafik medjetplan. Kostnadsmässigtblir inte dyrare än , och för innebär det en stor besparing,då man slipper en jätteinvestering i miljardklassen för en ny flygplansflotta. Projekteringav det nya permanenta inrikesterminalområdet på bör nu påbörjas för attge goda arbetsmöjligheter för personal och passagerare. Ävenutskottsmajoriteten vill att planarbetet på skall fortsätta menavstyrker ändå vår reservafion 4. Enutredning bör tillsättas för att klarlägga inrikesflygets roll i trafikpolitikenoch ge inrikesflyget en sådan struktur att trafiken på de skildainrikesflygplatserna tryggas. Jagyrkar, herr talman, bifall till samtliga socialdemokratiska reservationer itrafikutskottets betänkande. Anf.18 () replik; Jag har varit kollega med i trafikutskottet sedan vi kom ini och i luftfartsverkets styrelse . Jag känner honom som enhedersman. Därför är jag mycket förvånad över att han frän kammarens talarstolkan hävda att det inte i sinnevärlden finns något plan som svarar mot de nyastränga bullerkrav som regeringen fastlagt. Hanspartivän medgav i sin senaste replik att planet finns menbeklagade sig över att beslutet, om det skulle användas i , ålågLinjeflyg och inte statsmakterna. Det plan som jag har talat om, som TommyFranzén sade finns på ritbordet och som också sade finns påritbordet kan - det har , då han inte kan förneka sina egnaögons vittnesbörd, medgivit - planenligt finnas i luften för certifiering redanom några månader och i trafik i luften . Jaghar aldrig, , påstått att Linjeflyg, om bolaget bestämmer sig föratt köpa BA 146 - och det tyder allting på att man gör om man på det villkoretfår behålla -, kan köpa alla planen på en gång. Men Linjeflyg har införutskottet förklarat att man kan göra ett första köp och sedan successivt bytaut hela sin maskinpark mot sådana maskiner. Detär en rikfig investering i dagens läge. Man investerar dä i en modernteknologi. Redan F28 är 1960-talets teknologi. BA 146 är 1980-talets teknologi,och det är den vi satsar på. Vi kastar inte pengarna i sjön - vi får någontingför dem. Stöder vi socialdemokraternas reservationer kastar vi kanskeinte pengarna i sjön men vi bränner upp dem i luften. NilsHjorth sade att är en gammal och nedsliten flygplats. Han talade omflygplatsen som om den var en gammal kostym, som är lappad och trasig och måstekastas bort. Men alla här vet ju att en flygplats är mark och byggnader. Detgår alltså lätt att lägga nya plattor, nya landningsbanor och bygga nya hus ochfå någonting för det. OmBromma får en upprustning och trafikeras med BA 146 blir det inte bara en avvärldens tystaste flygplatser - vilket kommer Stockholmsbefolkningen i godo - utan också en av de i säkerhetshänseende absolut otadligaste. NilsHjorth vill ha en utredning. Han underkänner därmed det arbete som den nuarbetande utredningen ännu inte lagt på bordet. Han kan läsa en del av deuppfattningar som lufttrafikutredningens ordförande har genom att studera denarfikel som i går var införd i . Där finns besked på väsentligapunkter. Vi har några månader, kanske , på oss att besluta oss för vilkenväg vi skall välja i denna viktiga fråga. Med anledning av att sade att jag var oartig mot utskottethar jag frågat de övriga två ledamöterna av utskottet som anmält sig tilldebatten - herrar och - och de känner sig inte Brommaoch flygplatser m. m. Brommaoch flygplatser m. m. Själv ansågjag att det vore litet tunt att bara ta i anspråk efter det attherrarna talat sammanlagt . Jag tycker manskall försöka fatta sig kort; därför anmälde jag mig före - herrHjorth tillhör ju samma parti som . Men de övriga ledamöterna avutskottet känner sig som sagt inte åsidosatta, så jag hoppas att det bara ärherr som känner sig oartigt behandlad. HerrHjorth talade om kostnaderna. Jag tror att man skall vara på det klara med attbåde ett Arlandaalternativ och ett Brommaalternativ kommer att blikostsamt. Det tror jag inte vi kommer ifrån. Vikommer inte heller ifrån den klara och entydiga logiken, att har viinrikesflyget kvar på , så disponerar vi en bana och en terminal som viannars inte har. Vanlig enkel matematik säger, att har man en bana och enterminal sä har man dem trots allt. Det har man inte om man skall bygga nytt.Sedan kan vi tvista om när det behöver byggas nytt och hur mycket som behöverbyggas nytt. Men vi kommer inte ifrån att vi fränsäger oss denna befintligaresurs, om vi lägger ned . Brommaskulle fullt upprustat, med alla och luftfartsverketsönskemål uppfyllda, kosta 675 miljoner och 960. Skillnaden är 300 miljoner,men då har man inte räknat in den s. k. järnvägen - den absolutaförutsättningen för en flyttning till - för 1,7 miljarder, om vilkendet nu är väldigt tyst från socialdemokratiskt håll. Inte heller har man bryttsig om att räkna med Linjeflygs kostnader - vare sig investerings- ellerdriftkostnader. En hangar måste byggas. Man har inte räknat meddriftförlusterna. Däremotuppehåller man sig vid Linjeflygs investeringar i nya flygplan. Men det är juen räntabel investering. Särskilt om man säljer Fokkern gör man en investeringsom skall ge driftinkomster. En ny hangar är däremot ingen räntabel investering- hangar finns ju på , och det är alltså en onödig investering. Jagskulle gärna vilja höra göra några sakkunniga kommentarer tilldessa olika typer av investeringar och driftkostnader. Ta upp exakt de härbitarna; Hangar och driftkostnader för Linjeflyg på i relafion tilldriftkostnaderna för nyinvestering i flygplan om man säljer de gamla. Det skallbli mycket intressant. Det ser jag fram emot! Socialdemokraternahar tydligen i den sista av dessa stunder kommit underfund med - trots att deinte insåg det när de skrev motionen - att det finns en utredning av detframtida inrikesflyget i . Den skall ha slutsammanträde ,tror jag. Precis i den vevan - det visar hur väl den socialdemokratiskareservationen ligger i tiden - föreslår ni en helt ny utredning om exakt sammasak. Ni måste dä någonstans i bakhuvudet ha en känsla av att ni rycker undan grundenför det svenska folkflyget genom en eventuell seger i den kommande voteringen.Det är därför det behövs en helt ny utredning. Annars skulle ni lita till denutredning som finns och som arbetar efter premissen att vi inte skall företanågra radikala ändringar. Även om ni inte vill sägadet öppet vet ni tydligen - och det är ju tillräckligt ärligt -att om ni vinner voteringen så rycks grunden undan, så attutredningsarbete som gjorts är värdelöst och man måste tillsätta en helt nyutredning av inrikesflygets framtid. Pinsamt bara, att jag skulle tala om attdet är så ni tänkt! Men det är ju bra att någon gör det. När det gäller planen och det framtida folkflyget skullejag till styrelsen för Swedair vilja ge ett råd från kammarens talarstol. Omman inte bestämmer sig för att skaffa en option på tio plan av typenSaab-Fairchild blir leveransen förskjuten. Trots det skulle jag vilja avrådaSwedairs styrelse från att beställa de planen, med hänsyn till den ytterstaosäkerhet som råder för svenskt folkflyg om socialdemokraterna vinner och visedan skall avvakta vad som händer med flyget. Jag förstår inte varför är så förfärligt oroadöver om de flygplanstyper som Linjeflyg skall ha finns eller inte. Först ochfrämst finns de, även om inte tror det. Men om de inte gör det fårLinjeflyg-det står klart och utsagt i propositionen - flytta till . Slutligen vill jag ta upp en sak som visar pä en annan,mycket allvarlig brist i den socialdemokratiska reservationen, inte minst itidsfrågan. Regeringen har begärt 20 milj. kr. i anslag föratt kunna göra de upprustningar som behövs på . Socialdemokraterna harinte föreslagit ett öre. Och ändå har Linjeflyg, SAS och luftfartsverket i enskrivelse till regeringen anmält att man behöver göra investeringar för 70miljoner på det nuvarande inrikesområdet på för att LIN:s trafik därskall kunna samlokaliseras med SAS , vilket ni begär, herrHjorth, Det behövs 70 milj. kr. Därför vill jag vördsamt hemställa till herrHjorth att ni i ett tilläggsyrkande, för den händelse ni skulle vinna, anslårde 70 miljonerna, sä att arbetet kan igångsättas. I annat fall måsteregeringen återkomma, och då får vi ett halvårs fördröjning, och flyget kommerinte att kunna flytta ut förrän tidigast , . Ni börju åtminstone, när ni ändå vill ta pä er det här ansvaret och eventuellt kan fåmed er en majoritet, veta om sådana fundamentala saker. Jag begär alltså ett tilläggsyrkande frånsocialdemokratiskt häll om att anslår 70 milj. kr. så att vi kanbörja med arbetet. Annars - det vill jag redan nu säga ~ finns det inte enchans att det kan ske förrän . tycker jag - och jagber om stöd för det - att landsfing, som såkraftfullt påyrkar en flyttning, betalar ej bara sin del av tidigare kostnaderför , vilket det inte har gjort, utan också bidrar till den investeringsom nu kan bli av nöden. och flygplatser m. m. 20NILS () replik: Efter denna oerhörda salva från statsrådetfår jag väl ändå försöka samla mig till en replik. Först vill jag bara sägafill att jag är glad när han säger att man inte på en gång kanbyta ut Fokkerflottan, utan att det skall ske successivt. Det är ju det vihävdar också. Men det tar många är, . Det finns ingen möjlighetatt genomföra utbytet till , och det har jag i all blygsamhetförsökt framhålla. B AE-146finns inte i någon serieproduktion . Vad som är ännu viktigare och flygplatser m. m. är att JanCarlzon inför trafikutskottet sade att det planet inte är rationellt , eftersom det har lägre marschfart än . En optimistisk tidplan för BAE-146 visar att om bestämmer sig för det, skulle det först kunnatänkas ersätta F 28, som alltså blir kvar . sade den nye VD i , , införutskottet att ett nytt plan möjligen skulle kunna levereras 1986. BAE-146 vardock enligt hans mening redan omodernt innan ens tillverkningsbeslut fattats. har det diskuterats att nya, tystare planskulle komma. gjorde en studie hos olikaflygplanstillverkare, och det skulle komma tillverkningsbeslut, sade man,1977/78. Det har som bekant dröjt. Det finns nog anledning att vara litetförsikfig och inte så tvärsäkert förutspå att nya, tystare plan, som hittillsendast finns teorefiskt och pä ritbordet, skulle kunna ersätta F28. Statsrådet kom in på en del kostnadsuppgifter. Jag villbestämt bestrida den där skillnaden på 300 milj. kr. Regeringen har ju hosluftfartsverket begärt beslutsunderlag när det gäller vilka investeringar somkrävs för att flytta ut F 28 till och vilka som krävs pä , om manblir kvar där så länge med F 28 och sedan med andra plan. Luftfartsverketredovisade att på skulle det kosta 85 milj. kr. och påBromma 340 milj. kr. Sedan har man funnit att det krävs 71 milj. kr. 21ROLF CLARKSON (m) replik: Vad de tveksamma och tvivlande i Brommafråganhar anfört mot majoritetens uppfattning har varit att man alltför många gångerhar "lurat" dem med nya flygplanstyper. Jag har vid ett samtal medMargareta sagt att det är riktigt. Man har varit för optimistisk i frågaom den tekniska utvecklingen. Men står jag här i kammaren och säger att jagmed egna ögon tillsammans med och kanslichefen har sett detta plan, inte på ritbordet utan framför mig undermontering. Jag vet inte vad begär i fråga om serieprodukfion, menjag säg åtminstone fyra fem plan uppställda i hallen, mycket långt gångna. Jagvar oförberedd på denna skepsis från reservanterna; annars skulle jag ha kunnatvisa bilder av planet i serieproduktion. Linjeflyg kommer alltså att kunnabörja köpa in dessa plan, och redan det är väl en mycket positiv sida av saken. Jag skall inte lära Linjeflyg hur man skall lösa sinatrafikproblem på , men det kan väl tänkas att medan strömmen av nya planfrän kommer in får Fokkrarna tillfälligtvis flytta till för attmiljökraven på skall kunna tillgodoses. Det finns alltså en lösning.Varför hoppa av, , ? Jag skulle vilja att dessutom svarade på denfråga jag nu ställer: Är och jag överens om att det, enligt vad allluftfartsexpertis har fastslagit, finns ett oavvisligt behov av två flygplatseri ? Jag ber om svar på den frågan, eftersomBertil inte svarade på någon av de frågor jag ställde till honom. gick fullkomligt förbiresonemangen kring Linjeflygs investerings- resp. driftkostnader. Det kan ju haberott på tidsbrist, så återkommer säkert i nästa replik. Dettavisar emellertid ånyo den fullständiga, en del säger ohederligheten men jagkallar det okunnigheten från socialdemokrafisk sida. sitter somledamot i luftfartsverkets styrelse och har där fått kostnadskonsekvenserna idet här avseendet föredragna för sig. Ändå står han här i kammaren i och verkar som om han inte hade hört talas om dem. Det är alldeles rätt när säger att det gavs endelredovisning av kostnaderna . Men vad beror det på att ensocialdemokratisk talesman inte säger ett ord om den slutrapport som herrHjorth fick sig föredragen och som innehåller luftfartsverkets.Linjeflygs och SAS bedömningar av kostnaderna på resp. fram tillår 2000? Vad beror det på att hänvisar till en delrapport istället för att tala om slutrapporten , när båda blivit föredragna?Har man en sjuk sak att försvara, är man okunnig eller talar man helt enkeltinte rakt språk? Jag hoppas att det är fråga om okunnighet. Slutligen begär jag från socialdemokratiskt håll ettyrkande på ytterligare 70 milj. kr. Jag säger nu och jag har sagt det förut attfår vi inte 70 milj. kr., så att jag kan ge ett uppdrag tillluftfartsverket att sätta i gång med den provisoriska terminalen påArlanda, så kommer ingenting att bli klart förrän anslår medel ,och då blir det en fördröjning till . Det måste nämligen finnasnågon sorts samband mellan det yrkande ni ställer i sak och de medel ni anslår.Det krävs 70 milj. kr. för detta, och vi måste sätta i gång medbyggnadsåtgärderna för att bli klara med dem . Fram alltså med de 70miljonerna! och flygplatser m. m. 23NILS () replik: Jag hinner inte svara på alla frågor, när jaghar två frågande. Till vill jag säga att det finns behov avtvå flygplatser i . Även med det socialdemokratiska förslagetkommer det i fortsättningen att finnas två flygplatser. Vi har Arianda och, närjettrafiken har flyttats ut, för övrig trafik. Jag hoppas att den sakennu är klar. Jag hann faktiskt inte ta upp de problem som statsrådetAdelsohn nämnde. Statsrådet sade att rapporten var en delrapport.Det var en fantastiskt intressant uppgift, I styrelsen för luftfartsverket harvi nämligen inte efter tagit ställning till någrainvesteringskostnader. Det gjordes i framställningen till regeringen för att geunderlag till en bedömning av behovet, antingen på eller på . Mende siffror som då presenterades var ogynnsamma för . Därför kunde intestatsrådet nöja sig med dessa, utan han krävde in uppgifter på kostnaderna framtill . Uppgifterna från gällde ju bara till 1985-1986. Detvar inte tillräckligt. Dessutom var siffrorna för positiva för . och flygplatser m. m. mannaturligtvis inte ta med dessa i propositionen. Tjänstemännen på luftfartsverket måste därför plocka framsiffror från tidigare utredningar. Det har man bl. a. gjort när det gäller denpermanenta inrikesterminalen på . pågår dockfortfarande, varför man ännu inte har bestämt placeringen av terminalen. Ännumindre har man kunnat beräkna vilka kostnader terminalen skulle kräva. Jag har när det gäller den tredje banan fidigare sagt attvi inte vet när den blir aktuell. Vi får se tiden an.