prot · G40975 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:75 Om åtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet ) S Upplästes följande inkomna skrivelse: Jag fär härmed avsäga mig mitt uppdrag som ledamot avriksdagen . den 9 februari 1981Georg Denna avsägelse godkändes av kammaren. 2 § Svar på interpellation 1980/81:77 och fråga 250 omåtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet har frågat statsministern om hanär beredd att redovisa vilka initiafiv som regeringen avser aft vidta medanledning av dels avslöjandena om omfattningen av skatteflykt och skattefiffel,dels de förslag pä åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten som de senasteåren lämnats till regeringen och i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på interpellafionen. har frågat mig om regeringen avser att kommamed förslagom åtgärder mof den ekonomiska brottsligheten och vilken inriktningdessa förslag i så fall kommer att ges. Eftersom interpellationen och frågan gäller samma ämne,besvarar jag dem i ett sammanhang. pågår ett intensivt arbete för aftkomma till rätta med skafteflykten och den ekonomiska brottsligheten. En radgenomgripande åtgärder har redan genomförts både för att effektivera ochförstärka de berörda myndigheternas organisation och för att förbättralagstiftningen på området. Pä det organisatoriska området märks bl. Om åtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet taxeringeni första instans och uppbyggnaden av särskilda rotlar inom polisen förekonomiska brott, s. k. eko-rotlar. På lagsfiftningssidan kan nämnas lagen motskafteflykt samt reformerna angående betalningssäkring och konkurskarantän. Den intensiva satsningen på åtgärder mot skafteflykten ochden ekonomiskabrottsligheten kommer att fortsätta. Inom den närmaste tidenkommer sålunda flera viktiga initiativ frän regeringens sida, och jag vill härpeka pä följande. Skaftekontrollen kommer att förbättras. a. förberedsinom budgetdepartementet en lagsfiftning mot s. k. grå arbetskraft. Enlagrädsrerniss med förslag till förbättrad kontroll och uppbörd i samband medentreprenader och liknande verksamhet bör kunna läggas fram . Jag vill också nämna aft inom budgetdepartementet övervägssärskilda åtgärder för att fä en effektiv skattekontroll av sådanaentreprenadföretag som anlitas av myndigheterna. Ett av flera tänkbara sysfemför sädan kontroll har prövats på försök av isamarbete med kronofogdemyndigheten i . Regeringen kommer också atf föreslå förbättringarav kontrollen av mervärdeskatt, bl. a. vid registrering av skaftskyldiga. Vidare övervägs skärpningar av taxeringskontrollen i frågaom räntebetalningarna och utlandsfransaktionerna. Till grund för övervägandenapå dessa områden ligger promemorior från och brottsförebygganderådet. Uppbörden och indrivningen av skatter och avgifter kommerockså att effektiveras och förbättras. Till att börja med är en lagrådsremissmed förslag fill en lag om indrivningspreskripfion av skatter, avgifter ochtullar atf vänta . a. övervägs bestämmelser som innebär attpreskriptionstiden kan förlängas om den befalningsskyldige pä olika sättsaboterar indrivningen, t. ex. genom atf hälla sig undan utomlands. Jag räknar vidare med atf under innevarande år kunna läggafram eft förslag om en allmän rätt för staten att vid återbetalning av skatteroch avgifter räkna av de fordringar som staten kan ha på mottagaren. I fråga om skatfeindrivningen vill jag också erinra om attregeringen i proposition 1980/81:8 har föreslagit en ny ufsökningsbalk, somskall ersätta de nuvarande delvis ålderdomliga lagarna på området.Utsökningsbalken föreslås bli tillämplig även vid indrivning av skatter ochallmänna avgifter och förutsätts göra indrivningsförfarandet mera effektivt. Vidare tillsätts en kommitté som skall arbetaför att ytterligare förenkla och förstärka indrivningen av skatter ochavgifter. a. skall ett förslag utarbetas om kronofogdemyndigheternasfillgång till information från olika myndigheters ADB-register. Ävenrestavgiftssystemet skall ses över av kommittén. Utredningsarbetet skallbedrivas skyndsamt och redovisas i etapper med början dettaår. Även utanför skatte- och avgiftsområdet fortsätter kampenmot den ekonomiska brottsligheten. a. skärps miljöskyddslagsfiffningengenom införandet av särskilda avgifter som kan drabba företag vid överträdelserav lagen.Vidare föreslås straffbestämmelser för miljöbrott bli införda i brottsbalken.Proposifioner i dessa ämnen läggs fram . Inom justitiedepartementef förbereds ocksä en meragenerell lagstiftning om ekonomiska sanktioner mot företag i vars verksamhetdet har begåtts brott som lett till obehöriga vinster. Vidare övervägs förslagfrån brottsförebyggande rådet orn likvidationsförfarandet enligtaktiebolagslagen och om advokat verksamheten. Jag vill slutligen erinra om förslagen ibudgetproposifionen om ökade resurser till de brottsbekämpande myndigheterna.Polisen fär ytterligare fyra nya s. k. eko-rotlar. De tre störstalänsstyrelserna får ökade resurser för mervärdeskattekontrollen.Kronofogdemyndigheterna tillförs ekonomisk sakkunskap främst för aft bedömamera komplicerade indrivningsfall och för att effektivera indrivningen avskatter och avgifter. Dessutom får kronofogdemyndigheterna i de tre störstastäderna särskilda medel för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten.Riksskatteverket får medel för att förstärka verkets möjligheter att akfivt biståkronofogdemyndigheterna i svärutredda indrivningsfall. Om åtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet 2 (): är det kvar tills årets pä heder ochsamvete nedtecknade självdeklarationer skall vara inlämnade. står taxeringsnämnder,taxeringsintendenter, revisorer och andra beredda att starta eft omfattandegransknings- och kontrollarbete. Minsta lilla inkomsfuppgift och avdragsyrkandekommer atf kontrolleras. Under större delen av året kommer samhällets inkomst-och avdragsgranskare att vara upptagna med aft studera önskemål från olikaarbetargrupper om avdragsrätt för arbetskläder, pendlarnas uppgifter omkörsträckor till och från arbetet, anställdas förmåner i form av matkupongeroch liknande. Samfidigt med detta pägär i vårt samhälle en gigantiskskaftesvindel och ett omfattande skaftefifflande - nästan utan kontroll. Det ären ekonomisk brottslighet av enorm omfattning. Spekulativa nolltaxerare, fastighefsfifflare och slugakonkurssvindlare kan arbeta vidare. De känner säkert ingen stor oro. Samhälletskontrollapparat och lagens arm räcker inte fill dessa människor. De har lärtsig aft ta vara på svagheterna i vår lagstiftning och bristerna ikontrollfunktionen. Ungefär samfidigt som inkomsfuppgifferna börjadedimpa ned i våra brevlådor , kunde och SverigesRadio i mycket uppmärksammade artiklar och intervjuer avslöja dagsläget för denekonomiska brottsligheten i vårt land. Budgefministern och vi andra kunde läsaom hursmarta fifflare snuvade samhället på miljardbelopp i undanhållna skatter,hur skatfesmifarna lever i lyx, och vi fick lyssna till uppgifter om hur de somskall angripa dessa brottslingar saknar resurser, om brister i vår lagstiftningm. Vi kunde läsa att skatfesmifarna undanhåller samhälletskafteinkomster i storleksordningen . Vi fick veta aft denekonomiska brottsligheten i stort beräknas omsätta ca 40 miljarder kronorärligen i Omåtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet Sverige.Det är tio gånger så mycket som det som ingår i varje av regeringen med stormöda hopsnickrat åtstramningspaket - för atf göra en jämförelse somregeringsledamöter förstår. Avslöjandena i och i radions infervjuserie omden ekonomiska brottsligheten skakade om svenska folket ordentligt. Manfrågade; Hur kan detta vara möjligt? Vad gör samhället mot dessa svindlare? Def var i avsikt att få svar på dessa frågor som jagställde min interpellation till statsminister . Jag trodde att hanskulle bedöma denna fräga som så allvarlig aft han ville för redovisahur regeringen tänker angripa den, aft han ville ge ett samlat besked frän alladepartement som berörs: ekonomidepartementet, budgetdepartementet,, industridepartementet, ,, m. fl. Men statsministern ville inte vara svarande. Han överlätfill budgefministern aft klara uppgiften. Jag har fått ett ordrikt svar, mendef är bedrövligt till innehållet. Trots detta vill jag tacka statsrådet svaret, som han fått den otacksamma uppgiften atf meddela. Svaret är garnerat med mänga förstärkande ord. Lät mig genågra exempel: "En rad genomgripande åtgärder", "ett intensivtarbete", "flera vikfiga initiativ", "den intensivasatsningen", osv. Jag vill direkt fråga budgetministern: är det som hargjort denna betygsäftning av regeringens arbete när def gäller den ekonomiskabrottsligheten? Man tänker osökt på den berömda falaranvisningen: Närargumentationen är svag, höj rösten! På tolv rader i förlagan fill sitt svar redovisarbudgetminisfern vad regeringen hitintills har gjorf för att komma fill rättamed den ekonomiska brottsligheten. Ett exempel på en s. k. genomgripande åtgärdär aft man inrättat särskilda enheter inom polisen, de s. k. eko-roflarna.Visst kan de vara bra, men inte är det särskilt imponerande att man har avdelathundratalet av våra 16 000 polismän för arbetet mot den ekonomiskabrottsligheten. Statsrådet hänvisar vidare till lagen mot skatteflykt someft bevis för atf regeringen gjort vad han kallar intensiva satsningar. glömmer fala om att den lagen hade kunnat genomföras . Den låg nämligen långt framme vid regeringsskiftet , men dähamnade den i regeringens beryktade långbänk, och där låg den ,när den serverades i eft nägot urvattnat skick. Jag nöjer mig med dessa kommentarer till redovisningen avvad regeringen har gjorf. Det som saknas i svaret är en uppgift om hur mångasocialdemokratiska krav på åtgärder mof den ekonomiska brottsligheten sommoderater, folkpartister och centerpartister har röstat ned här i kammarensedan 1976. De kan räknas i många tiotal. Och får de borgerliga nyachanser aft säga nej, nej och äter nej. Dä skall nämligen socialdemokraternasstora partimotion om åtgärder mot den ekonomiska brottslighetenbehandlas här i kammaren. Det är inte brist på förslag till åtgärder som varitregeringens problem. Det är brist på vilja till handling. redovisar budgetministern att man i regeringenförbereder en del åtgärder, atf man tänker utreda en del åtgärder osv. Det ärsannerligen ingen imponerande redogörelse. Jag skall helt kort kommentera baraen av de tänkta åtgärderna. Budgefministern säger att enlagstiftning mot den grå arbetskraften förbereds i regeringen. Men statsrådetglömmer tala om att även den frågan har legat i långbänksedan 1976, dä det fanns ett förslag som plockades undan av den borgerligaregeringen. har alltsedan 1978 levereratförslag pä åtgärder mof den ekonomiska brottsligheten till regeringen. Bortsettfrän en och annan moderat reservation har det i stort sett varit enighet omförslagen i den politiskt sammansatta styrgruppen i BRÅ. Men i regeringen tycksdet infe alltid ha varit majoritet för att låta BRÅ-förslagen bliregeringsförslag. Jag skall nämna ett par exempel. Def ena gäller förslaget atf förstärka aktiebolagslagen.Förslaget syftade till atf ge samhället större möjligheter atf pä ett tidigtstadium gå in och förhindra ekonomisk brottslighet i företag pä väg motkonkurs. Det förslaget stoppades i regeringen. Likaså tycks ett förslag om förtur i skattedomstolarna hablivit stoppat. Förslaget innebar en möjlighet att påskynda n-iål där det fannsmisstankar om skattebrott. Ett tredje exempel; BRÅ föreslog en ökning avsamhällsinsynen i vad avser revisorers och advokaters skötsel av sindisciplinära verksan-ihef. Detta var tydligen en sä känslig fråga att denstoppades undan i någon skrivbordslåda. Jag kunde fortsätta uppräkningen av BRÅ-förslag sornstoppats. Man frågar sig varför detta har skett. Det vore intressant atf pä denpunkten fä ett besked av budgetministern. Jag är övertygad om attdet i de djupa folkleden finnsen stark, snabbt växande opinion mot Fiffelsverige - mot den omfattandeekonomiska brottsligheten. Men nägon motsvarande vilja inom regeringen att faitu med problemen märker man inte. När något förslag blir kontroversiellt läggsdet ät sidan. Jag är övertygad om aft budgetministern i harföljt med redovisningarna av hur det skattefifflas och av hur ekonominssvindlare lever. Jag vill fräga: Vad tänker regeringen göra ätnolltaxerarna och skatfesmifarna, som inte betalar skatter eller avgifter, mensom lever i stora villor och pä en standard längf över Medelsvenssons? Jag vill också fråga: Vad tänker regeringen göra ät deskojare som äger fastigheter för mänga miljoner, men sorn inte betalar ett örei skatter eller i avgifter? Jag vill fråga: Vad skall regeringen göra ätkonkurssvindlarna, som fortfarande kan driva företag i konkurs, starta nya ochupprepa detta om och Om åtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet Om åtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet om igen,trots miljonskulder fill samhället och till löntagarna? Jag är medveten om att detta inte är frågor enbart förbudgetdepartementet. Det är frågor som rör regeringspolitiken i stort och somstatsniiniiisteni borde ha varit här och svarat pä. Det har sagts atf lagars främsta uppgift är att varanioralbildande. Men dagens brist pä samhällsinsatser n-iot nolltaxerare,fastiglietsskojare, konkurssvindlare, skattesmitare och andra kommer att ledatill en upplösning av rättsmedvetande och moral, som kan bli förödande för vårtsamhälle. kommer säväl Landsoiganisationen somsocialdemokratiska partiet atf presentera förslag till nya kriminalpolitiskaprograrn för 1980-talet. Båda programmen domineras starkt av förslag tillåtgärder mot ekonomisk brottslighet, och i bada programmen prioriterassamhällsinsatser mot denna brottslighet. Även på många andra häll reses nu krav på effektivaåtgärder, krav pä t. ex. strängare straff för br-ott mot arbetskraften. I dagkan det t. o. m. vara ekonomiskt lönsamt att begå brott pä exempelvisarbetsmiljöomrädet. De straff som kan utmätas är långt lindrigare än deekonomiska vinster som man gör pä sådan brottslighet. Allt starkare reses numera ocksä krav pä en skärpning avstraffen för brott mot arbetarskyddets bestämmelser, arbefsfidslagstiftningen,olaga arbetsförmedling m. m. Men om nägra sädana åtgärder finns det ingenantydan i budgetministerns svar. Tydligen kan ekonomins fifflare pä dessaområden känna sig ganska trygga, sä länge vi har en borgerlig regering. Pä löntagarhåll reses också allt starkare krav påmöjligheter för samhället att blottlägga ekonomisk brottslighet, exempelvisgenom samköming av olika datauppgifter, öppnare information om företagensskatter och avgifter, entreprenadföretagens affärer m. m. Hur reagerarregeringen pä de kraven? Krav pä etableringskontroll kommer från mänga branscher,t. ex. byggnads-, måleri-, restaurang- och sfädföretagen. Det gäller bl. a. attfä möjlighet atf granska hur personer som vill nystarta företag harskött sina åligganden mot samhälle och anställda. Hur reagerar man i regeringenpå sådana krav? Det finns en stark vilja hos mänga myndigheter, inomfackföreningsrörelsen och hos många polifiker att agera rned stor kraft motekonomisk brottslighet. Men i regeringen saknas tydligen alltjämt en nödvändigsan-ilad insats mot denna brottslighet. Ekonomins brottslingar arbetar pä de flestasamhällsområden. De sysslar med felaktig, bristfällig eller helt obefintligbokföring, luftfakturor, försäkringsbedrägerier m. m. I företag sysslar de medsvindel med statliga bidrag och län, valutafiffel och fasfighetsspekulation. Deutför medvetet brott mot arbetarskydd och mot lagsfadgaf övertidsuttag. Desysslar med svarta pengar, struntar i att betala skatter, avgifter osv. Vad tänker regeringen göra åt allt det här? Detta varegentligen bakgrunden till min interpellation. Jag hoppades pä ett svar på dehär frågorna . Def svar som jag har fått är ett beklämmande bevis på hurlätt regeringen tar på den varböld i vårt samhälle som den ekonomiska brottslighetenvuxit uf till. Jag ber avslutningsvis budgefministern att ta med den härhälsningen tillbaka till landets statsminister, son-i inte kunde vara här , och till alla de statsråd som har ansvaisomräden som är berörda av denekonomiska brottsligheten. 3 (vpk): Omfattningen av ekonomisk brottslighet, skatteflykt ochskattefusk är stor i det här landet. Men även ökningstakten för den ekonomiskabrottsligheten är hög. beräknades den ekonomiskabrottsligheten medföra atf undanhöllssamhället för beskattning. är sannolikt det beloppet mångdubblat.Skatteflykten och skattefusket har ökaf i omfattning. Lagen mot skatteflykt äringet större hinder för fortsatt skatteflykt. Den var urvattnad redan när denlades på bord. Även när det gäller kvarskatferna har stora förändringarägt rum. Uteblivna inbetalningar av kvarskatt har märkbart ökat under desenaste åren. var det vanligt att av kvarskatfernainbetalades fill statsverket i rätt fid. Men så är det ingalunda längre. Undervåren 1979 kom det in av kvarskatferna, och blev det bara65 % som flöt in i rätt tid. Riksrevisionsverkef beräknar atf under de kommandeåren maximalt av uteblivna kvarskatter kommer att levereras in. Detuteblivna skattebeloppet har ocksä ökat, och f. n. lär det uppgå till runt 7miljarder. En del av skaftetransakfionerna görs mer eller mindrelagligt och ofta med hjälp av dyra advokater eller s. k. skaffeplanerare -vilka kanske rätteligen borde kallas vid ett annat namn: skatfesmifarkonsulfer. Det här stora skattemässiga bortfallet har medfört aftskattebördorna pä vanliga människor ökat. Och med den skattepolitik som denborgerliga regeringen har bedrivit och fortsätter att bedriva drabbas de storagrupperna i samhället, vilka har låga eller normala inkomster av arbete. Det har i samhället utvecklats en sorts skattesmitarelit,vilken oftast består av välbärgade människor som med dyra skattekonsultershjälp undandrar sig beskattning på olika sätt. Det medför att även allmänhetensskatten-ioral sjunker och luckras upp. Man resonerar naturligtvis pä följandesätt: när de rika och mäktiga i samhället klarar sig undan skaft skall inteheller jag ställa upp längre. Det är därför som det uppstått en så kraftigopinion mot den här typen av brottslighet. För atf vända de här trenderna erfordras kraftfullaåtgärder. De åtgärder som regeringen vidtagit eller aviserat atf vidtaär längf ifrån fillräckliga. De verkar vara framtagna mer för att om möjligtstilla den kraftigt växande opinionen än för atf pä ett kraftfullt sätt stoppadessa handlingar, som egentligen borde betecknas som kriminella. kommunisterna har i en rad motioner underårens lopp lagt fram förslag som skulle ha inneburit kraftåtgärder för attbegränsa och Omåtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet Omåtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet förhindraspridningen av den ekonomiska brottsligheten. De skulle också ha medförtväsenfiiga förbättringar längt innan det halkat utför sä långt som det gjorfnu. Med det som bakgrund ter sig regeringens förslag som ända rner svaga. 1stället för att ha gått emot vpk:s förslag borde de borgerliga partierna - ochför den delen i viss män även socialdemokraterna - ha varit mer mottagliga förde förslag till åtgärder som vpk lagt fram. Det av regeringen och den borgerliga majoritetengenomdrivna förslaget till skatteflyktslag var efter mänga års förhalande eftförslag av det mest urvattnade slaget. Och experterna menar atf effekten mofskafteflykt torde bli ytterst marginell. Dessutom borde, i samband med en lagmot skatteflykt nationellt, åtgärder ha vidtagits mot den internationellaskatteflykten, men därtill fanns inte heller någon politisk vilja. Budgetminisfern säger i sitt svar att det sedan "någraär pägär ett intensivt arbete för aft komnia till rätta med skatteflykten ochden ekonomiska brottsligheten". Det är ju synd aft detta intensiva arbeteinte har smittat av sig på . För visst finns def mänga olikaförslag fill åtgärder frän myndigheter och organisationer mot denna form avbrottslighet, men man kan med bästa vilja i världen inte pästä att regeringenarbetar efter de intentionerna. De åtgärder som budgetminisfern åberopar är dessutom iviss del inte till för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Så ärexempelvis fallet med omorganisationen i första instans, taxeringsnämnderna.Det finns inget som pekar på att förhållandena där blivit bättre. Tvärtom såhar taxeringsförfarandet hitfills under den "nya" organisationen varitnärmast kaotiskt. Allt tyder pä att deklarationerna inte blivit bättregranskade. Vad som däremot skulle ha gett resultat hade varit att ta bort enhel del av de avdrag sorn vissa grupper i samhället drar stor nytta av. Det omnägot skulle bäde ha underlättat granskningen av deklarationerna och gettbättre samhällsinkom-ster. Vidare prutar regeringen pä de resurser som begärs för attge myndigheterna möjlighet att skärpa skattekontrollen. Def är alltså intefullt sanningsenligt när budgetministern säger att myndigheterna förstärks. Detblir i stället en viss försvagning av möjligheterna att verka för demyndigheter som lyder under länsstyrelserna, även om regeringen har varitmycket flott och beviljat 27 tjänster av de 254 som begärts. Kronofogdemyndigheternahar verkligen behov av resursförstärkningar. De borde pä allvar vidta åtgärderför att i mesta möjliga mån få in de sju miljarder som ligger i uteblivnakvarskatter. Men detta går inte sä länge som dessa myndigheter infe gestillräckliga resurser. Därför sfär regeringens tal om kraftåtgärder infe isamklang med verkligheten. Det går infe gärna atf bli trodd när man säger ensak men inte handlar därefter. Dessutom borde regeringen ha gett uttryck för deninriktning som förordar angående behandlingen av de gäldenärersom står för den allra största delen av de uteblivna kvarskatferna. är det av dessa gäldenärer som står för avskulderna, dvs. omkring 5 1/. Det är naturligtvis de sorn iförsta hand skall angripas.Men något sföd härför har inte uttalats från regeringens sida, i varje fallinte i budgetpropositionen. Beträffande mervärdeskattekontrollen vill jag säga att detär naturligtvis bra att den skärps, men det är inte tillräckligt. Mon-isfusketär omfattande, det känner naturligtvis budgetminisfern till. Här borde man intenöja sig med att enbart fa uf så att säga förseningsavgifter och liknande avdem som inte betalar in mervärdeskatt. Defta borde i stället kriminaliseras ochställas under . Def finns med nuvarande system heller inte nägonsom vet om eft företag redovisar moms eller inte. Det finns mängder av företag som tar ut moms vid sinatjänster men som underlåter att redovisa den. Defta kommer man inte ät medmindre än att man "råkar hamna" på dem. sker det nära nog avmisstag. Det finns alltså inte något registreringssystem. Därför borde man fränregeringens och de borgerliga partiernas sida infe ha varit motståndare tillatt införa etableringskontroll. Vi har inom byggnadsbranschen gott omerfarenheter av vad som skulle behöva göras när det gäller att kontrolleraföretags etableringar. Vi har alltför mänga dåliga erfarenheter, inte bara närdef gäller skatteundandraganden utan ocksä i fräga om andra skyldigheter somåligger företagen men som de inte uppfyller, Budgetminisfern har ocksä aviserat frågan omräntebetalningar och utlandstransaktioner, 1 def här fallet är det inte frågaom nägot arbete som kommer från regeringen, ufan det är brottsförebygganderådet som har kommit med en promemoria - som ännu infe har åtgärdats avregeringen. Det hade varit rnöjligt att lägga fram enproposition med denna promemoria som underlag, men regeringen har alltså intevisat nägot intresse för atf snabbt göra det. Räntebetalningarna kunde haåtgärdats . BRÅ pekar på aft bankkontona huvudsakligen - 21miljoner av 27 miljoner, tror jag - är uppbyggda på personnummer eller organisationsnummer.Def är naturligtvis inte sä svårt att med hjälp av dessa uppgifter skapa enkontroll av räntebetalningarna. I svaret säger budgetministern att regeringenöverväger olika åtgärder. Men def är infe mycket aft fundera pä - def är baraatt göra slag i saken.