prot · G40966 · 1980-12-31 00:00:00 — Bolaget i har ,speciellt , sökt alla upptänkliga alternativ för att kunna tryggaframtiden för stålverket. Vi har kontinuerligt informerats om detta. Samtidigtär det uppenbart att den ägarkonstellation som finns bakom företaget inte kanmobilisera några större resurser för mer långtgående investeringar. Detta är problem som man infe klarar med planering. Detmåste finnas en affärsmässig grund förde insatser som görs i företagen, annarslöser man inte problemen. Man kan inte klara detta, som både ochHans Petersson tycks tro, genom planering - det måste finnas en realistiskekonomisk grund för den fortsatta verksamheten. 14THURE JADESTIG (s): Jag accepterar den sammanfattning somstatsrådet här gjort när det gäller uttolkningen av sfälutredning ochArne tankegångar. Men hade fått fortsätta sitt arbete, hadedet skett under planerade former. Med god planering och med god samverkan haderesultatet blivit ett helt annat än under de nuvarande oplanerade formerna. Landshövdingen i har formuleratsituationen i bruksorterna på följande sätt: "I Norbergfallet fanns en mycket stor koncern villigatf ta sitt sociala ansvar. Det finns det inte i . Därför ställsdet extra krav på omvärlden - de samhälleliga organen." Ta kontakt med vår landshövding, herr statsråd! Hansbudskap var att alla parter här måste hjälpas åf. När det gäller Spännarhyttan torde mycket ännu varaoklart. Jag tillhör dem som hoppas atf samhällsklokhefen skall fä råda så attvi får behålla hyttan. Orn statsrådet fortfarande hänvisar till arbetsmarknads-och regionalpolitiska hjälpmedel när det gäller , så prioriteradå dessa i viss mån till ! De regionala organen känner sitt ansvar, men de behöver fåresurser till sitt förfogande. Kan de fä speciella resurser med hänsyn fillsituationen i ? Staten måste här ta sin andel. Reglerna för taletiden vid besvarande av frågor medgerinte att jag räknar upp de åtgärder som finns i Plan 80. Mendenna finns på statsrådets kansli. Där ingår bl. a. kravet pä att regionenskall inplaceras i ett annat stödområde. Kan vi därvidlag påräkna statsrådetsmedverkan? 15HANS i (vpk): Regeringens politik när det gällerstålindustrin har vi diskuterat. Detta är nämligen en kris somsträcker sig över all industri i hela landet. Efter den förra debatten som vi hade om de mindrehandelsstålverken stod det klart att regeringen inte tänkte ingripa. Man sergärna att sä mänga som möjligt lämnar det sjunkande skeppet. Det är alltsår-egeringens filosofi - låt det sköta sig självt, hoppas det ordnar sig! Så kryper man då bakom talet omen reell ekonomisk grund.Men hur skall man kunna diskutera den ekonomiska grunden utan att ta hänsyntill vad det kostar samhället aft 350 man blir arbetslösa? Facket, som varit aktivt när det gäller förnyelsen avHallstahammars bruk, har föreslagit investeringar i metallurgin som skulleligga någonstans pä mellan 60 och 100 milj. kr. - det beror litet på hur manräknar. Det skulle då kunna rädda företaget. Måste man inte ta hänsyn till detockså, ? Eller vem är det som får betala om 350 man ställs utanför?Jo, det är också samhället - skattebetalarna och invånarna i . kommun - för att nu ta detta speciella fall- har enorma problem, eftersom den andra stora industrin på orten nu ocksåöverväger atf permittera. Jag förstår inte hur man gång pä gång kan vara sålikgiltig inför dessa problem, att man fill sist inte insersina misstag ochinte försöker komma med några som helst konkreta åtgärder. I stället kryper manbakom regionalpolifiken och arbetsmarknadspolitiken, som vi vet är utnyttjadeoch ansträngda på grund av redan genomförda nedläggningar i den utsträckningatt det är tvivelaktigt om det över huvud taget finns några medel. Om åtgärder för aft rädda sysselsättningen vidHallstahammars AB, m. m. uppmanade mig att ta enkontakt med landshövdingen för att överväga speciella samhälleliga insatser.Jag har kontinuerlig kontakt med länsmyndigheterna. är detmeningen att vi skall ha en sittning rned företaget, facket, landshövdingen ochkommunen om företagets problem. Då finns det anledning aft försöka sammanfattaden situation som man befinner sig i. Jag vill också påpeka att ligger relativtnära - ett par mil därifrån. Arbetsmarknaden är i sig själv expansiv,och man har goda möjligheteratt gå över till alternativ produktion.Spännarhyttan tycker jag är ett utmärkt exempel. Även om Spännarhyttan kunnatrepliera på en stor koncerns ägaransvar, är det ingenting som hindrar att manockså i fallet kan dra nytta av den efterfrågan på arbetskraftsorn finns i regionen. Avgörande måste vara att skapa varaktig sysselsättning,och det gör man icke genom att subventionera stålindustrin. Om åtgärder för att rädda sysselsättningen vid HallstahammarsAB, m. m. 17THURE JADESTIG (s): har vi haft ett flertaldebatter med industriministern som rört sysselsättningsfrågorna i Västmanland.Jag överlämnade till statsrådet en enkel dokumentation - ett citat från endebatt i kammaren . Statsrådet sade då: "Då det enligt min mening är angeläget att man sökeråstadkomma strukturförändringar som ger de mindre handelsstålverken tillräckligbärkraft, kommer jag att noga följa utvecklingen inom handelsstålsindustrin,infe minst vad gäller sysselsättningen. Såväl samhället som företagen måstemedverka till att sysselsättningsförändringar inte medför oacceptablakonsekvenser för de anställda och för de orter sorn berörs." Det är statsrådets ambitioner - eller har åtminstonevarit. Målsättningen synes vara god. Min fråga är: Kan vi förlita oss påstatsrådets medverkan till att några oacceptabla konsekvenser inte får uppstånär det gäller nedläggningen av bruket i ? 18HANS i (vpk): Herr talman! När det gäller hänvisningentill Spännarhyttan vill jag säga att vi inte sett hur mycket ASEA;s löften ärvärda . Det pågår nu en dragkamp om jobben mellan och , ochdet är väl ingenfing aft eftersträva. Det visar återigen att det behövsinsatser frän staten, att det inte går atf krypa bakom vare sig det ena ellerdet andra. Jag vill fräga industriministern: industriministern lovaarbetarna i atf, så snart MBL-förhandlingarna är klara och destår utan jobb, återkomma med konkreta besked om hur jobben skall ordnas påorten? Lät mig säga till det citat han föredrog också kan gälla som beskrivning av vår ambition . Den är oförändrad, nämligen atf med alla till buds stående medel, alla deinstrument lagt i regeringens hand, försöka medverka till att sökalösa strukturproblem av den här karaktären. Det kan jag även säga som svar päHans Peterssons senaste fråga. Jag vill dessutom säga att den här frågan fårkomma upp , när vi har den breda överläggningen om situationen iHallstahammar, 20 HANS i (vpk): Herr talman!Jag hoppas verkligen att det kommer några besked från industriministern tillarbetarna, annars tvingas rnan sammanfatta regeringens politik med den frågaindustriministern ställde till jobbarna vid deras senaste uppvaktning; Hurlångt är det till och ? 5§ Svarpå interpellation 1980/81:64 om utvecklingsmöjligheterna för vissa enheter inomNCB har frågat mig dels om engenomförd samhällsekonomisk studie ingått i underlaget för regeringens beslutom NCB, dels om regeringens bedömning av överlevnads- och utvecklingsmöjligheternaför enheterna i fråga om NCB skiljer sig från utredningsmannens bedömning ochvari dessa skillnader består. Jag redovisade att enighet nåttsinom regeringen om vissa principer när det gäller behandlingen av frågan omägarkapitaltillskott till (). Regeringenkornmer att förelägga en proposition medförslag i frågan. I propositionen kommer såväl företagsekonomiska som samhällsekonomiskaaspekter på en omstrukturering av NCB att behandlas. Den av samhällsekonomiska utredningen ingår i proposi-fionsunderlaget. Närmaresvar på frågor kommer sålunda atf redovisas i den kommandepropositionen. Om utveckUngs-möjligheterna för vissa enheter inom NCB 22THAGE (): Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min interpellation. 1 sitt svar hänvisar industriministern fill denkommande propositionen om NCB. Där kommer jag att få närmare svar, säger han,och det låter ju förhoppningsfullt. får vi således - äntligen, vill jag tillägga -behandla regeringens proposition om NCB. Vi kommer från socialdemokratisk sidaatt redovisa våra förslag i en särskild motion. Arbetet med våra förslaghälleren på att slutföras i en särskild arbetsgrupp, och det bedrivs i närakontakt med de fackliga organisationerna. Vi har i vårt arbete gått igenom deutredningar som lokala företagsledningar och fack har arbetat fram, liksomandra förslag som redovisats för att rädda de nedläggningshofade fabrikerna.Utgångspunkten för värt arbete är att försöka rädda så många av de hotadejobben som möjligt. Den helt avgörande frågan för skogsindustrin är emellertidråvarufrågan. Bristen på råvara är också huvudorsaken till NCB:s kris. Därförkan inte en meningsfull behandling av regeringens proposition äga rum. om intepropositionen innehåller ordentliga och långtgående förslag om hurråvaru-problemef skall lösas. Jag vill återigen - för vilken gång i ordningenvet jag infe - göra detta viktiga påpekande för industriministern. Det finns emellertid, herr talman, ett förhållände som detär helt nödvändigt att ta upp . Det gäller det sätt pä vilket man genomsnabba beslut och åtgärder kan komma att ställa inför ett fullbordatfaktum. Man ser till att "tåget redan har gått", innan ensfått möjlighet att ta tag i frågan. Vi har ju ännu inte ens fått se propositionen. NCB-styrelsensbeslut i förrgår att inleda MBL-förhandlingar i syfte att 8 protokoll 1980/81:62-66 Om utvecklingsmöjligheterna för vissa enheter inom NCB avvecklaverksamheterna i Johannedal, Hissmofors och är, herrindustriminister, atf föregripa behandling av NCB:s framfid. Statens mycket stora insatser i NCB har gjorts för attföretagets problem skall kunna lösas pä ett för de anställda och samhälletgodtagbart sätt. Att industriministern delade den uppfattningenframgår inte minst av de direktiv som han då gav till den utredning som jag harnämnt i min interpellation. I sin presskommuniké i samband med att utredningentillsattes sade industriminister följande: "Ncb:s företagsledning har i sitt arbete medförslaget till strukturplan utgått från affärsmässiga och personalpolitiskabedömningar. Regering och riksdag måste dock självfallet se det hela i ettstörre perspektiv. Det är därför enligt min mening", skriverindustriministern, "nödvändigt att också få en bedömning avsamhällsekonomiska konsekvenser av olika framtidsalternativ för Ncb. Det ärspeciellt viktigt att få fram regionala konsekvenser eftersom Ncb har så storbetydelse för sysselsättningen på flera orter." De här ställningstagandena ledde till att NCB:sstrukturplan då lades på is i avvaktan på de utredningar industriministernsjälv tillsatte. Sedan är det en helt annan sak att industriministern inteinväntade den samhällsekonomiska utredningen innan de tre regeringspartiernagjorde sin omtalade kompromiss i frågan. Det är ett mycket anmärkningsvärtförhållande, som vi får återkomma till när vi behandlar pr-opositionen här iriksdagen. Men jag vill ändå påpeka - det är intressant - attindustriministern i svaret säger att de samhällsekonomiska aspekternaskall behandlas. Jag utgår då ifrån att man skall ta hänsyn till desamhällsekonomiska aspekterna. Jag ställer frågan; Hur skall detta gå ihop medregeringskompromissen? Det är en gåta för mig just , men det kanske klarnarnär vi får ta del av propositionen. Om industriministern följerinterpellationssvaret här betyder det i varje fall aftregeringskompromissen från inte håller. I och försigsöker jag inte debatt med industriministern iden frågan i dagjag vill, herr talman, koncentrera mitt inlägg på den, som jagser det, f. n. vikfigaste frågan, och det är om regeringen och NCB:s ledning äri färd med atf ta ifrån dess möjligheter att påverka NCB-frågan. Jagber då att få göra kammarens ledamöter uppmärksamma på att industriministern idet uttalande som jag citerade särskilt nämnde atf just måste se dethela i ett större perspektiv. Med begrundan av detta kloka uttalande avindustriministern har jag dä anledning att ställa ett par mycket viktiga frågorav stor principiell betydelse för . Det är; Är industriministernnu beredd att se fill atf behandling av NCB-frägan blir verklig ochinte en illusion och tomt prat? Kommer industriministern att förhindra attriksdagen ställs inför fullbordat faktum? Kommer regeringen att vidta åtgärdermot NCB-styrelsen i syfte att respektera kommande sakbehandling avNCB-frågan? Dessa frågor är angelägna mot bakgrund av att företaget beslutataft inleda MBL-förhandlingar om nedläggning av vissa av NCB:s fabriker, ochdetta innan regeringsförslaget ens lagts fram och fått göra sinbedömning. Jag vill fillägga: Så här får det inte gä fill i endemokrati. Sä här får det infe gå till i när vi tar ställning i olikapolitiska frågor. Från socialdemokratisk sida kommer vi aldrig att accepteraaft man pä det här sättet försvårar och kanske helt omöjliggör en rimligriksdagsbehandling. Riksdagsbehandlingen blir meningslös, om det inte iverkligheten går aft påverka de förslag som ställs i propositionen. Det vetindustriministern, som också har erfarenheter frän ett långt riksdagsarbete,som utskoftsordförande och som ledamot av riksdag. Varför skall vilägga ned arbete på motioner, utskottsbehandling och gruppdiskussioner, omregeringens förslag redan är genomförda och möjligheterna fill ändringar ochtillägg inte längre finns när frågan kommer på bord? Det enda som iså fall kvarstår för är atf bevilja pengar, utan möjlighet attpåverka hur och vartill pengarna skall användas! Jag skulle vilja be att ta med de härsynpunkterna till den samlade regeringen. Med ett annat uttryck kallas ettsådant här arbetssätt för skendemokrati. kommande sakbehandlingmåste respekteras. Jag uppmanar industriministern: här i enklar och tydlig deklarafion pä denna punkt! Jag vill sluta med att tillägga att det här inte finnsutrymme för undanflykter som atf man inte kan lägga sig i pågåendeförhandlingar eller aft man inte vill ta ett statligt ägaransvar. Här är detfråga om att säga ifrån så att MBL-förhandlingarna inte startas. är det fräga om att ge regeringens proposition ochoppositionens mofioner en i konstitutionens anda och mening riktig ochmeningsfull behandling. Och jag hoppas verkligen, för demokratins skull, attindustriministern här i är beredd att ge en klar garanti påden punkten. Om utvecklingsmöjligheterna för vissa enheter inom NCB 23JOHN (vpk): Jag hade anmält mig till den här debatten avden anledningen atf de ställda frågorna i högsta grad berör mitt län. Menufifrån det svar som getts ter sig en diskussion om de frågeställningar somrests meningslös. Men det finns en central fråga som enligt min mening måstefå ett entydigt svar. Jag vill, i likhet med , ha ett klartbesked om att får ta ställning fill det framtida ödet för de olikaenheterna inom NCB och aft defta ställningstagande inte föregrips genom andrabeslut. Om det är industriministerns avsikt att det skall bli sä,innebär de åtgärder som NCB;s styrelse sysslar med, t. ex. nedläggningsbeslutoch MBL-förhandlingar, atf man föregriper frågans behandling i - ochdet kan av de fackliga organisationerna inte uppfattas på något annat sätt änatt staten och den beslutande församlingen avhänder sig sitt ägaransvar. Jag har efter många års facklig verksamhet svårt atf insedet meningsfulla i att.man för MBL-förhandlingar innan man tagit beslut om ennedläggning. Om utvecklingsmöjligheterna för vissa enheter inom NCB som det idet här fallet är fråga om. Ett sådant tillvägagångssätt kan ju bara skapa oro,och det medverkar säkert fill att försämra möjligheterna till en vettiglösning. lovar industriministern att en proposition inom denärmaste veckorna kommer till med ett förslag om NCB. Jag fär dåtillfälle aft återkomma. Men den centrala frågan är; Kan industriministerngarantera att behandling inte föregrips av de beslut som fattas ochåtgärder som vidtas av NCB;s styrelse? 24LILLY (): Jag kommer under mina minuter i den härdebatten atf ägna mig åt regeringens agerande när det gäller , som ären del av NCB. Det svar som industriministern presenterat på blir man ju inte särskilt mycket klokare av. uppvaktade kommun, länsstyrelsenoch fackliga företrädare för . Vi fick tyvärrinte träffa industriministern, men vi fick möjligheter aft presentera denutredning som facken i själva initierat. Regeringen har ju inte följtriksdagens beslut om en förutsättningslös utredning om möjligheterna förHörnefors att överleva. Utredningen har gjorts av konsultfirman ochvisar att med måttliga investeringar kan bli lönsamt. hade dock vänligheten aft skriva fill Umeåkommun. I brevet sägs bl. a. atf professor analys av desamhällsekonomiska konsekvenserna av alternativa strukturlösningar skulleinväntas och att mot den bakgrunden inte då var beredd att tillmötesgåvåra krav på en förutsättningslös utredning. Brevet var daterat . varindustriministern i och gav samma besked: skulle få vänta. Den utredning som Jungenfelt gör och som berör de bådanedläggnings-hotade orterna är helt unik, eftersomdet är första gängen som staten låter göra en total samhällsekonomiskkartläggning av konsekvenserna av en nedläggning. fäste alltså mycket stor vikt vid dennautredning. Trots dessa uttalanden meddelade regeringen en eller innanden Jungenfeltska utredningen lades fram att fyra av NCB:s anläggningar icke ärutvecklingsbara och bör läggas ned eller avyttras. Det är berättigat attställa frågan varför inte väntade på denna så väsentliga utredning.Den var dessutom mycket positiv för del och läg väl i linje med vadman hade kommit fram fill i Cellpapps utredning; Nulär det väl såvitt jag kan förstå vara omöjligt att fåherr Åsling att svara pä vad som kommer i propositionen när det gällerHörnefors. Men svara åtminstone pä om det som vi kunde läsa i gårdagenstidningar är sant, nämligen att det beslut som fattade i onsdagsom nedläggningar väl följer det förslag söm kommer 1 propositionen. ärriktigt, och det vill jag gärna ha svar på -tydligen haft propositionen somunderlag för sina ställningstaganden. Pä det här sättet föregriper juregeringen också möjligheter att föra en diskussion orn och att gesynpunkter på sakbehandlingen av NCB:s framtid. Så får det, som både ThagePeterson och understrukit, inte gå fill. Därför begär jag liksomde båda föregående talarna ett klart besked på den punkten. Denna debatt är kanske något märklig,eftersom det kommer en proposition i ärendet på bord. Mendet förhällandet atf , med instämmande av övriga talare, väckt denprincipiella frågan i detta sammanhang kan i sig motivera debatten. konstaterade att råvarufrågan är avgörandeeller i varje fall central för möjligheterna att utvecklaskogsindustrin i mellersta . Jag har haft anledning att ä regeringensvägnar avisera att det kommer att läggas fram enproposition om vissa åtgärder för äterväxfstimulans, i realiteten syftande ökad omfattning av slutavverkningarna i stödområdet. Vi återkommer alltså iden frågan. 1 övrigt måste vi självfallet låta virkesförsörjningsutredningen hasin gång. Denna är ju parlamentariskt sammansatt, och det finns därförmöjligheter för riksdagsparfierna att informera sig om dess vidare arbete. Denberäknas vara klar med sitt arbete , och vi får dä återkommafill de mera långsikfiga åtgärderna för att trygga svensk skogsindustrisråvaruförsörjning. Jag övergår sä fill principfrågan. talar omskendemokrati, han säger att det inte får gä till sä här och menar attNCB-styrelsen med sitt agerande föregriper beslut. Så är inte allsfallet. Detta måste grunda sig på en missuppfattning. Att styrelsen nuåterupptar tidigare nedlagda eller ajournerade MBL-förhandlingar, med målet attmed de anställdas organisationer överlägga om vissa strukturförändringar, ärhelt i linje med och med regeringens intentioner. Det är också helti linje med det ansvar som eft företags styrelse - det må vara ett statligt,ett privat eller eft kooperativt företag - måste kunna ta. kan infepå något sätt ifrågasätta styrelsens förvaltaransvar. Jag finner t. o. m. denhär debatten något märklig. Skulle det vara aft föregripa ett riksdagsbeslut,om en styrelse inleder MBL-förhandlingar, är ju i princip nästan alla förvaltningsåtgärdersom ett företags styrelse vidtar egentligen ett brott mot riksdagensintentioner. Det här är så till vida en mycket betydelsefull debatt.Det finns anledning att med skärpa slå fast atf skall man frän sidaifrågasätta det ansvar som styrelserna enligt aktiebolagslagen har, då går manmycket långt och på ett sätt som skulle fä oanade konsekvenser för företagensmöjligheter att ta det i aktiebolagslagen angivna ansvaret, NCB-ledningen och NCB-styrelsen har alltså inte på någotvis föregripit riksdagsbehandlingen genom aft återuppta MBL-förhandlingarna.Det kan vara ett svar till såväl som och Om utvecklingsmöjligheterna för vissa enheter inom NCB 9 protokoll 1980/81:62-66 Om utveckUngs-möjligheterna för vissa enheter inom NCB Hansson.Och jag kan komplettera detta med aft säga atf jag inte har någon anledning attpå statens vägnar, alltså på ägarnas vägnar, vidta några åtgärder mötNCB-styrelsen. Den har att fa sitt ansvar som företagsledning, och det har dengjort med de här åtgärderna. Vi kan naturligtvis också fa upp den debatt som LillyHansson förefaller önska. Det gäller då vad som är företagsekonomiskaavgöranden, som det är företagsledningens uppgift att träffa, och se dem irelation till de samhällsekonomiska värderingar som det är ochregeringens uppgift att göra. Men jag tycker att den debatten blir fögameningsfull med tanke på att det måste bli som i samband medbehandlingen av propositionen får ange färdriktningen när det gälleravvägningen mellan de företagsekonomiska och de samhällsekonomiska motiven. Jag vill inte på det här stadiet kommentera frågorna omhur långt vi i propositionen är beredda atf gå då det gäller samhällsekonomiskahänsyn resp. hur långt vi är beredda att låta de företagsekonomiska hänsynenöverväga. Den debatten tycker jag vi får återkomma till i ett senaresammanhang. 26THAGE (); Jag beklagar att det förhäller sig sä, attindustriministern tydligen inget förstått av den här debatten. Förstår infe industriministern att läget är på väg att blisådant att innan ens fått regeringens proposition och oppositionensmotioner -alltså innan en riksdagsbehandling ägt rum - är frågan i realitetenavgjord? Vad finns kvar atf behandla beträffande NCB:s struktur med de fyraaktuella fabriksenheterna, om MBL-förhandlingarna är slutförda eller strandadeoch fabrikerna pä väg atf läggas ner eller kanske t. o. m. redan är stängda,när behandling börjar? Vad tror industriministern händer med de anställda i ettföretag när de ställs inför kravet att förhandla om en nedläggning avindustrin? Företagsledningen sätter alltså kniven på strupen på de anställda.Vad är det som händer med en industri, vilken process startar man i denindustrin, när företagsledningen - i de här fallet koncernledningen - säger atffabriken skall läggas ner? Jag tror aft industriministern i det här fallet talar motbättre vetande och att han i verkligheten också inser faran med en sådan härhantering även ur den synpunkten. Jag måste säga atf jag är litet oroad ochlitet dyster till mods, därför aft industriministern infe inser aft riksdagensbehandlingsmöjligheter blir lika med noll om inte regeringen inskrider och idet här fallet ajournerar MBL-förhandlingarna. Här menar jag faktiskt att detär regeringens och industriministerns skyldighet atf gå in och setill aft MBL-förhandlingarna skjuts , därför att riksdagensmöjligheter att behandla frågan och fatta beslut icke får föregripas avstyrelsens beslut. Varför skall vi över huvud taget ha enriksdagsbehandling av NCB-frågan om inte partier under dennabehandling har reella möjligheter att påverka frågan? Varför lägger industriministerni sä fall fram enproposifion för angående NCB, om han under resans gång sä att sägaaccepterar att styrelsen genomför strukturförändringarna?