prot · G40916 · 1980-12-31 00:00:00 — Jaghar ställt min fråga av två skäl: dels vill vi inte ha någon delning avtelefonkatalogen i ÖstergöUand, dels vill jag höra statsrådets syn på om - ochi så fall i vilken utsträckning - stadiga verk skall ta hänsyn till regionalaönskemål. säger statsrådet i sittsvar: "För att få in de regionala synpunkterna kommer underhösten att diskutera indelningen i olika katalogdelar med kommuner,landsting och länsstyrelser." Men det är ju precis det som har skett iÖstergötland. har då kraftigt protesterat mot en delning avkatalogen i skrivelser till både och regeringen. Trots dettagenomfördes delningen. Medanledning av en fempartimotion har sedan trafikutskottet och lovatatt skulle ta hänsyn till vad de regionala myndigheterna sade, menändå tänker man tydligen fortsätta med att ha två delar av katalogen. Därförställde jag min fråga till kommunikationsministern. Statsrådet svarar attteleverket först skall fråga de regionala myndigheterna - och då är vi jutillbaka vid utgångspunkten! Sedansäger statsrådet att skall ta hänsyn till kundernas önskemål. Enligtden undersökning som gjorde 1979, när 300 personer blev tillfrågade,kom det fram att varannan person hade använt den andradelen av katalogen, attöver var negativt inställda till att få endast en katalogdel och atthälften av dessa var starkt negativa. Statsrådetsäger att också skall ta ekonomiska hänsyn. Men siffror från 1979visar att det, om man delar katalogen i två delar och ger varje abonnent bådadelarna grafis, blir 0,6 milj. kr. dyrare än att ha bara en katalog.Kostnadsbesparingar blir det först om abonnenterna får en katalogdel ochbetalar för den andra delen. Det är den åtgärden som man har aviserat fill1981, och det är den som vi är starkt krifiska fill i . Motbakgrund av detta vill jag fråga kommunikafionsministern: åtgärder skallvi vidta i för att slippa få konkret utarbetade planerpå en fortsatt delning av vår telefonkatalog genomförda? Jag vill ge ett fips. Det finns en sak för vilken man kan köpa nästanallting här i världen: det är pengar. Utan pengar är det faktiskt ganska svårt.Televerket har inget intresse av att bråka eller att irritera någon. Televerkethar däremot intresse av att katalogutgivningen blir så billig som möjligt. Omman nu trycker katalogerna stora, tjocka och feta och delar ut dem grafis fillalla abonnenter, kommer detta att slutligen drabba teleavgifterna i stället.Trycker man dem i htet mindre omfattande delar, blir det lägre teleavgifter,men de som behöver ha hela katalogen kan i och för sig alltid skaffa sig den. Jagär övertygad om att har starkt motsatt sig en delning avkatalogen - mig veterligt kostar det inte ett enda öre att göradet uttalandet. Det är också min erfarenhet att statliga verk och myndighetersom ser en möjlighet att slippa undan utgifter så att de inte får ett öreskostnad är pigga på att lägga motsvarande utgifter på andra statliga verk ochmyndigheter. Uttalandet förvånar mig därför inte ett spår. Det förvånar miginte heller ett spår att alla andra regionala myndigheter, som inte har detminsta kostnadsansvar, har exakt samma inställning. Mende som fil syvende og sidst skall betala detta är kunder. Därförskall göra en avvägning mellan å ena sidan vad detta innebär i frågaom kostnader och å andra sidan hur många kunder som behöver hela katalogen.Televerket kan göra fel, och vi kan ha fel. Vem som har fel vet jag inte. Menom ni verkligen vill detta, så ta en överläggning med om vad det innebäri fråga om extra kostnader för att trycka hela katalogen. Säg därvidatt abonnenterna är beredda att betala ett extra anslag. Det kommer då alldelessäkert att ordna sig. Om önskemålet hos abonnenterna i i dettaavseende är så starkt, är de naturligtvis också beredda att betala de kronordet gäller; det är trots allt inte fråga om några himmelshöga belopp. Omdelningen av telefonkatalogen för 17 (): Enhgt de undersökningar som gjordes 1979 var kostnadsbesparingarna förteleverket ytterst marginella. Regeringen och har en gång sagt attLinköping och tillsammans skall utgöra ett primärt centrum. Man kanha vilken uppfattning som helst om ortsklassificeringen, men det kan inte varariktigt att då ha en katalog vars gräns går precis mitt emellan dessa bådastäder, som tillsammans skall utgöra ett primärt centrum. Nej,tyvärr är det nog så att gör precis som SJ gjort . Manförsämrar servicen genom att endast skicka ut en katalogdel. De abonnenter somså vill får beställa den andra delen. Eftersom inte så många människor gör detutan hellre ringer nummerbyrån, tar man det till intäkt för att den andra deleninte behövs och säger att det inte finns något starkt regionalt önskemål. Jag är rädd för att dennanegativa utveckling blir säkrare nu efter statsrådets svar i dag.Jag förstår att man måste ta ekonomiska hänsyn, men jag tror att det är ytterstmarginella summor det är fråga om, i varje fall enligt 4november 1980 '' undersökningar som gjordes 1979 Omdelningen av telefonkatalogen för 18Kommunikationsministern : Herr talman! är ettvälskött verk. Vi har den lägsta teletaxan av alla industrialiserade länder. Vihar ett stort land med en geografi som verkar mot . Det är ett verksom är mycket effektivt och mycket bra ekonomiskt skött. tar emotnummerförfrågningar, vilka kostar . per samtal att expediera. Ingenskall få mig att tro annat än att hellre skulle tillhandahålla denandra katalogdelen, om det verkligen vore en stor efterfrågan. I själva verketär efterfrågan inte så förfärligt stor. Det står varje människa fritt attrekvirera katalogen, och det tycker jag är bra. Menom det nu är ett så starkt önskemål i regionen, ta då en överläggning medteleverket och säg att ni är beredda att betala den extra kostnad som dettaskulle medföra i stället för att det skall slås ut på alla abonnenter. Glöminte att vi förutom har ett antal andra län här i landet, där detkan komma att ställas motsvarande krav med motsvarande kostnadsökningar. Detär det som är problemet. Men vill man lokalt betala tycker jag att det ärsjälvklart att man skall få göra det. Jag skall tala med om detta,så att varenda abonnent i hela även får den andra katalogdelen,eftersom det tydligen är så stark efterfrågan. 19 (): Jag vill säga till statsrådet att jag är övertygad om att dethär problemet kommer att uppstå även i andra delar av . Det är också avdet skälet som jag har ställt min fråga. Det har nämligen aviserats attmotsvarande delning kommer att ske även i andra län. Då framkommer önskemåletatt man gärna vill ha en sammanhållen katalog för länen. Jag tror att det ärbra om tar fram mycket konkreta analyser av vad det skulle kosta attge abonnenterna en sammanhållen telefonkatalog. Jag tror också att det är braom vi då på i kan få medel till att betalamellanskillnaden. 20 Kommunikafionsministern : Herr talman! Ånyo skall skattebetalarna bidra med beloppet.Skulle det inte vara skäl att de som är så angelägna om den sammanhållnakatalogen betalade merkostnaden, i stället för att och de som ringerskall anslå medlen. Vi måste inse att det inte finns någon kassa som vi kan ösapengar ur. Det är fråga om människornas pengar. Finns det ett starkt krav hosmänniskorna, så låt då dem som har detta krav betala för en katalog! Det har deråd med, och det har man råd med i hela landet. Men begär inte att staten skallgå emellan för att skall kunna trycka upp jättelika kataloger därdet inte behövs. 21 (): Några jättelika kataloger är det inte fråga om. Den sammanhållnakatalogen för och var betydligt mindre än en avStockholmsdelarna är. Länsstyrelseni har sagt att det vore lämpligt attlänsstyrelserna hade en liten pott med pengar att ta av för sådana här ändamål.Då skulle man inte behöva lägga på stadiga verk uppgifter som de kanske inteanser sig ha råd med därför att ett genomförande skulle kosta några kronor merän vad fallet blir om man genomför en rafionalisering. Omplanerad automatisering av SMHLs väderobservationer 5§ Svar på fråga 1980/81:60 om planerad automatisering av har frågat mig om jag avser att säga nej till förslaget att ersättade nuvarande väderobservatörerna med automater. SMHIbegär i sin anslagsframställning för /82 medel för att påbörjaen teknisk upprustning av vädertjänsten. Även , som haröverlämnat sitt betänkande fill mig, tar upp frågan om hur vädertjänsten skallutformas i framfiden. Betänkandet remissbehandlas f. n., och en propositionkommer att överlämnas till . Frågan om det framtida observationsnätet beredssåledes f. n. Jag kan därför inte nu ta ställning till . 23 CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Min fråga har föranletts av den oro som finns ute blandväderobservatörerna för att en hel del jobb skall försvinna, bl. a. ute iglesbygderna, och för att vädertjänsten skall försämras. n. finnas ca180 väderobservatörer runt om i landet. Många av dessa spelar en vidare roll påsin ort än att vara enbart väderobservatörer. I skärgården och i fjällen spelarde en viktig roll som räddningstjänst och för att ge nödvändig hjälp i andraavseenden åt människor. Jag har egna erfarenheter av den stora betydelse somsådana insatser har. En nedläggning av de manuellt skötta väderstafionernaskulle i vissa fall innebära att inga människor längre bor på dessa platser.Det kan ibland vara det enda fasta jobbet som finns i en glesbygd. Pågrund av olika omständigheter- nedläggning av bemannade fyrplatser, ändradeöverenskommelser med flygvapnet etc. - har viss nedskärning av antaletväderobservatörer redan skett. Ett antal s. k. timobservatörer hotas nu medavsked. Enligt den framlagda s. k. skall endast 90 bemannadeväderstationer finnas kvar efter en tioårsperiod. skall 300automatstationer sättas upp. Det är lätt att förstå att väderobservatörernasammankopplar dessa bägge tendenser - halveringen av antalet bemannadeväderstationer och uppsättandet av ett antal väder- Omplanerad automatisering av SMHLs väderobservationer Jagkan inte uttala mig med sakkunskap om de rneteorologiska aspekterna på dessaförändringar. Diskussionen tycks framför allt gälla behovet av s, k, kortaprognoser och hur sådana bäst skall åstadkommas. Men vad jag tror mig veta äratt om de planerade indragningarna av bemannade väderstafio-ner - jämfört mednuläget 90 stycken sysselsättande närmare 180 personer -kommer att drabbaglesbygden, är det en skadlig politik man genomför. Både sysselsättningspolifisktoch regionalpolitiskt skulle det vara vettlöst. Jaghar naturligtvis förståelse för att kommunikationsministern inte på dettastadium, när betänkandet från remissbehandlas, kan ta ställning i detaljtill frågan. Men om jag i stället formulerar min fråga så här, tror jag attkommunikafionsministern har möjlighet och rättighet att svara på den: Ärkommunikationsministern beredd att under den fortsatta handläggningen av dennafråga se till att glesbygden inte drabbas, och är kommunikationsministernockså beredd att beakta de synpunkter som har framförts av väderobservatörerna? ju inte för inte känd för att kunna ställa ' exakt samma fråga på två olikasätt. Det är klart att om jag nu sade att jag är beredd att fillse attglesbygden inte drabbas, att jag tar hänsyn till väderobservatörerna, har jagintagit en entydig ståndpunkt i frågan. Jagkan inte ge ett klart ja eller nej som svar, men jag kan säga så mycket att jaghar diskuterat med väderobservatörerna när de varit på departementet och attjag har förståelse för de här synpunkterna liksom för glesbygdsproblemen överhuvud taget. I frågor som gäller nedläggning av en vägstafion, en flygplatseller något sådant kan en hel by stå och falla med en sådan arbetsplats. Detgäller skola, butik och mycket annat. Det är fakta som alltid måste vara mednär vi fattar beslut av det här slaget, och det skall de naturligtvis ocksåvara i detta fall. Det får inte bara vara tekniken som spelar in, utan ävenregionalpolitiken skall vara med vid en bedömning. kanske inte tycker att detta är ettfullödigt svar, men så långt som jag här redovisat vill jag i alla fall gåredan i dag. 25 CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Jag tycker i varje fall att det var bra synpunkter i sitt andra inlägg, för det är just detta det gäller. Den fråga vidiskuterar har nämligen en mängd olika aspekter, inte bara meteorologiska utanockså regionalpolitiska, sysselsättningspolitiska, ekonomiska och sociala. Närjag försökt studera har jag observerat att den förutsätteren decentralisering av den meteorologiska verksamheten. Det tycker jag är enriktig tanke. Men vad väderobservatörerna fruktar och vad som bl. a. ocksåföranlett en uppvaktning hos kommunikationsministern är att glesbygden skulledrabbas av de föreslagna förändringarna. är det möjligt att utredarna självahar den meningen att det framför allt är stationernai glesbygden som bör vara kvar. Det finns inget konkret och exakt utsagt på denpunkten i utredningen. Men vad som fordras här är en klar och entydig försäkranfrån statsmakterna att detta skall vara riktlinjen för den fortsattahandläggningen. Jag tillåter mig att tolka vad här sade som ensådan försäkran från kommunikationsministerns sida. Detanförs i att de 300 väderautomater som man vill konstrueraoch ställa ut skulle svara mot andra behov än de bemannade väderstationerna.Jag har inte kompetens att bedöma detta, men även om det här skulle varariktigt är det svårt att förstå varför en halvering av antalet bemannadeväderstationer skall göras - att nedskärningen görs så långt som från 180 till90 stationer. Har vi verkligen f. n. ett så fruktansvärt tätt stafionsnät attvarannan station utan vidare kan tas bort och samma väderservice ändå kanklaras? Det är på den punkten man har skäl att vara utomordentligt undrande. Baraen synpunkt till. Väderobservatörerna har själva lagt fram ett förslag som dekallar BAMSE - det är modernt att förkorta allfing . Det betyder bemannadestationer med automafisk överföring av meteorologiska data från synoptiskaobservationer och extra väderuppföljning. Det är litet långt, men det kanalltså förkortas till BAMSE. Jag hoppas att kommunikationsministern är bereddatt ta hänsyn också till detta förslag under det fortsatta arbetet. 6§ Svar på fråga 1980/81:54 om bibehållande av frågat mig om på vilket sätt regeringen kommer att agera dels för att bidratill att en opartisk utredning klarlägger resp. tunnelbanansverkliga kostnader, dels för att behålls och rustas upp. Detär som beslutar om tunnelbanan och . Jag vill erinra om att om bestämmer sigför en förlängd tunnelbana åhgger det statens vägverk att pröva i vilkenutsträckning som tunnelbaneprojektet är statsbidragsberättigat. Vidare vill jagpeka på att med anledning av den trafikpolitiska propositionenuttalat att statsbidrag även skall lämnas för ombyggnad avspårtrafikanläggningar titan krav på planskilda korsningar och egen banvall. Enutredning för att ta fram ett nytt statsbidragssystem har därför tillsatts.Förslag väntas i vår. 27 (vpk): Jag tackarUlf Adelsohn för svaret på min fråga. Kampenför bevarande har pågått i drygt . Alla som borlängs , alla som satt sig in i frågan, vill inte bara att bananskall finnas kvar, utan de vill också att den skall rustas upp i sin helhet.Motståndet mot finns huvudsakligen hos ett antal prestigefyll- da"mandarinpratare" i landsfing. Efteratt ha läst uttalande i pressen och efter att ha begrundatprotokollen från landstings debatter i frågan trodde jag, herrtalman, att kommunikationsministern skulle vara mer positiv än vad somuppenbarligen är fallet. Jag vet att det är som fattar beslut omtunnelbanan och . Jag vet också att en utredning är tillsatt - densom hänvisar till i svaret. Jag har utredningsdirekfiven här ihanden. Det är naturligtvis bra att den utredningen i vår kommeratt lägga fram förslag, som förhoppningsvis kommer att innebära bättre villkorför kollektivtrafiken. Men,herr talman, kan inte vara omedveten om att det brådskar. Det ärpå måndag som man skall gå till beslut i . Jag hade sett det sompositivt, om kommunikafionsministern hade tagit fasta på min fråga om enopartisk utredning med uppgift att klarlägga resp. T-banansverkliga kostnader. Den frågan har kommunikationsministern över huvud tagetinte besvarat. Jag vet att t. o. m. chef anser att justRoslagsbanealternafivet är otillfredsställande utrett och att han skulle varapositiv till att en sådan utredning kom fill stånd. Där skulle alltsåkommunikationsministern kunna ge klartecken. Det har han inte gjort, och därförfår jag upprepa den frågan. Sedanfill min andra fråga, den om hur regeringen kommer att agera för attRoslagsbanan behålls. har ju aviserat att det kommer att blilättare att få statsbidrag till spårtrafikanläggningar utan planskilda korsningar,men vad som vore välgörande.att få besked om av här är omutredningen rentav kommer att innebära att förutsättningarna helt och hålletförändras för upprustning och bevarande. fråga är mycket lätt att besvara. Svaret stämmer med beslutoch trafikutskottets uttalande. skall lägga fram ett förslag enligtvilket man också skall få rätt att rusta upp befintlig anläggning som inte harplanskilda korsningar, och det är det alltså fråga om för . I dagfår man inte statsbidrag för sådan upprustning. Det är meningen att utredarenskall framlägga förslag om att statsbidrag skall kunna utgå, och jag kommersjälv att lägga fram ett sådant förslag. Sedan hoppas jag att det skall vinnaregeringens och godkännande. I den delen blir alltsåförutsättningarna bättre. Rentformellt, , är regeringen över huvud taget inte inkopplad påfrågan om , inte f. n. i varje fall. Den avgörs i första rummet avStockholms läns landsting. Om det därefter bhr fråga om statsbidrag är detvägverket som har regeringens och uppdrag att fördela de medlen, iallmänhet tillsammans med länsstyrelserna. Skulle de inte komma överens ellerskulle beslutet överklagas, är ärendet en regeringsfråga, men fill dess är detinte det. Omregeringen nu skulle ta sig före att ingripa är frågan, om intekonstitufionsutskottet-med all rätt- skulle pricka regeringen. Om utbildningen av lokförare naturligtvis inte att jagsom statsråd har en ståndpunkt i frågan, men Nr 16 regeringen är förhindradatt ingripa. VadEva säger om är rikfigt. Jag blev förvånad när jag hördeatt Roslagsbanealternativet inte var tekniskt utrett - det har man alltså intebrytt sig om att göra. Det är rikfigt att har uttryckt att det härborde ses över- det har generaldirektören sagt. Men jag har utgått ifrån somsjälvklart att statens vägverk inte kommer att betala ut ett öre i statsbidraginnan man har gjort en sådan undersökning - här gäller det ju hundratalsmiljoner kronor av statsmedel! fick jag ett tips från ett företag om ett annat sätt att bygga enanslutning till , som skulle göra det alternativet betydligtbilligare. Jag skall få det föredraget för mig, , som jag hoppas. Jagföljer alltså noga utveckhngen, men några formella regeringsbeslut kan f. n.infe fattas. Anf.29 (vpk): Det senaste beskedet från LUf Adelsohn var betydligt mer klarläggandeän det första. Men eftersom det just gäller urstatskassan borde det också; tycker jag, vara av intresse för riksdag ochregering att man verkligen får fill stånd en öparfisk utredning om kostnadernaför Roslagsbanealternativet. Detfinns en risk med en bevarad Roslagsbana som jag tycker mig skymta i det UlfAdelsohn säger: Det får inte bli så att man låter pinna på utanupprustning samfidigt som man vägrar T-banan statsbidrag. Det är att skapafalska motsättningar mellan olika kollektivtrafikmedel. Men huvudsaken är trotsallt att bibehålls och rustas upp, och om jag fattade UlfAdelsohns senaste inlägg rätt så kommer det sannolikt också att bli fallet,trots motståndet i . 7§ Svar på fråga 1980/81:55 om utbildningen av lokförare har frågat mig om jag anser att detfinns anledning prövamöjligheterna att utöka den prakfiska utbildningen för Enligt de ramar som riksdagendragit upp för statens affärsdrivande verk är det verken somsjälvständigt beslutar om omfattning och inriktning av Detta gällersjälvfallet även för SJ:s utbildning av lokförare. Någraskäl att ändra denna ordning kan jag inte finna. 31 (): Jag får tacka kommunikationsminister för svaret på min fråga.Det är ju en kortfattad lekfion i konsfitutionella frågor. Låtmig för ministern berätta om bakgrunden till min fråga. Det var ett reportage iÖstgöta Correspondenten kring en lokförares 40-åriga arbetsin- sats och erfarenheter - enstimulerande läsning om arbetsglädje och yrkesstolthet. Givetvis framhöllsockså påfrestningar och arbetsmiljöproblem som varit uttalade och som såsakteliga minskat, varpå nya hade uppstått: Ökade krav på hasfighet, snävaretidsmarginaler och längre pass mellan uppehållen har säkert ökat kraven pålokföraren. a. påminde man om lokföraren som turlistetidsarbetande. Ifrågavarandelokförare hör till dem som ställt upp som handledare i loket för lokförareunder utbildning. Vid jämförelser mellan utbildningen av lokförare för tre fyradecennier sedan och den som ges står klart att dagens teoretiskautbildning är betydligt mer omfattande och gedigen än den som gavs tidigare.Däremot skulle man önska att den rent prakfiska utbildningen ökade, så attlängre tid ägnades åt det praktiska arbetet, så att eleverna finge pröva sinateoretiska kunskaper. Som jämförelse kan nämnas att man fidigare hade atttjänstgöra som biträdesåkare eller biträdesförare, som det också kallades,innan man släpptes ut som lokförare. Enlängre praktiktid skulle ju kunna ge en elev bättre kunskap om hur han ellerhon t. ex. klarar en lokförares oregelbundna arbetstider. Av stort intresse iett sådant sammanhang är rapporten från laboratoriet för kliniskstressforskning beträffande undersökningen av effekterna av oregelbundnaarbetsfider hos lokförare. har i ett par arfiklarredogjort för det materialet. Detkonstateras i rapporten att lokförarna är en grupp med mycket positivinställning till arbetsuppgifterna, detta trots att arbetsfiderna är besvärligaoch att den fysiska arbetsmiljön ofta är bullrig med kraftiga vibrationer ochav och till ett påfrestande klimat. Lokförarnaär alltså turlistetidsarbetande. Ökningen av sömn- och vakenhetsstörningar ärett välkänt fenomen hos sådana arbetstagare, säger forskarna. Det finns dockstora skillnader mellan individer. En ökad praktisk utbildning skulle gelokförareleven bättre möjligheter att pröva sina förutsättningar. Ävenom departementet inte kan gå direkt in i utbildningen, skulle jag ändå varaintresserad av att få veta av kommunikationsministern hur man på departementethåller sig underrättad om sådana här forskningsprojekt, som har väldigt storbetydelse för personalutbildningen och därmed för verkets funktion.Departementet såväl som har väl i alla fall ett ansvar även för denhär delen. Vi får t. ex. SJ:s verksamhetsberättelse - den kom i våra fack i dag- och det är väl meningen att vi skall läsa den och känna ett ansvar också försådana här saker. Utbildningen inom följskonfinuerligt av departementet, och vi harnaturligtvis också under hand fortlöpande kontakter med SJ. De nya lokförare som utbildasfyller med bred marginal alla uppställda Deuppföljningar man har gjort har visat goda resultat. har också tillsatt en arbetsgruppsom bl. a. prövar hur utbildningen skall se ut i frarnfiden. I samband med detkommer man eventuellt att föreslå att den praktiska utbildningsdelen skallutökas något. Låtmig sedan, herr talman, såsom gammal kommunalman också ta upp denkonstitutionella delen av frågan fill diskussion. Vårt svenska sätt att se påverken härstammar såvitt jag förstår från en 1700-talssyn. Då hade vi ämbetsmänsom skötte det hela. Att nu har en folkvald regering har egentligenännu inte satt några spår i den svenska konsfitutionen. Jagvill gärna säga till både och att det egentligenär rimligt att man från något statligt håll, där man beviljar anslag ochbeslutar om koncessioner fill monopolföretag, skall ha möjlighet tillinflytande och kunna fatta praktiska beslut. I kommunerna fungerar det på detsättet, och det går mycket bra, genom att kommunalråd eller borgarrådregelmässigt är ordförande i styrelsen för de olika verken.