prot · G40919 · 1980-12-31 00:00:00 — att fylla på med eget kapital i fonderna och all vi istället i viss utsträckning utvidgat fondernas garantiram innebär inte att defår minskade möjligheter. Dels genererar man själv kapital, dels harkapitalmarknaden här i landet så pass stora resurser att utvecklingsfondernasom ett komplement till den ordinarie kapitalmarknaden även fortsättningsvishar goda möjligheter att agera för att stödja differentieringen av näringslivetpå orter med problem. Vidare har vi inrättat en del andra institut. Vi harvidtagit en del andra arrangemang som är ägnade att just stärka den lokala ochregionala organisationen. Jag vill också påminna om att de stålortsgrupper ochden plan för näringslivets utveckling på orter med problem som vi talade om1977 och som här har efterlysts ju ledde till att länsstyrelserna fickspeciella länsplaneringsmedel för alt kunna la initiativ och för all kunnaskapa möjligheter all utifrån det lokala perspektivet göra de riktade insatsersom var nödvändiga på problemorterna. Vi bedömde det vara bättre än att göraupp något slags totalplan, och det slår faktiskt varje länsstyrelse fritt allanvända länsplaneringsmedlen till de regionala planer som man känner behov av. Del är rikligt att jag i milt svar inte har berörtSilverhöjdens sågverk. Där är situationen den, såvitt jag vet, att det pågårMBL-förhandlingar. Tidpunkten för nedläggning är emellertid inte bestämd.Dessutom har facket tillsatt en löntagarkonsull, som arbetar med möjlighetenatt skapa en ny konstellation för alt man skall kunna klara överlevnaden. Delär vad som för dagen rimligen går all säga i del sammanhanget. Om sysselsättningen i Bergslagen 104KARIN (): Industriministern svarar mig att man haransträngt sig för alt stärka kommunernas och de regionala organens ställning.Jag kan väl hålla med om all utvecklingsfonderna och deras möjligheter attvidga sin verksamhet har betraktats i mitt hemlän som något positivt. Mensamtidigt måste vi inse att om man nu drar in på ökningen av kapitaltillskottettill de regionala utvecklingsfonderna, så blir deras möjligheter begränsade. I del här fallet behöver man pengar för utvecklingsarbete,för undersökningsarbete. Det är inte fråga om att låna pengar i bankerna tillföretag som inte finns. Därför hade del i det här lägel, då svårigheterna hoparsig och då lågkonjunkturen slår för dörren, funnits desto större anledning attsatsa mera pengar på de regionala utvecklingsfonderna i stället för alt strypaål. Sedan är det ju också så alt kommunerna och de regionala organen haroerhört begränsade möjligheter när det gäller att få fram ersättningsarbeten,om de inte vet att de har en regering som ställer upp och stöder dem. Det ärdet övergripande ansvaret, och jag har försökt förmå industriministern att tadelta och att lämna ett svar. Jag vet också att länsstyrelserna har fått en hel delpengar, som har utnyttjats till att upprätta regionala planer och sådant. I minhemkommun har vi fått , tror jag, för den här verksamheten. Menenligt mitt sätt att se hjälper det inte hur många fina planer som änupprättas, hur mycket Om sysselsättningen i Bergslagen pengar mansatsar på all lägga en massa papper på hög - det är ju jobben vi behöver.Människorna som bor i de här orterna-uppe i Basluljärn, där man lade ned gruvanför , uppe i Silverhöjden eller i , där man känner enfruktansvärd oro för framliden - är ju inte nöjda med regionala planer, utan devill ha ersättningsjobb. Mot denna bakgrund kan man inte, tycker jag, besvarafrågan om planen för sysselsättningsskapande åtgärder på drabbade bruksortergenom att hänvisa till de pengar som länsstyrelserna fått för planering. Dethade väl varit i allra högsta grad angeläget alt industridepartementet hadetagit tag i de här frågorna, eftersom problemen med strukturomvandlingen ju harfunnits . Då hade vi haft något all rätta oss efter, och del skulleförhoppningsvis också ha lett till att strukturomvandlingen gått i långsammaretakt och skett i mera socialt acceptabla former än . Jag tycker inte att det svar som industriministern givitpå den här frågan är tillfredsställande. Det räcker alltså inte med pengarnatill länsstyrelserna, och det räcker inte heller med att nästan varje gång hänvisatill den proposition som skall komma. Jag fick vidare inget svar på frågan, omman har löst huvudmannaskapet när det gäller Mineralprocesslaboraloriet iStråssa. Det är för de 60 som jobbar där oerhört viktigt att verksamheten intesplittras, utan att forskarna och kunnandet på området kan behållas. 13 § Föredrogs och hänvisades 1980/81:45till finansutskottet 1980/81:58till näringsutskoltet 1980/81:63 och 64 till civilulskotlet 14 §Föredrogs och hänvisades 1980/81:58och 59 till skatteutskottet 1980/81:60till ulbildningsutskotlet 1980/81:61till trafikutskottet 1980/81:62till utbildningsutskottet 1980/81:63till trafikutskottet 1980/81:64till kulturutskottet 1980/81:65och 66 till konsfitutionsutskoltet 1980/81:67till utbildningsutskottet 1980/81:68till trafikutskottet 1980/81:69och 70 till utbildningsutskottet 1980/81:71till finansutskottet 1980/81:72fill utbildningsutskottet 1980/81:73till kulturutskottet 1980/81:74och 75 till socialförsäkringsulskotlel 1980/81:76till civilutskottet 1980/81:77till finansutskottet 1980/81:78till försvarsutskottet 1980/81:79till Nr 19 1980/81:80till arbetsmarknadsutskottet Fredaeen den 1980/81:81till jordbruksutskottet 1980/81:82till justitieutskottet 1980/81:83till utrikesutskottet /81:84 yrkande 2 till försvarsutskottet i övrigt till näringsutskottet /81:85 till skatteutskottet1980/81:86 till trafikutskottet /81:87 till näringsutskottet /81:88till utbildningsutskottet /81:89 och 90 till trafikutskoltet /81:91till näringsutskoltet /81:92 och 93 till trafikutskottet /81:94 tillutbildningsutskottet /81:95 till civilulskotlet 1980/81:96 yrkande 3 tillnäringsutskoltet yrkandena8 och 13-20 till skatleutskoltei i övrigt till finansutskottet /81:97 och 98 tillfinansutskottet /81:99 till utrikesutskottet /81:100 tillförsvarsutskottet /81:101 yrkandena 1 a och 3 till försvarsutskottet yrkande 1d till skatteutskottet i övrigt till näringsutskoltet /81:102 yrkandena 2 och4 till i övrigt till justitieutskottet /81:103 tillsocialförsäkringsulskotlel 1980/81:104 yrkande 1 a till yrkandena1 b och c till kulturutskottet yrkande 1i till socialförsäkringsulskotlel i övrigt till utbildningsutskottet /81:105 tilltrafikutskottet /81:106 fill jordbruksutskottet /81:107 yrkandena 1 d,3 och 4 till arbetsmarknadsutskottet i övrigt till näringsulskotlel 1980/81:108 tillarbetsmarknadsutskottet /81:109 till civilutskoltel /81:110-112 tillnäringsulskotlel 15 § Föredrogs och biföllsInlerpellationsframslällningarna 1980/81:36-38 Nr 19 16 § Anmäldes och bordlades 7 november1980 1980/81:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten förbudgetåret Anmälan avinter- 1980/81:37 om upphävande av kontrollen av bankkontorsetablering nellation 1980/81:43 med förslag till lag ommilitär grundutbildning för kvinnor, 1980/81:61 med förslag till ändraderegler för inkomstbeskattningen av ägare till s.k. specialbyggnader, m.m. 1980/81:66om vissa åtgärder på teleområdet 17 § Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskottetsbelänkande 1980/81:1 med anledning avjustitieombudsmännens redovisning av sin verksamhet till 1980/riksdag betänkanden /81:3 omtekniska hjälpmedel till handikappade /81:7 om det sociala bidragssystemet1980/81:8 om vissa ATP-frågor m.m. 1980/81:9 om vissa frågor rörandearbetsskadeförsäkringen 1980/81:13 om höjda räntesatser vid uppbörd avarbetsgivaravgifter (prop. 1980/81:16) 1980/81:1om hälsohem m.m. 1980/81:2om psykiatrisk hälso- och sjukvård m.m. 1980/81:3om vissa läkemedelsfrågor 1980/81:4om rätlen att köra motorgräsklippare 1980/81:2 om ändring av benämningen tillDalarnas län 18 § Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits till kammarkansliet 1980/81:39av (vpk) till statsrådet om sparplanenseffekter på invandrarpolitiken: I regeringens s. k, sparplan(proposition 1980/81:20) finns förslag om minskade statsutgifter på en radolika områden. Sparplanen, som bygger på de konservativa värderingar som präglar helaregeringspolitiken, har en klassmässig profil. Udden är riktad mot de socialarättigheter och den levnadsstandard arbetarklassen tillkämpat sig. Vissagrupper kommer att bli särskilt utsatta, eftersom de drabbas av den samladeeffekten av flera inskränkningar. Del handlar genomgående om grupper som befinner sig i ensvår situation, såsom pensionärer, handikappade, barnfamiljer och invandrare.Långt över hälften av regeringens föreslagna sparåtgärder kommer - om degenomförs -att direkt rikta sig mot eller särskilt hårt drabba de nämndagrupperna. Resultatet av regeringens ekonomiska politik kommer attinnebära större arbetslöshet. Robolisering och datorisering inom industrintränger ut allt fler arbetare, vilket särskilt hårt drabbar invandrare, somtill relativt stor del verkar inom yrken som utsätts för denna s. k.rationalisering. Häri ligger huvudorsaken till att arbetslösheten blandinvandrare är högre än bland befolkningen i övrigt. Detta är ett hårt slag ävenmot ungdomar som ofta ärver föräldrarnas socio-ekonomiska status. Situationen kräver ökade samhälleliga insatser, inte minstpå utbildningens område, för att förbättra invandrarnas situation och stoppaden utslagning av invandrare som fortgått och somtenderar att bli en grogrund för en tilltagande rasism bland svenskar gentemotinvandrarna. Med tanke på att den ekonomiska situationen i inte kommeratt förbättras kommer invandrarnas situation attförsvåras och tendenserna till rasism att anta än värre proportioner. Ökadeinsatser för förbättringar av invandrarnas situation ter sig således nu somallt angelägnare och som en social investering för framtiden. Regeringenspolitik såsom den bl. a. kommer till uttryck i sparplanen går emellertid ut påmotsatsen. Den beskär de samhälleliga insatserna för invandrarna. Delta skergenom inskränkningar på skolans område, neddragningar av statligt stöd tillkommunerna, försämringar inom arbetsmarknadsutbildningen, kulluren,studieförbundens verksamhet osv. Med hänvisning till det anförda vill jag till statsrådetKarin ställa följande frågor: Är statsrådetberedd alt redovisa den samlade effekt som regeringens sparplan får förinvandrarna och invandrarpolitiken? det vara möjligt att föra en konstruktiv invandrarpolitik ochförverkliga de av fastställda målen för denna med den ekonomiskapolitik som regeringen för och som sparplanen är ett av uttrycken för? 19 § Meddelande om frågor Meddelades all följande frågor framställts 1980/81:86 av () till utbildningsministernom remissbehandling av förslag rörande studiehjälpens framlida utformning: I budgetpropositionen 1980 skriver utbildningsministernvid behandlingen avstudiehjälpen: "kommer att 1980framlägga förslag rörande bl. a. studiehjälpens framtida utformning. Ärendetkommer därefter att beredas av regeringen efter sedvanligremissbehandling." överlämnade sludieslödsutredningen deltabelänkande till utbildningsministern. har över förflutit sedanöverlämnandet, men betänkandet har ännu inte blivit utsänt förremissbehandling. Medanledning av detta vill jag fråga utbildningsministern: Vad äranledningen till detta långa dröjsmål? Ämnar utbildningsministern sända ut betänkandet förremissbehandling, och i så fall när? 1980/81:87 av () tillkommunikationsministern om en bro mellan och fastlandet: Avser kommunikationsministernspressmeddelande att skall undersöka om vissa avverkets färjor kan ersättas med bro, att den beslutadebroförbindelsen mellan och fastlandet, Svanesund-Kolhältan, kommer atttidigareläggas? 1980/81:88 av (vpk) tillindustriministern om driften vid Bruk i : Sysselsättningen vid Bruk iLilla Edets kommun är hotad. Södra Skogsägarnas ledning vill hindra kommunenatt överta bruket, vars t-massaanläggning är nästan ny. Jag villmot denna bakgrund fråga industriministern: Vilka åtgärder ämnar industriministern vidta för attunderlätta för att överta Bruk och därigenom räddadriften och sysselsättningen vid bruket, eller har industriministern andraförslag än ett kommunalt övertagande för alt sysselsättningen vid bruket skallkunna räddas? 20 §Kammaren åtskildes .