prot · G409152 · 1980-12-31 00:00:00 — Men vartskall dessa människor, t. ex. de lånesökande, vända sig för att få hjälp medsina problem som gäller just deras bostad? Ingen statlig eller kommunalmyndighet har möjlighet att hjälpa den enskilde i den utsträckning som behovetverkligen kräver. Det råder alltså brist på lokal information i dessa frågor. Var får den enskilde en saklig information om solfångare,värmeåtervin-ningsaggregat, värmepumpar, pannor och stokrar för flis- ellerpelletseld- Vem kan ge praktisk information till markägaren somvill plantera energiskog eller skörda vass för framställning av pellets? Det finns många småkraftverk som förfaller därför attägaren inte vet hur han skall förfara för att genomföra en inte alltför dyrbarupprustning. Att anlita konsult- och vattenkraftföretag för detta medför iallmänhet alltför höga kostnader för att medge erforderlig lönsamhet. Den enskilde husägaren har i många fall tätat sin bostad ienergibesparande syfte och har i vissa fall till följd därav fått mögelproblempå grund av försämrad ventilation. Detta skapar bl. a. allergibesvär förkänsliga personer. Situationen kan förbättras med lämpligtvärmeåtervinningsaggregat. Men att anlita en konsultfirma för att få råd ochsaklig information om lämpliga åtgärder medför extra kostnader för denenskilde. Men hur är det då med möjligheterna att få entillförlitlig teknisk rådgivning ute i landets olika delar utan höga kostnader? Jo, det finns faktiskt förhållandevis goda möjligheter attfå sakkunnig och nära nog kostnadsfri information i här nämnda och åtskilligaandra energifrågor genom enskilda initiativ i landets olika delar. Jag avser då de energiföreningar som tilldrar sig alltstörre intresse inom länen. Dessa energiföreningar är sammanslutna tillSveriges energiföreningars riksorganisation - SERO, Detta är en partipolitisktobunden folkrörelse, vars huvudsyfte är att ta till vara enskilda människorsintresse för utnyttjande av inhemsk energi. Mycket av den primära tekniska utvecklingen av inhemskenergiteknik sker just inom SERO, Detta är ett för vårt land mycket värdefullttekniskt och praktiskt utvecklingsarbete, som visserligen sker på ideell grundmen i många fall med mycket goda teoretiska kunskaper och stora personellaarbetsinsatser. Denna "tekniska folkrörelse" kan inomlänsföreningarnas ram och på ideell bas sammanföra forskare, uppfinnare,"gör-det-självare" och allmänheten, vilket främjar den socialagemenskapen och aktiverar till meningsfullt kunskapsinhämtande ochenergisparande praktiska åtgärder. Uppfinnare inom inhemsk energiproduktion kan på ett tidigtstadium få kontakt med likasinnade och få sina idéer diskuterade ochkompletterade. Detta skapar inom samhället en positiv attityd till attsysselsätta sig med idéskapande och med utveckling av uppslag som kan leda tillenergisparande och nya arbetstillfällen. Energiföreningarna är alltså en mycket värdefull tillgångför allmänheten som rådgivnings- och informationsorgan i energifrågor, och debör därför uppmärksammas- inte minst av ledamöter, kanutnyttjas på många sätt i samhällets och allmänhetens tjänst. Men gränsen förutnyttjandet bestäms bl, a, av ekonomiska förhållanden. För att kunna erbjuda allmänheten det i hög grad behövligastödet i energifrågor erfordras att SERO får ett ekonomiskt stöd för en sådaninformationsverksamhet. anser att det är värdefullt ommöjligheterna för den enskilde att få information i energifrågor kanförbättras. Rikdinjer för ener-gipoliUken, m. m. Rikdinjer för energipolitiken, m. m. bör det vara en uppgift för ansvariga myndigheter påområdet att överväga hur detta slag av information kan förbättras och huruvidastöd till enskilda organisationer skall utgå. Jag vill med detta anförande vädja tillkammarens ledamöter och andra inflytelserika personer i olika instanser attbeakta värdet av SERO;s arbete och att försöka finna lämpliga former för att geekonomiskt stöd till organisationens samhällsnyttiga verksamhet, I övrigt harjag inte något yrkande. AnL 22STEN-OVE (); De minuter som jag har till förfogande skalljag i huvudsak ägna åt motion 1980/81:1960, som behandlar lokaliseringen av detnya statliga till , På s, 116 i det föreliggande betänkandet konstaterarutskottet att föredragandet statsrådet i propositionen erinrat om att det i dennya organisationen inte kommer att byggas upp någon ny verksamhet annat än ibegränsad omfattning. Han påpekar vidare att alla de funktioner som föreslåsingå i de nya myndigheterna nu ligger i och att dessamyndigheter får mycket nära kontakt med andra myndigheter vilka samtliga finnsi , På samma sida i betänkandet kan man läsa att det är angeläget attenergiverket och kan upprätthålla nära kontakter och attverket kan påbörja sin verksamhet . Några rader längre ner erinrar utskottet om attarbetsmarknadsutskottet i sitt betänkande 1980/81:23 har diskuteratdecentraliseringspolitiken inom den statliga sektorn och den verksamhet sombedrivs av delegationen för decentralisering av statlig verksamhet. Utskottet presenterar alltså en mycket försiktig skrivningnär det gäller det nya placering. Under den socialdemokratiskaregeringens tid, då man utlokaliserade företag och sysselsättning, kunde ävenutsatta regioner få del av den ökande sysselsättningen. Men , då man försökt sig på att decentralisera statliga och andra verksamheter,har det inte fungerat speciellt bra. Det är klart att det krävs politiskt mod för att försökasprida den centrala statliga byråkratin. får man känslan att vissacentralbyråkrater helst av allt skulle se hela den statliga byråkratin samlad ien jättestor skyskrapa med i botten och de centrala statligamyndigheterna i våningarna ovanför, med snabbhissar som klaradekommunikationerna mellan våningarna, I utskottsbetänkandet talas om vikten av nära kontaktmellan och . Naturligtvis är det viktigt att detnya statliga har en bra kontakt med , och detförmodar jag gäller samtliga statliga myndigheter. Jag kan däremot inte inseatt detta nya verk för den skull måste placeras i huvudstaden. Med dagens snabba kommunikationer går det utmärkt attupprätthålla en bra kontakt även med orter i andra delar av landet. med flyget från till . Så visst går det attdecentralisera även det nya till den regionen om bara viljanfinns. Även om inte det nya skulle få så stor effekti antalet nytillkommande arbetstillfällen, skulle eii lokalisering till Luleåändå ge ett tillskott på servicesidan totalt samt, inte minst, visabefolkningen i landets av arbetslöshet mest utsatta län att statsmakterna har envilja att hjälpa till och komma till rätta med problemen på sysselsättningensområde. När det sedan gäller möjligheterna att bidra till landetsenergiproduktion står redan nu i särklass som energiproducent. Detvore därför angeläget att länet också fick tillgodogöra sig en del av denstatliga administrationen på detta område. Av den totala vattenkraftsproduktionen i /79,som då var , svarade för . Bara älv svarade för13,. Värdet av den producerade energin i älv motsvarade 1492 miljoner, om man räknar med ett snittpris på per kWh, Därutöver finns det stora energitillgångar som ännu intehar börjat att exploateras i någon större omfattning, t, ex, torven,myrmarker beräknas innehålla ca 25 miljarder m- råtorv, och även omendast en mindre del av dessa tillgångar kan användas, av miljö- ochkommunikationsskäl, så talar dessa ofantliga energitillgångar för att det härfinns en resurs av stora mått om den används på rätt sätt. Det finns alltså flera skäl för att utlokalisera detblivande till och . Min förhoppning är därför att den organisationskommittésom skall handha frågan allvarligt skall överväga möjligheten att utlokaliseradet blivande verket till den region som har det sämsta sysselsättningsläget ihela landet och som dessutom står i särklass när det gäller att bidra tilllandets energiförsörjning. Dessutom pågår det utanför den nordnorska kusten enintensiv olje- och gasletning, och enligt experterna lär det finnas storachanser till både olje-och gasfynd i detta område, norr om den 62:abreddgraden. Ett utvecklat samarbete på energiområdet mellan de nordiskaländerna kan därför underlättas om också en del av den statligaenergiorganisationen är belägen i vårt nordligaste län. Avslutningsvis, herr talman; I motionen 478 har visocialdemokrater från begärt förslag till lagändring i syfte attåstadkomma en smidigare hantering av torvärenden och därmed möjliggöra ensäkrare utvinning av landets torvfyndigheter, I utskottsbetänkandet kan man läsa att det enligtutskottets uppfattning är viktigt att man förenklar administrationen kringutnyttjandet av torvtäkter, och det är naturligtvis tillfredsställande att såsker. Den byråkrati som härskar pä detta område fördröjer ett rimligtutnyttjande av dessa energiresurser. Det finns därför, efter den skrivning ochdet ställningstagande som näringsutskottet har gjort i frågan, anledning attavvakta utvecklingen på detta område. Riktlinjer för energipolitiken, m. m. Riktlinjer för energipolitiken, m. m. AnL 23 (): Vid behandling av proposition 1980/81:31 idenna kammare underströk jag i mitt anförande vikten av att en fungerandekonvention om långvåga gränsöverskridande luftföroreningar kom till. Jagframhöll emellertid också de brister konventionen innehåller; Den begränsar sitt arbetsområde till de 33undertecknande staterna och saknar en framåtblickande strategi med syfte att nå ett nödvändigt globalt samarbete. Den har som grundläggande åtagande att avtalsparternager högsta prioritet åt åtgärder mot svavelföroreningar. Stor risk föreligger att man därvid försummar åtgärder mot övriga luftföroreningar, ungefär ett tiotal - flera av dessa med en miljöförstörande effekt av samma dignitet som svavelföroreningarna. I särskilt hög grad gäller detta utsläpp av koldioxid, på grund av dess växthuseffekt, samt frigörandet av kemikalier såsom aerosoler, genom dessas reducerande effekt på stratosfärens ozonskikt. I detta mitt anförande underströk jag också, herr talman,de allvariiga miljömässiga risker mänskligheten står inför vid en fortsattokontrollerad utveckling av vår energiförsörjning. Med nuvarande trend talar tillgängliga data för attluftens koldioxidhalt kommer att ha närmast tredubblats fram ,alltså på endast . Som följd härav förutses temperaturen ha ökat med tre äfyra grader på medelhöga lafituder och med nio till tolv grader inompolarområdena. Det nu anförda utgör bakgrund fill min motion1980/81:1977. I denna utvecklar jag varför rikdinjer för vår energipolitikmåste ges en samordning och koppling till en energistrategi på internationellbas. Arbetet härmed bör påbörjas och med utnyttjande av de organ som står fill förfogande. Ett sådant är lEA, Internafional Energy Agency.Sverige kan här spela en ledande roll genom att föra fram tankar på ettutvecklingsprogram om hur ett djupare samarbete på energistrategins områdeskall bedrivas. För att ett sådant program skall få åsyftad verkan - enkontrollerad utveckling mot bättre miljö - måste det vara grundat på ett genomforskning väl förankrat kunskapsunderlag. I detta avseende är många centralafrågor ännu olösta. För att kunna upprätta en balansräkning för produktion ochkonsumtion av koldioxid krävs ökad kunskap om alla i processen ingåendedelkomponenter. Dit hör världshavens förmåga att uppta och avge koldioxid,växters och vegetationsbältens koldioxidupptagande förmåga, betydelsen avantro-pogen påverkan av vegetationen - exempelvis nedhuggningen av deekvatoriella regnskogarna - samt eventuella klimatförändringars reellabetydelse. Endast med tillgång till en mängdanalys av i koldioxidcykelningående komponenter kan vi åstadkomma den syntes som är nödvändig för attforma ett handlingsprogram som leder till en för mänskligheten tryggareförsörjningsbas och bättre livsmiljö. Redan av denna korta sammanfattning framgår, herr talman,att vi står inför en omfattande arbetsuppgift. Det gäller ett arbete somemellertid är såväl en utmaning som en stimulans genom att det öppnar vågenbort från en omedvetenmänsklighets rovdrift på naturen i denna mänsklighets spontana. Nr 152 kortsiktigt planerade sökande efter en grund för sin existens, fram mot en den samklang med naturens lagar stående verksamhet, som ger en fast grund för 27maj 1981 vår kulturs fortbestånd och vidareutveckling, Utifrån nu redovisade aspekter äger det sitt särskildaintresse att ta del av Riktlinier för ener-näringsutskottets behandling avmotionen i betänkande 1980/81:60, Däri gipolitiken, m. in. konstateras medhänvisning till jordbruksutskottets yttrande att har ratificeratECE-konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar, samt att"jordbruksministern meddelat att han avser att med olika länder diskuterabilaterala frågor i anslutning till konventionen". majoritet härmed anser motionens syfte kunna blitillgodosett, finner näringsutskottet av samma grunder skäl för att avstyrkamotionen, I det föregående har jag, herr talman, anfört en del skälför att måste vidareutvecklas. Den innehåller heller ingaenergipolitiska aspekter - än mindre någon energistrategisk målsättning. Pågrund härav ligger det i sakens natur att det i och för sig utmärkta initiativjordbruksministern tagit, initiativet att under en rundresa bland olika länderdiskutera konvenfionsfrågor, har begränsat värde. Samtal på ministernivå kanvara av vikt för att initiera ett vidgat internationellt samarbete. De kanemellertid inte i ett slag lösa alla de problem som kräver decenniers arbeteför sin lösning. Ökade utsläpp av koldioxid kommer i en omedelbar framtidatt skapa allvarliga problem av global omfattning. Den tidspress vi har attkämpa under markeras med all vetenskaplig tyngd i The Global 2000 Report to thePresident, sammanfattas där så, att nödvändiga beslut för att undvika enantropogen förändring av klimatet måste fattas eller allrasenast , Besluten måste vara vetenskapligt underbyggda. Med tanke på den knappa tid som står till buds framstårnäringsutskottets behandling av min motion som föga präglad av situationensallvar. Även motiveringen till avstyrkandet ger uttryck härför. Slutligen, herr talman, några ord om socialdemokraternasavvikande mening i jordbruksutskottets yttrande. Den plädering som där görs -den uppfattningen hävdades även i gårdagens kammardebatt av -för att försöka få till stånd bilaterala avtal med de länder i somsvarar för utsläpp av föroreningar som drabbar är till sitt synsättbegränsad till rent svenska intressen. Ett system med bilaterala överenskommelser är emellertidej tillfredsställande av främst två skäl; det är alltför tidskrävande, och detbeaktar ej det faktum att långväga gränsöverskridande luftföroreningar kan haglobala återverkningar. Enda lösningen är en överenskommelse träffad i ettinternationellt samarbetsorgan. Naturligt vore därför för socialdemokraternaatt stödja min mofion. Jag yrkar bifall fill motion 1980/81:1977, 3 protokod 1980/81:152 Riktlinjer för energipolitiken, m. m. I detta anförande instämde AllanHernelius, , , och (alla m), AnL 24 (); Som bekant innebär eldning med fossilabränslen utsläpp av föroreningar i naturen. Det svavel och det kväve som finnsi kol bildar försurande ämnen som sprids, och vi får en försurning av mark ochvatten. Försurningen får nu allt allvarligare proportioner. Den ären av människan framkallad naturkatastrof. Det är inte längre enbart fråga om,huruvida lämpliga åtgärder kan begränsa försurningens framfart eller repareraskadorna, utan tragiskt nog håller det också på att bli en diskussion omhuruvida vissa områden kan räddas från biologisk kollaps. Allvarligt med försurningen är också att giftigatungmetaller frigörs och börjar vandra i olika näringskedjor. Det gäller t. ex.kadmium, kvicksilver och aluminium. Vi har länge upplevt hur sjöar och vattendrag kollapsar.Färska rapporter från visar nu också att marken håller på attdrabbas likadant. Hundratals hektar av tallskog dör, och även i visarundersökningar att skogen drabbas och tillväxten minskar. Försurningens effekter i naturen beror på naturens egenmotståndskraft, dvs. naturens buffrande förmåga. Av undersökningar som gjortsav framgår att i de värst drabbade områdena i landet är denkvarvarande förmågan att motstå försurningen nu jämfört medförhållandena . För merparten av landet har den buffrandeförmågan halverats. Det som således kan bli följden av att det kapital som naturensbuffrande förmåga utgör försvinner är att hundratusentals hektar produktivskogsmark förlorar sin produktionsförmåga, liksom alla de sjösystem somrubbats. I jämförelse med den nationalförlust detta innebär måsterening av rökgaser framstå som enormt billig, även om det skulle röra sig om enmycket avancerad rening. Priset härför måste rimligen betalas nu och inteövervältras på kommande generationer. Minskar skogstillväxten, betyder det atttillgången på biobränslen minskar på grund av ökad konkurrens med andraråvaror till skogsindustrin. Om torven försuras och tungmetaller anrikas i den,innebär det att vi förorenar en nödvändig energiresurs. Eftersom vi får merparten av det försurande nedfalletutifrån, ärdet viktigt att vi i fråga om reningsteknik ligger långt före andraländer för att kunna kräva av dem att de skall följa efter och minska utsläppentill låg nivå. Med tanke på dessa perspektiv är de miljökrav beträffandekoleldning som propositionen redovisar och utskottet något förstärkt långt ifråntillräckliga. De måste väsentligt skärpas. I debattens inledning i går sade statsministern attförsurningen är vår allvarligaste miljöfråga och att problemet måsteangripas med en lång rad olika åtgärder. Vidare lovade statsministern attregeringen redan i början av 1982 skalllägga fram förslag om ytterligare skärpta miljökrav vid koleldning och att enfortsatt skärpt praxis skall tillämpas för nytillkommande anläggningar. Mot bakgrund av det allvarliga försurningsläget är detglädjande att regeringen redan nu vill skärpa miljökraven ytterligare, utövervad utskottet har ansett nödvändigt. Eftersom regeringen återkommer inom ett årmed förslag fill skärpta miljökrav, mister den socialdemokratiska reservationensin betydelse. Jag yrkar bifall till reservationeroch i övrigt till utskottets hemställan. Riktlinjer för energipolitiken, m. rn. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. AnL 25STIG ALFTIN (s); Vi socialdemokrater på Gävleborgsbänken har imotion 473 tagit upp kraven att regeringen efter inventering av landetstorvtillgångar skall presentera en plan för torvutvinning i . Intresset för energitorv har varit stort,inte minst i vårt län. Men om, som vi framhåller i motionen, de koncessionersom nu är aktuella beviljas, kommer en mycket betydande del av länets samladetorvtillgångar på kort sikt att läggas under koncessioner som kan låsautnyttjandet av torvmossarna . Vi anser att det intresse som finns för att undersöka ochutnyttja torvmossar är positivt. Men många skäl talar för att detta bör ske merplanmässigt än vad som är fallet. Torvmossarna är en nafionell tillgång, som bör utnyttjasför att ersätta importbränslen. Det är viktigt att man genom undersökningar ochutveckling av teknik skapar förutsättningar för ett sådant utnyttjande. Det äremellertid också viktigt att man hushållar med torven så att den verkligenfinns tillgänglig då den bäst behövs. Därtill kommer en viss oklarhet om ivilken takt marknaden för energitorv växer fram. För att det skall bli enefterfråga krävs t, ex, att betydande investeringar i eldningsutrustninggenomförs i hushåll, företag och kommuner. Det kan ta relativt , I energipolitiken bör man därför lägga fast riktlinjer föri vilken utsträckning och torven skall sättas in somersättning för importbränslen. Dessa riktlinjer bör fram innan stora delar avlandets torvfillgångar har lagts under koncessioner som skapar låsningar. Vi ansernämligen att det finns en risk med den inmutning av stora markområden somstorföretagen nu bedriver. Samhällets och kommunernas framtida behov riskerardärmed att bli en andrahandsfråga. Det är också viktigt att man gör en samlad översyn avmiljöproblemen som uppstår vid torvexploatering. Det gäller exempelvis påverkanpå grundvattennivån i omgivande marker. Det är också en fråga om hurlandskapsbilden kommer att påverkas, och det finns många andra frågor som måstebesvaras, I förbränningsskedet uppstår det i stort sett samma problem som närdet Riktlinjer för ener-gipoliUken, m. m. gäller olja och kol, - Denborgerliga utskottsmajoriteten, som avstyrker vår motion, har tyvärr ingen egenuppfattning i de här frågorna. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill de socialdemokratiska reservationerna till näringsutskottets betänkande nr60. AnL 26 (); Jag vill helt kort beröra förutsättningarnaför lokalisering av ett energiverk till kommun som har tagits upp imotion 790. erbjuder en intressant och mångskiftandemiljö på energiområdet, vilken bör vara av intresse vid valet avlokaliseringsort för ett statligt energiverk. Det finns många producenter avolika energiformer i länet eller dess omedelbara närhet. Där finns ettmångsidigt kunnande om energifrågor. I länet produceras energi ur vattenkraft,olja, bark, lutar och skogsavfall. Dessutom ligger kärnkraftverket i Forsmark inärheten. Länets tunga basindustrier är mycket storaenergiförbrukare och kan tillsammans uppvisa en allsidig bild av praktiskenergianvändning. Gävleområdet berörs av ett antal intressantautvecklingsprojekt på energiområdet, kommun och har etableratett samarbete för att utreda förutsättningarna för ett kolkraftverk i , Påflera håll i länet planeras, som framgick av inlägg, torvbrytningför energiframställning i stor skala. Inom skogsföretagen försöker man utvecklametoder som gör det möjligt att ta till vara skogsavfall som lämnas efteravverkningarna. Vi har en utredning om import av naturgas från somkan komma att leda till att strax söder om är detmest realistiska alternativet för en gasledning. Vidare finns ett projekt somgäller import av naturgas från de norska oljefälten, något som jag kanske skallberöra litet längre fram. 1 , en mil söder om , bedriverVattenfall forskning inom områdena vattenkraft, solenergi och vindkraft. Det finns tre statliga verk i - statens institut förbyggnadsforskning, lantmäteriverket och . Allatre har klara anknytningar fill den verksamhet som ett statligt energiverk börbedriva. Frågor om bebyggelseplanering och bebyggelseutveckling är en faktor avgrundläggande betydelse för möjligheterna att förändra energiförbrukningen. De tre nämnda verken kan tillsammans tillhandahålla enbasinformation på detta område som bör vara av utomordentligt stor betydelseför en översiktlig och heltäckande energiplanering. Genom samarbetet med ettenergiverk skulle en stimulerande miljö för ett utvecklingsarbete utifrån enhelhetssyn på energifrågorna skapas. har när det gällerenergifrågorna en betydande verksamhet med inriktning på att ta fram statistikoch analysmetoder om bebyggelsebeståndet och dess utveckling. Lantmäteriverkettillhandahåller kartmaterial och annan landskapsinfor- mation somerfordras i en energiplanering. Av särskilt intresse är verkets möjligheter attmedverka när det gäller att ta fram underlag för bedömning av utnyttjande avalternativa energikällor såsom torv och biomassa. Verket arbetar också medtermofotografering som har intresse när det gäller att spåra värmeläckage ibefintlig bebyggelse och lokalisera ny bebyggelse med hänsyn tilllokalklimatet. , slutligen, har utvecklatmetoder för att koordinatsätta och kartera information för en mängd olikavariabler som är av intresse i planeringsprocessen. Mot den bakgrunden skulle en lokalisering av ett statligtenergiverk till ligga väl i linje med de tankegångar som statsmakternatidigare uttalat om att samla statliga verksamheter med väsentliga uppgifter ifråga om bebyggelseplanering och utveckling till , Därtill kommer att detallmänt sett måste bedömas som gynnsamt att något bredda och komplettera denadministrativa miljö som tillkommit inom Gävleregionen genom den tidigareomlokaliseringen.