prot · G409158 · 1980-12-31 00:00:00 — Om kvinnan då är ärlig och svarar att kommunen inte harnågon barnomsorgsplats på daghem eller familjedaghem och att hon inte hellersjälv lyckats klara det på privat väg, då får hon inte ersättning från erkändarbetslöshetskassa eller KAS. Hon får inte någon ersättning, därför att hon inte anses stå till arbetsmarknadens förfogande. 8 protokod1980/81:158-159 Arbetsmarknadspolitiken, m. m. Arbetsmarknadspolitiken, m. m. Hon är ung och frisk - behöverarbete, vill arbeta men har inte fått barntillsynen ordnad. Först och främst skall vi naturligtvis se till attkommunerna bygger ut barnomsorgen, så att inte sådana här situationer uppstår.Men faktum är att utbyggnaden av barnomsorgen släpar efter, och under tidendrabbas många kvinnor. Det enda krav som bör ställas på sökanden, utöver -naturligtvis - kravet att sökanden skall vara berättigad till ersättning, äratt denne anmält sitt behov av barnomsorg till kommunen. Kan omsorgen inteordnas genom kommunens försorg eller på privat väg skall ersättning utgå tilldess att detta kan ske. Bakom detta jämställdhetskrav står socialdemokratiskakvinnoförbundet samt flera fackförbund, t. ex. . Enligt uppgift har den statliga jämställdhetskommitténockså uppfattningen att denna jämställdhetsfråga måste lösas. Kammarensledamöter kan bidra härtill genom att rösta för reservation 17. Med det anförda, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation nr 17 av . AnL 73MARIE-ANN (vpk): "Målet bör vara ett samhälle där män ochkvinnor deltar i arbetslivet och familjelivet i samma utsträckning och på likavillkor." Ja, så står det på en av de allra sista sidorna iarbetsmarknadsutskottets betänkande om arbetsmarknadspolitiken. Kommunisterna med sin sextimmarsdag vill ju ha deltid föralla. Så sade utskottets föredragande i debatten här . Det varett mycket avslöjande uttalande av utskottsföredraganden . Detvisade på den sanning som finns dold bakom utskottsbetänkandets vackra fraserom ett samhälle där lika villkor gäller för kvinnor och män. Vpk vill ha sex timmars arbetsdag för alla. Här har ElverJonsson rätt. Vi vill ha en allmän arbetstidsförkortning just för att göra detmöjligt för både kvinnor och män att delta i arbetslivet och familjelivet isamma utsträckning och på lika villkor. Vi vill ha heltid omdagen med heltidslön. Vi anser att man inte har råd att låta bli att genomföraen sådan reform med tanke på den samhällsutveckling som vi kanskönja framför oss. Att nu kallar detta för deltid visar baraatt vi har haft rätt när vi i riksdagsdebatterna anklagat framför allt deborgerliga partierna för att enbart av opportunistiska skäl i ord ställa upp påkvinnornas krav om sextimmars arbetsdag för alla - att ni aldrig på allvaravser att i praktisk handling arbeta konkret för denna arbetstidsreform. Vi harrätt i detta - det visar med sitt uttalande. Och för ,som ju säger sig vara för jämställdhet mellan könen, är detta mycketavslöjande. Låt mig också, herr talman, innan jag går in på några avvpk-motionerna, kommentera något av vad sade. nadsministern inte är kvar i kammaren är det viktigt attvissa påstående inte får stå oemotsagda. Han tog i sitt anförande uppjämställdheten mellan kvinnor och män ur två aspekter, dels sedd urperspekfivet att ökningstakten inom den offentliga sektorn minskar - vilket juär det borgerliga uttrycket för de nedskärningar som vidtas inom denoffentliga sektorn - dels sedd ur perspektivet av en omfattande datorisering,som vi ju kan se framför oss . menade att det var motsägelsefullt attdels hävda att hotet mot den offentliga sektorn är ett hot mot kvinnornasmöjligheter till arbete, dels kräva en utvidgning av kvinnornas arbetsmarknad. Så är ju inte alls fallet. Dolt i är i så fall i stället att han vill ha en mera jämställdarbetslöshet. De arbetslösa kvinnorna skall in i en industri som inteexpanderar. Det innebär flera arbetslösa män. Det är klart att man kan drivajämställdhetspolitik också på det sättet, men det är inte så vårt parti villdriva de frågorna. Det behövs ju en planerad utbyggnad av den offentligasektorn, dels för att ge flera jobb åt både kvinnor och män, dels och framförallt för att tillfredställa de behov som faktiskt finns, för att göra detmöjligt för kvinnor och män att delta i arbetslivet och familjelivet i sammautsträckning och på lika villkor. Det gäller behov av flera daghems- ochfrifidshemsplatser, bättre och utbyggd kollektivtrafik, flera bostäder m. m. Det behövs också satsningar på industrin. Och det kommerju att diskutera . Vpk har en politik som innebärsatsningar också på ny industri. Men de borgerliga partierna intar här enmycket passiv attityd. "Det finns kapital, men det finns inteinvesteringsvilja", sade tidigare i debatten. Och det är juriktigt. Det finns kapital - det är bara det att detta kapital numera förökarsig mera i den improduktiva spekulationssfären. Från vpk:s sida menar vi måste ta rätt pä detta kapital och använda det till satsningar på industri- samhällsägd industri. Den borgerliga regeringen litar i stället till attmarknadskrafterna skall råda, och med gåvor och lättnader av olika slag tilldem som råder över kapitalet skall man förmå dessa att satsa sitt kapital iindustrin. Löntagarna skall få ytterligare sänkt reallön, och på detta sättskall industrin åter konkurrera på världsmarknaden - tillsammans med industrini alla övriga västvärldens industriländer, som också försöker föra dennapolitik. Därför blir det en dödsdömd politik i en dödsdömd kapitalism. tog också upp datoriseringens effekter påkvinnosysselsättningen. Han sade att en passiv attityd i värsta fall kaninnebära en ökad arbetslöshet för kvinnorna. Och det är ju alldeles rikfigt.Men vad är det den borgerliga regeringen intar om inte en passiv attityd?Ingemar följde ju inte upp sitt resonemang på något sätt med förslagtill aktiva åtgärder. Datoriseringen kommer att slå ut kvinnor frånarbetsmarknaden. skedde datoriseringen i en expanderandeekonomi. Övertalig arbetskraft kunde sugas upp, oftast t. o. m. inom ett ochsamma företag. Arbetsmarknadspolitiken, m. m. A rbetsmarknads-politiken, m. m. dag sker datoriseringen och rationaliseringen i enstagnerande ekonomi. Del kommer att innebära ökad arbetslöshet - i alla fallmed den industripolitik, arbetsmarknadspolitik och ekonomiska politik som denborgerliga regeringen för. talade om en socialt styrdmarknadsekonomi. Men marknadsekonomin är asocial - den leder fill arbetslöshetoch kriser, och den sociala styrning talar om är inte någonstyrning utan i stället möjligtvis plåsterlappar på en sjuk kapitalism,plåsterlappar som dessutom inte täcker hela såret. Vi har ju arbetslöshet ochutslagning - det har blivit omvittnat i denna debatt. kommunisterna ser en förkortning avarbetstiden som ett led i en politik för att skapa flera jobb tillsammans medmånga andra åtgärder, som har redogjorts för i den här debatten. Mendet främsta skälet till detta krav är dock att vi vill ge både kvinnor och mänmöjlighet till heltidsarbete och egen försörjning. De skall, som utskottetuttalar, kunna delta i arbetslivet och familjelivet i samma utsträckning och pålika villkor. Detta gör sextimmarsdagen till en nödvändighet. Sextimmarsdagen har debatterats här i kammaren,och jag tänker därför inte ytterligare gå in på argumenten utan hänvisar tillden debatten. Men sextimmarsdagen måste också kombineras med en aktiv politikvad gäller arbetstidsfrågan över huvud taget. Övertidsuttaget måste minskasradikalt, och vi har väckt motioner i detta syfte, vilka har behandlats i annatsammanhang. Också deltidsarbetet måste minska. tvingas kvinnorna attvälja deltid dels för att de inte kan få ett heltidsarbete - det är dedeltidsarbetslösa -, dels för att de inte klarar att kombinera ettheltidsarbete med omsorgen om små barn. I motion 205 tar vi upp en del frågor kringdeltidsarbetet. Så länge många kvinnor tvingas välja deltidsarbete, menar vi,måste de sociala förmåner som är kopplade till ett arbete utgå oavsettarbetstidens längd. Så är det inte . Utskottet hävdar att detta prövas iolika utredningar. Flera av dessa förmåner är också reglerade avtalsvägen,säger man. Men detta kan inte hindra att uttala sin mening om frågan.Det är också vad motionen kräver. Vi kräver vidare i motionen att hosregeringen skall begära förslag om ändring i lagen om anställningsskydd, så attarbetsköpare skall vara skyldig att före nyanställningar erbjuda redan anställdmed deltidsarbete förlängd arbetstid. Utskottet hänvisar för ovanlighetensskull inte till någon pågående utredning utan i stället till en avslutad, somskulle ha behandlat denna fråga men inte gjorde det. Det sägs i utskottsbetänkandet att tidigareuttalat att den frågan bör utredas utan dröjsmål och att detta uttalandefortfarande har giltighet. Jag förstår i och för sig inte varför man då intefrån utskottets sida kunde biträda motionens yrkande och begära förslag frånregeringen. Men jag ser ändå utskottsuttalandena i just denna fråga sompositiva till motionens syfte, och jag kan bara hoppas att regeringen dennagång är lyhörd för krav. Med detta, herr talman, ber jag attfå yrka bifall till motion 205 och motion 2112 yrkande 15. AnL 74 (): Jag har i en motion tillsammans med andramoderater tagit upp problem som i vissa fall uppstår då stiftelsen sina produkter. Samhällsföretagsgruppen har ett gemensamtsäljbolag. , som står för den mer övergripande marknadsplaneringen.Detta sker särskilt vid mer kapitalkrävande säljansträngningar. arbetarofta med att starta försäljningskampanjer utomlands för produkter. Man stårockså för samordningen då det gäller uthålliga satsningar på exportförsäljningmen även för en viss samordning av marknadsföringen på den svenska marknaden. Effekten av verksamhet har i vissa fall orsakatallvarliga störningar på det övriga svenska näringslivet och dessmarknadsföring. Det har uppstått en konkurrens som uppfattas som osund.Naturligtvis får det inte vara så. Följderna kan bli att livskraftiga,välskötta svenska företag, också med mångåriga exportsatsningar, hotas av storamotgångar. Därmed hotas också de anställdas arbetsplatser. EftersomSamhällsföretag i stor utsträckning är beroende av en stor andel skattemedel,är det angeläget att man år på det klara med vad som sker på detta område. Somexempel tar vi i motionen upp en av största tillverkare av trätofflorsom sysselsätter 120årsanställda, varav 106 på kollektivsidan. Företaget är ettav kommunens större företag. Årsomsättningen är 26 milj. kr., och avproduktionen går på export. Av detta tar USA-marknaden . Där har man byggtupp en fast representation och har successivt ökat sin marknadsandel. Dennamarknad är självfallet mycket viktig för företaget. Hög kvalitet och effekfivaleveranser är basen för företagets framgångar. har gjort en stor satsning ochpresenterat sig i på just samma marknad och samma försäljningsställen somdet svenska företaget redan arbetat sig in på. satsning har skettgenom reklamjippon, introduktionsrabatter på upp fill , på redan lågapriser. Dessutom har osedvanligt förmånliga krediter lämnats. Här är det frågaom en skattestödd satsning som redan etablerade företag har svårt att möta. Samhällsföretag har ställt sig oförstående och hävdat följer av fattade beslut. Vidare kan man fråga sig om just denomfattande satsning som gjorts på verkligen står i rimliga proportionertill den beräknade försäljningsvolymen framöver. Att konkurrens skall finnas, är självklart, men det måsteske på någorlunda lika villkor. Det kan inte vara riktigt om skattemedelanvänds inom Samhällsföretag på ett sådant sätt och i en sådan utsträckning säljer produkterna billigare än andra svenska företag i samma bransch. gör en positiv insats för handikappadeoch utslagen arbetskraft, är klart och rikfigt. Målsättningen att återföraarbetskraft från Samhällsföretag till andra företag är också mycket vikfig, ochjag tror att A rbetsmarknads-politiken, m. m. Arbetsmarknadspolitiken, m. m. detta i en hel del fall skulle ha kunnat ske i långtstörre omfattning än vad som varit fallet. Resurserna som vi satsar på Samhällsföretag måste användasså att konsekvenserna inte blir så negativa som jag här har antytt. Det ärdärför tillfredsställande att utskottet i det betänkande som behandlasnoterar att de regionala stiftelsernas verksamhet skall bedrivas effektivt ochmed iakttagande av affärsmässiga principer. Verksamheten får ej heller bedrivasså att företag med likartad produktion utsätts för en diskriminerandekonkurrens. Organisationen skall ses som en del av näringslivet, vilkenkonkurrerar på lika villkor. Utskottet ser de kontakter särskilt viktiga somSamhällsföretagsgruppen har knutit med det svenska näringslivet på både centraloch regional nivå och anser att frågor om prissättning, konkurrensförhållandenm. m. bäst bör kunna tas upp i dessa sammanhang. Man vill avvakta vad som sker innan man är beredd till enomprövning. Dessutom förutsätter utskottet att frågorna tas upp i den aviseradeutredningen. Jag får för dagen vara nöjd med dessa besked. Jag kommer att uppmärksamt följa utvecklingenpå detta område och har för dagen inget yrkande. AnL 75 TREDJE VICE TALMANNEN: Om det under den förestående voteringen blir lika röstetalvid något tillfälle och kammaren beslutar om återförvisning av ärendet tillutskottet kommer med ett undantag varje avsnitt i utskottets hemställan somfått särskild rubrik att betraktas som ett ärende. Undantaget gäller avsnittet"Riktlinjer m. (mom. 1-3). Om kammaren beslutar om återförvisningav detta avsnitt kommer även avsnitten "Arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidragSysselsättningsskapandeåtgärder" (mom. 42-55) att återförvisas med hänsyn till att i de tvåsenare avsnitten finns villkorliga reservationer som är beroende av kammarensbeslut i det första avsnittet. I övrigt kommer återförvisning endast att gällaavsnitt där lika röstetal uppkommit. betänkande1980/81:21 Riktlinjer m. m. Mom. 1(riktlinjerna för arbetsmarknadspolitiken) I en förberedande votering biträddes reservation 1 avAnna-Greta m. fl. med 136 röster mot 16 för motionerna 484 av LarsWerner m. fl. och 2112 av m. fl. i motsvarande del. 152 ledamöteravstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 153röster mot 151 för reservation 1 av m. fl. Mom. 2(åtgärder inom företagen för att trygga sysselsättningen) Utskottets hemställanmed godkännande av utskottets motivering bifölls med 153 röster mot 151 förutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 2 av Anna-GretaLeijon m. fl. Mom. 3 (arbetsmarknadspolitikensallmänna inriktning för /82) I en förberedande votering biträddes reservation 3 avAnna-Greta m. fl. med 142 röster mot 16 för motion 2193 av . i motsvarande del. 145 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 153röster mot 150 för reservation 3 av m. fl. Arbetsmarknadspolitiken, m. m. Mom. 5(arbetsmarknadspolitiska fonder) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 151 förreservation 4 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 10och 11 (decentralisering av arbetsmarknadsverkets uppgifter) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering bifölls med 153 röster mot151 för utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 5 avAnna-Greta m. fl. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 17 (reduktion av starthjälpsbeloppen) Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot 56 förreservation 6 av m. fl. Mom. 18 (slopande av traktamente vid dubbel bosättning)Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 151 för re.servafion 7 avAnna-Greta m. fl. Mom. 19 (villkoren för bidrag till ombytessökande m. )Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 151 för reservation 8 avAnna-Greta m. fl. Mom.21 (stöd till byggnadsarbetare för s. k. veckopendling) Utskottets hemställanbifölls med 153 röster mot 151 för reservation 9 av m. fl. Mom. 23 (åtgärder för att underlätta de flyttandesanpassning till förhållandena på inflyttningsorten) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 151 förreservation 10 av m, fl. A rbets marknadspolitiken, m. m. Mom. 24 (ändringarna av reglerna för flyttningsbidrag)Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 2112 av m. fl. imotsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 26 (tjänstledighet för att pröva nytt arbete)Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 151 för reservation 11 avAnna-Greta m. fl. Mom. 27 (anslag till Arbetsmarknadsservice) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 16 förmotion 1089 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 28(översyn av arbetsmarknadsutbildningens mål och inriktning) Utskottetshemställan bifölls med 287 röster mot 16 för motionerna 1834 och 2112 av LarsWerner m. fl. i motsvarande delar. Mom. 29 (utbildningsfonder i företag) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 151 förreservafion 12 av m. fl. Mom. 30 (stödvillkoren för utbildning vidpermitteringshot) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 151 förreservation 13 av m. fl. Mom. 31-33 (särskildautbildningsinsatser för medelålders och äldre kvinnor, m. Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 151 förreservation 14 av m. fl. Mom. 34 och 35 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 36 (anslag till Arbetsmarknadsutbildning) Utskottets hemställan bifölls med284 röster mot 18 för det av under överläggningenframställda yrkandet i motsvarande del. Mom. 37 (översynen av tolkningen av reglerna om lämpligtarbete) Utskottetshemställan bifölls med 152 röster mot 150 för reservation 15 av Nr 158 m. fl. Mom. 39 (avstängning från arbetslöshetsersättning vid svårigheter att ordna barntillsyn) Arbetsmarknads- Utskottets hemställan bifölls med 212 röster mot 89 förreservation 17 av politiken, m. m. . 1 ledamot avstod från att rösta. He ms ta 11 a n Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 16 fördet av under överläggningen framställda yrkandet imotsvarande del. Utskottets motivering godkändes. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 43 (tillfällig rekryteringsstimulans till företaginom tillverkningsindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 16 förmotion 2112 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 44 och 45 (äldrestödet inom tekoindustrin) Utskottetshemställan bifölls med 152 röster mot 150 för reservation 19 av Anna-GretaLeijon m. fl. Mom. 55 (anslaget till Sysselsättningsskapande åtgärder)Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 16 för motionerna 1097 och1426 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 56(rekryteringsstöd för långtidsarbetslösa ungdomar) Utskottets hemställanbifölls med 152 röster mot 150 för reservation 21 av m. fl. Mom. 57 (ett långsiktigt program för 1980-talet försysselsättning av Arbetsmarknadspolitiken, m. m. Utskottets hemställan bifölls med285 röster mot 16 för motionerna 1497 och 2112 av m, fl, imotsvarande delar. Mom. 59 (beredskapsarbeten för ungdomar i åldern )Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 149 för reservation 22 avAnna-Greta m. fl. Mom. 61 och 62 (praktikarbeten) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 23 av m. fl. Mom. 63 (befogenhet för de lokalaskolmyndigheterna att ta fram praktikplatser) Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 16 förmotionerna 1497 och 2112 av m. fl. i motsvarande delar. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 66och 67 (främjandelagen och anpassningsgrupper) Utskottets hemställan biföllsmed 152 röster mot 150 för reservation 24 av m. fl. Mom. 68 (tillämpningsföreskrifter till främjandelagen m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 16 för motionerna 1089 och2112 av m. fl. i motsvarande delar. Mom. 71 (rehabiliteringslön) I en förberedande votering biträddes reservation 25 avAnna-Greta m. fl. med 144 röster mot 16 för motion 1089 av . i motsvarande del. 141 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 152röster mot 150 för reservation 25 av m. fl. Mom. 73 (åtgärder för en solidarisk personalpolitik)Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 149 för reservation 26 avAnna-Greta m. fl. Mom. 75 (aktionsprogram mot utslagning och arbetslöshet)Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 16 för motionerna 1068 av LarsWerner m. fl. och 2112 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 86(den skyddade verksamhetens inriktning) Utskottets hemställan bifölls med 152röster mot 150 för reservation 27 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 102(riktlinjer för fackligt inflytande på frågor om statligt stöd) I enförberedande votering biträddes reservation 28 av m. fl. med142 röster mot 16 för motion 2112 av m. fl. 141 ledamöteravstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 151röster mot 150 för reservation28 av m. fl. Arbetsmarknadspolitiken, m. m. Mom. 103(reducering av arbetstiden m. Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 16 förmotionerna 205 av m. fl. och 2112 av m. fl. betänkande 1980/81:41 Mom. 2 (medel för särskild kursverksamhet för flickor)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 för reservation 1 av StigAlemyr m. fl. Mom. 3 (medel för utbildningsprogramför vissa ungdomar ) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 150 förreservation 2 av m. fl. Mom. 4 (ökning av resurserna för studie- ochyrkesorientering) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 149 för reservation3 av m. fl. 1980/81:28 om förenklade regler försocialförsäkringsavgifter, m. m. 1980/81:178 och förs. 1980/81:7) Utskottets hemställan bifölls. Uppskov med behandlingen av vissa ärenden (SoU) 6 § Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Föredrogs socialutskottets betänkande1980/81:46 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden. AnL 76 (vpk): Jag avser inte att ställa något yrkande. Vpk-gruppens representant i talmanskonferensen, NilsBerndlson, har där yrkat avslag på förslag om att uppskjutabehandlingen av de till socialutskottet remitterade vpk-motionerna 1088 och1475. Det första yrkandet i motionen 1088 går ut på attregeringen bör utarbeta ett konkret åtgärdsprogram för i närasamarbete med handikapporganisationerna och utgående från mottot förinternationella : Full delaktighet, jämlikhet. Det är inte mycketav som återstår när åter samlas . Och även om detsannerligen är på det sättet att handikappfrågorna, och alldeles särskilt defrågor som innefattas i motionens andra yrkande, det som gällerflerhandi-kappade, kräver mer än opportunistiska deklarationer under specielltutropade år, är det verkligen anmärkningsvärt att utskottet inte funnitanledning att - just med tanke på frågornas aktualitet - få fram ett betänkandeunder våren. De i mofionen 1475 aktualiserade frågorna är kanske intefullt så tidsmässigt påtagliga som de jag tidigare här påpekat. Men nog är detändå märkligt att socialutskottet i tider av då och då uppblossande oro iarbetslivet inte anser sig ha tid all behandla frågor som rör den lokalafackföreningens möjligheter att inlägga veto när det gäller löneformen vidarbeten som är förenade med olycksfallsrisk, att kvinnor som planerargraviditet eller är gravida får lagstadgad rätt till omplacering eller ledighetmed bibehållen lön vid risk för fosterskada eller att den lokala fackföreningenges beslutanderätt om när arbete kan återupptas efter det att skyddsombudstoppat arbetet på grund av fara. Jag har här bara plockat några yrkanden ur den rad somhärar aktuella. Jag har inte valt dem för att jag speciellt prioriterar demutan för att ge en liten illustration till vad det är vi har begärt attsocialutskottet skall ta upp. Inga orimliga saker faktiskt! Utöver de här i talmanskonferensen åberopade motionernavill jag också nämna ett par andra vpk-motioner i den förteckning som det nugäller, nämligen mofionerna 1980/81:1544 och 1893, som berör olika delar avbarnomsorgsverksamheten. "Skandalöst" är ett uttryck som har använtsså flitigt att det nästan har mist sin kraft, men ändå måste jaganvända det på behandlingen av barnomsorgsfrågorna.