prot · G409109 · 1980-12-31 00:00:00 — Berndtsonunder överläggningen framställda yrkandet. Mom.10 (insyn i statliga företag) Utskottetshemställan bifölls med 283 röster mot 16 för det av underöverläggningen framställda yrkandet. betänkande 1980/81:24 om vissa anslag för /82inom ekonomidepartementets verksamhetsområde (prop. 1980/81:100). Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. Anf.108 (): I finansutskottets betänkande 1980/81:24 behandlas frågor om vissaanslag inom ekonomidepartementets verksamhetsområde. Till betänkandet harsocialdemokraterna i utskottet fogat en reservation, som jag yrkar bifall till. Reservafionengäller två anslag fill . Det ena avser statistik överinkomst- och förmögenhetsfördelningen. Det andra avser stafistiskacentralbyråns s. k. partisympafiundersökningar. Närdet gäller den första anslagsposten, som uppgår till , anser vireservanter oss ha gott stöd, därför att såväl LO som TCO krävt en mindreutbyggnad, inte minst beroende på de väsentliga förändringar som riksdag ochregering vidtagit på det ekonomisk-politiska området och som får fill följdförändringar i inkomst- och förmögenhetsfördelningen, förändringar som i daginte belyses. LO och TCO har nämnt de olikheter som kommer att råda mellan åena sidan löntagare och å andra sidan vissa företagargrupper. Vi är förvånadeöver att den borgerliga majoriteten inte kunnat biträda ett förslag som gälleren så enkel informationsinsats som denna. Denandra anslagsposten har kanske ett ännu större principiellt intresse. Det var på initiativ i börjanav som fick medel att genomföra ordentligapartisympafiundersökningar. Skälet den gången var att privataundersökningsinstitut som bygger sin verksamhet helt på kommersiellaöverväganden onekligen allvarligt kan påverka valutgången exempelvis ifyrstadskretsen års val, då moderata samlingsparfiet praktiskt tagetraderades ut och medborgerlig samling kom in, beroende på enopinionsundersökning som genomfördes i sista stund. Vid det tillfället råddedet stor enighet i om att man behövde kvalitetsmässigt högt ståendeundersökningar som en motvikt mot de undersökningar som då gjordes och om vilkadet fanns anledning att hysa tvekan huruvida de verkligen speglade en realiteteller bara drev fram uppfattningar och opinioner. Infördet riksdagsbeslut som vi nu skall fatta har den här frågan observeratspåtagligt i dagspressen. Vi står inför ett valår, 1982, och vid det fillfälletvill regeringerii ta bort partisympafiundersökningar. Fråganvar uppe till behandling , och vid det tillfället motionerade bådecenterpartiet och folkparfiet genom herrar och Tarschys mot regeringens förslag. Tillsammans med en motion från socialdemokraternalyckades att stoppa regeringens oöverlagda förslag. har förslagetännu en gång dykt upp om att lägga ned de här undersökningarna och detta justunder ett valår! WalterKorpi, professor och samhällsvetare, hade ett inlägg i den 30mars, där han betonade partiundersökningarsprincipiella överlägsenhet framför de övriga undersökningarna. Jag citerar urWalter Korpis artikel i : "Deparfisympatiundersökningar som SCB gör har många och stora fördelar framför deandra politiska opinionsundersökningar som görs av , , Gallup ochSveriges Radio. SCB:s studier grundas på det i särklass största urvalet,omfattar hela valmanskåren och har det lägsta bortfallet. SCB:s siffror äralltså de klart mest pålitliga. Därtill kommer att SCB:spartisympatiundersökning är tillgänglig på lika villkor för alla." - Detsista, herr talman, tycker jag är ytterligt väsentligt att framhålla. Dendiskussion som därmed initierat har följts upp i ledararfiklar isåväl som . Jagciterar och signaturen OA, som skrev: "Deväljarstudier som görs av statisfiska centralbyrån två gånger om året-tregånger under valår, som 1982 - hotas nu liksom 1978 av ekonomiministernsindragningsmakt. Kostnaden är så obetydlig, normalt cirka en och en halvmiljon , att man frestas misstänkta andra motiv än sparnitet." Somen liten turnering i anslutning till den synpunkten citerar jag följande urWalter Korpis artikel: "eftervalsstudier och fördjupade analyser av väljarsympatierna anser sigSifo inte kunna ta uppdrag för mer än ett politiskt parfi åt gången. "-blir det enda kvarvarande egentliga opinionsundersökningsinstitutet, omriksdagen biträder utskottets förslag. - "fillbakaarbetar på dessa områden - dock inte när det gäller väljarbarometern -förmoderata samUngspartiets räkning." Dettatycker vi är i högsta grad anmärkningsvärt. Det är inget tvivel om att moderatasamlingspartiet närstående, som , inte heller riktigt tyckerom sättet att strypa sunda och vetenskapligt välgrundade mätningar somstatistiska centralbyråns. "Likvälvore det oklokt av att inte bevilja SCB fortsatta anslag för justpartisympafiundersökningar, speciellt som det är valår 1982. Deandra opinionsinstituten, enkannerligen och , behöver den konkurrenssom endast SCB kan ge dem. Det är viktigt att det finns flera från varandrahelt fristående opinionsinstitut, eftersom det nästan automatiskt innebär en'kvalitetskontroll' i mätningsmetoder och undersökningsarbete." Idet besparingsnit som regeringen här visar och som finansutskottets majoritet ansluter sig till gör man en insats samfidigt som en utredning som tillsatts av regeringen, den s. k. stafistikutredningen, arbetar med uppgiften att göra de översyner som är nödvändiga. Jag är förvånad, herr talman, och jag vill ansluta mig till den synpunkt som signaturen OA i hade: "- man frestas misstänka andra motiv än sparnitet." Jag yrkarbifall till den socialdemokratiska reservationen. 109 HANS iHallstahammar (vpk): Herr talman! Regeringens åtstramningspolitik drabbarnaturligtvis också lika väl som den drabbar prakfiskttaget alla andra områden. SCB har för sin del sagt att man för att kunna göravissa utbyggnader av stafistikproduktionen som man tycker är vikfiga är bereddatt göra omprioriteringar inom sin egen verksamhet. SCB pekar bl. a. på denmycket viktiga energistatisfiken, som behöver byggas ut. Var och en kan juförstå att den är viktig för framtiden i vårt arbete att komma ifrånoljeberoendet, avveckla kärnkraften osv. - Jag nämner detta bara som ettexempel på de behov av utbyggnad av stafistikproduktionen som SCB har pekat på. Iprincip ansluter sig regeringen i budgetpropositionen fill att man inom SCB görvissa omprioriteringar. Men därutöver föreslår regeringen - och utskottettraskar med i det här aktuella betänkandet - att man inte skall anvisa någramedel för utvecklingsarbete när det gäller t. ex miljöstatistik och att maninte skall anslå några medel för SCB:s parfisympatiundersökningar. När detgäller miljöstatistiken hänvisar man fill att ett förslag om hur denskall hanteras eventuellt kommer att läggas fram för . Jaghar inte suttit så länge i , men jag har ändå hunnit uppmärksamma att detinte alltid är så att sådana framåtsyftande anvisningar följs. Jag har upptäcktatt det händer att det inte kommer några förslag, trots att man uttryckligenlovar det både i skrift och i tal. Närdet gäller parfisympatiundersökningarna hänvisar utskottet fill den, som jagser det, helt omöjliga vägen att uppdragsfinansiera sådana här undersökningar.Det är ju detsamma som att säga: Sådana undersökningar blir inte av. Jagskall inte förlänga debatten genom att under min taletid upprepa allt det somden föregående talaren sade. Jag kan bara instämma i många av de synpunkter somhan anförde och de citat från artiklar som han redovisade. Varförvill vi då från vpk:s sida rädda de här undersökningarna? Det finns ju andraundersökningar som presenteras titt och tätt. Jo, det är därför attSCB-undersökningarna har ett större urval, och de medger regionala utbrytningarur statisfiken. Därför är de mera intressanta än de undersökningar som utförsav andra institut och av etc. Densom har något sysslat med marknadsundersökningar - det har jag också gjort -vet att ett större urval oftast ger en bättre säkerhet, även om detnaturligtvis inte automatiskt ger det över vissa trösklar. Det är emellertid enväldig skillnad på 1 000 personer och 9 000 personer i ett slumpmässigt urval. Detär j u inte bara partierna och allmänheten som är intresserade av dessaundersökningar - de är också viktiga för samhällsvetenskapen, där man arbetarmed att göra olika analyser av det politiska skeendet, av vad som påverkaropinioner osv. SCB:s eftervalsundersökningar om väljarförflytt-ningar och andraundersökningar där man använt SCB-material som grund har varit och är oerhörtintressanta och viktiga för att vi skall kunna följa upp vad som händer i opinionen. Dethar i pressen, precis som den föregående talaren sade, spekulerats en del omden egentliga orsaken till att man inte vill lägga ut förhållandevis små belopppå den här verksamheten och att man just nu inför ett valår, där den borgerligamajoriteten står på spel, är beredd att skära ner på anslagen. Jag skall intekomma med några egna spekulationer, utan jag nöjer mig med att betona värdet avSCB:s undersökningar, och jag meddelar att vi i vpk naturligtvis kommer attstödja s-reservationen som är fogad till betänkandet, för den ta:r upp denviktigaste kritiken och de viktigaste krav vi ställt i vår motion. 110 iStockholm (fp): Jag har med intresse lyssnat på och : iHallstahammar mycket goda argument för en mer omfattande stathgstatistikproduktion. Tyvärr är det ju så, att statens pengar har tagit slut. Anf.111 (): Det var ett duktigt och innehållsrikt inlägg av iStockholm! Jag förstår hur det känns att vara liberal. Jag är glad - också avdet skälet - att inte vara det. OmOlle till äventyrs läser en av Svenska Dagbladets ledare kan hankonstatera att kostnaden för den här undersökningen utgör av SCB:ssamlade budget. OlleWästberg gör alltså gällande att den budgetprövning som han försvarar är så finnär det gäller produktion att inte ens en kostnad om0,av budgeten skulle vara möjlig att omprioritera för att ge en analys avden svenska väljarkårens beteenden inför valet . Åtminstone stafistiskacentralbyråns tjänstemän och ledning har därmed all anledning att vara ytterHgttacksamma för den uppskattning som korta och kärnfulla inlägggav anvisning om. Anf.112 HANS i (vpk): Vi har hört liknande argument från utskottstalesmän idebatter om olika frågor. I stället för att diskutera vad saken egentUgengäller har man försökt snoppa av det hela med några enkla ord. Jagtycker att det i ett läge då politiken från många håll ifrågasätts - med rätta- och då man kan vänta sig viktiga förändringar inom den politiska verksamhetenunder är all anledning att inte minska statistikproduktionen närdet gäller väljarsympatier. Det är ju inte bara precis hur väljarsympatiernastår i ett visst läge som man är intresserad av utan också vad som kan hapåverkat förändringarna - och det är här som den statsvetenskapliga delenkommer in. Jag tycker att det var väl knappa argument som OlleWästberg hade. Vi får höra om han har något bättre att komma med - han får ettförsök till, tycker jag- 113 iStockholm (fp): Ja, , det är naturligtvis relativt sett litet pengar detgäller. Men många bäckar små gör ett mycket stort budgetunderskott. ArneGadd sade i sitt första anförande att utskottsmajoriteten hade strukit det häranslaget i sitt besparingsnit - han sade det litet överlägset. Men det ärvälgörande om utskottet visat ett besparingsnit, för det kommer vi alla atttvingas fill. Detär intressanta uppgifter som kommer fram genom SCB:s väljarunder-sökningar, ochdet är bra undersökningar. Men det är mycket som är bra och intressant ochvärdefullt som vi nu tvingas att ompröva. Och i ett läge då vi tvingas attstryka beträffande t. ex. bostadssubventionerna, som kommer mycket storagrupper till del, får vi också acceptera att stryka i t. ex.statistikproduktionen. Vi försöker ju värna om de svagaste grupperna i det härbesparingsarbetet, och hör sannerligen inte till desvagaste grupperna. sade förut att den stafistik somkommer från SCB är alldeles särskilt intressant. Ja, det är den, men attstatisfik är särskilt intressant räcker inte som skäl i det här läget för attvi skall satsa statliga pengar på den. Detsom är mest intressant och vikfigast ur forskningssynpunkt är den långa serieundersökningar som startades av och som genomförts i samband medvarje val. De har bekostats genom särskilda anslag, och det finnsingen anledning att tro att den serien - som naturligtvis är utomordentligtvärdefull för att följa den demokratiska utvecklingen - skulle brytas. Anf.114 (): Nej, förhållandena är bara så enkla att i Stockholmförsvarar att ungefär 2 milj. kr. tas bort från . 2miljoner som skulle ge oss alla - små och stora partier lika -information om dekrafter som finns just nu i väljarkåren. Kvar kommer i fortsättningen enbartatt finnas , som arbetar åt moderata samlingspartiet, och det lilla IMU.Och båda arbetar med undersökningar på mindre än 1 000 personer. OlleWästberg gör alltså så liberal han är medvetet gällande att dennainformationsmängd skall ställas emot bostadssubventioner och bostadsbyggande.Argumenterar inte över litet grand? Är det någon riktigt braståndpunkt som han har hamnat på? Anf.115 HANS i (vpk): Herr talman! Att pengarna är slut ochatt anslaget skall ställas mot bostadssubventioner och sådant är litet välenkel demagogi. Jag tycker att i i stället borde ställasig upp och tala om vilka pengar som man låter bli att dra in. Det är likaviktigt som att tala om att pengarna för fillfället är slut i statskassan. Man kan inte krypa bakom så enkla resonemang. Deträcker inte med generella åtgärder från regeringens sida. Man måste också litetgrand värdera hur indragningarna slår. Men det är ett genomgående mönster i dennuvarande åtstramningspolitiken att indragningarna slår blint- man förmår intevärdera ens de enklaste effekter av sina åtgärder. 116 iStockholm (fp): Det är inte alls demagogi att säga att i ett läge då vi - avstatsfinansiella skäl och för att skydda landet mot den arbetslöshet det skulleinnebära om budgetunderskottet fortsätter att växa - tvingas göra indragningarsom drabbar väldigt många människor, också måste dra in på t. ex. offentligstatistikproduktion. Detgår att för varje enskilt anslag som det motioneras om här i kommamed mycket goda argument. Det är bra saker som man föreslår imotionerna. Det är bra saker som man tvingas att stryka frånregeringens och utskottens sida. Men det är den avvägningen vi tvingas att göra - en delsaker är mer vikfiga än andra. Vi menar då att i det kärva läge vi befinner ossi tillhör inte en ökad offentlig stafisfikproduktion vad vi bör ägna oss åt. Detär självklart att vi i , som ju inte har råd att göra egna undersökningar,har ett mycket stort intresse av statistiska centralbyrånsväljarundersökningar. Men vi menar ändå att det statsfinansiella läget får slåigenom också när det gäller små poster. Att det rör sig om många små poster gördet inte mindre angeläget att stryka i dem. Jag vill yrka bifall tillutskottets hemställan. Dödsbodelägaresansvar för den dödes skulder m. m. Inkomst- och förmögenhetsfördelningenUtskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 150 för reservationen av PaulJansson m. fl. i motsvarande del. Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 150 för reservafionen av m.fl. i motsvarande del. 1980/81:25 om riksdagensrevisorers verksamhetsberättelse för (redog.1980/81:2) 1980/81:26 om anslag för /82 fill revisoreroch deras kansh (prop.1980/81:100) 4 § Dödsbodelägares ansvar för den dödes skulder m. m. betänkande 1980/81:11 om dödsbodelägares ansvar för dendödes skulder m. m. 1980/81:48). 117 (): Jag är i den litet ovanliga situationen att jag ensam i utskottetföreträder den ståndpunkt som regeringen har intagit. Idet här betänkandet behandlas bl. a. frågan om.dödsbodelägares ansvar för dendödes skulder, och utskottet är enigt på de flesta punkter. Dödsbodelägaresansvar för den dödes skulder m. m. alltså inskränkt på dödsbodelägaresansvar för sådana skulder. Vi har också liberaliserat reglerna beträffandedödförklaring. fråga - och det gäller allmänna arvsfondens avstående av egendom -har jaginte kunnat biträda utskottet i övrigt. Denutredning som ligger till grund för proposifionen föreslog att arv somtillfaller allmänna arvsfonden och som utgörs av egendom som är värdefull frånkulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt skall fåavstås till annan som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen pålämpligt sätt. Närdetta förslag gick ut på remiss uttalade sig remissinstanserna positivt, mendepartementschefen tog i propositionen avstånd från förslaget. Han sade där attfrågan om allmänna arvsfonden skulle kunna avstå från bl. a. kulturhistorisktintressant egendom hade behandlats i samband med en ändring avarvsfondslagen och att man då avvisade den tanken med hänsyn till principiellabetänkligheter som förelåg mot att utvidga arvsfondens ändamål för vissaspeciella situationer. Departementschefen säger nu att det i det ärende som vinu har aktuellt inte har dokumenterats vilket praktiskt behov som kan finnas aven sådan möjlighet till avstående som utredningen har föreslagit. EnHgt hansmening bör denna fråga och övriga spörsmål som gäller en eventuell utvidgningav fondens möjligheter att avstå egendom utredas ytterligare, innan slutligställning tas fill utredningens förslag, och därför kan han inte förorda attutredningens förslag genomförs nu utan menar att frågan får tas upp senare ilämpligt sammanhang. Han säger också att han i denna fråga har samrått medchefen för budgetdepartementet. Detväcktes när propositionen hade lagts fram en fempartimotion med första namn, och i den motionen föreslogs att egendom som var värdefullfrån kulturhistorisk synpunkt eller från naturvårds- eller kulturvårdssynpunktskulle få avstås till annan, som hade förutsättningar att ta hand om den. Närvi behandlade ärendet i utskottet tyckte de flesta utskottsledamötema att detvar en bra motion, och den fillstyrktes, om också med vissa justeringar. Jagdäremot ansluter mig helt till vad departementschefen har sagt i propositionen,och skälen för mitt ståndpunktstagande är i huvudsak följande. Allmännaarvsfondens ändamål är att främja vård och fostran av barn och ungdom ochomsorg om handikappade. Fonden får inte ge understöd för åtgärd vars bekostandeåligger stat eller kommun. Det är alltså ett mycket viktigt ändamål somallmänna arvsfonden har, och skall vi bestämma/ai:t allmänna arvsfondens medelskall minskas, skall vi verkligen känna fill konsekvenserna av detta, och detanser jag att vi inte gör på nuvarande stadium. Utredningenbehandlar dessa frågor bara på några sidor. Den framhöll bl. a. följande: "Samhällsinsatsernahar ökat kraftigt när det gäller bama-, ungdoms- ochhandikappvården. Förslag till ytterligare reformer inom dessa 'årdområdenövervägs f. n. inom . En viss minskning av arvsfondensunderstöd fill dessa ändamål torde därför inte för dem medföra någraolägenheter av betydelse. Hänsyn till dessa ändamål bör alltså inte hindra enreform av det slag som det nu är fråga om." Menvi som vet hur den ekonomiska verkhgheten är i vårt land bör vara försiktiga.Vi bör se till att vi inte minskar de medel som arvsfonden kan använda till detytterst angelägna ändamålet att ta vård om våra unga och om handikappade. Vivet inte heller hur stora dessa minskningar bhr. Vi vet inte hur mångainstitutioner, myndigheter osv. som kommer att begära ett arvsavstående. Vi vetvidare inte om kammarkollegiet har möjligheter att avgöra om den egendom somman begär skall avstås har väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkteller från naturvårds- eller kulturvårdssynpunkt. Jag är därför rädd för attdet kan bli ett oerhört byråkratiskt system. Jagär också rädd för att man på något sätt bakvägen försöker ändra ändamålet förallmänna arvsfonden. Det tycker jag skulle vara ytterst allvarligt, eftersomväl alla sluter upp bakom det vikfiga ändamål som allmänna arvsfonden nu har.Jag kan också tänka mig att människor kommer att ändra sig när det gäller attavstå från att skriva testamente. Det är många som låter bli att skrivaett testamente om de inte har arvingar. De tänker då ofta så här: Vi bryr ossinte om att testamentera. Vi vet att vår egendom tillfaller allmännaarvsfonden, och då vet vi att den kommer unga människor eller handikappade fillnytta. Det blir litet skillnad om de kan misstänka att egendomen kommer attavstås till museer, bibliotek, myndigheter osv. Då tror jag kanske inte att deser på den här frågan på samma sätt. Jagtycker alltså att vi inte behövde ha så väldigt bråttom. Jag tycker visst attde kulturpolitiska och naturvårdspolitiska synpunkterna är viktiga, men om vihade fått litet bättre tid på oss hade vi kunnat överväga fler utvägar. Och dethar jag sagt i min reservation: Vi skulle ha kunnat ändraförsäljningsförordningen på ett sådant sätt att kammarkollegiet i vissa fallskulle kunna försälja egendom till ett belopp som understiger högsta möjligaförsäljningspris. Då hade alltså myndigheter och institutioner kunnat förvärvaegendom som de tyckte var värdefull till ett rimligt pris, men hadeallmänna arvsfonden fått pengar. Dessutomhar begärt en prövning av möjligheten för allmänna arvsfonden attavstå medel som tillfallit fonden enligt vissa bestämmelser i aktiebolagslagen.Det pågår alltså redan en prövning av om allmänna arvsfonden skall kunna fåavstå något, och det hade varit alldeles utmärkt om man hade tagit detta i ettsammanhang. Sammanfattningsvisvill jag alltså att skjuter på avgörandet, och jag yrkar därförbifall till reservationen, som i det avseendet går i linje med vad regeringenhar föreslagit. Dödsbodelägaresansvar för den dödes skulder m. m. 118 (): Med hänsyn till att nu har yrkat bifall till sinreservation vill jag ge några kommentarer till det inlägg hon gjort här idebatten. Jag vill först påminna omatt redan när utredningen tillsattes 1977 och fick Dödsbodelägares ansvar för den dödes skulder m. m. sinadirektiv fick utredningen i uppgift att utreda frågan om arvsfondensmöjligheter att avstå vissa arv. Vi kan konstatera dels att det var en enhälligutredning som, när den var färdig , lade fram förslaget, delsatt vi nu i har haft att behandla en fyrpartimotion, som kräver attutredningens förslag på den här punkten skall genomföras. Jag vill erinra om den bakgrunden, eftersom den fråga somInger nu aktualiserar redan har prövats av en omfattande utredningoch också har diskuterats här av flera ledamöter i . Dessutom vill jag framhålla att förslaget har en mycketstor betydelse ur kulturhistorisk synpunkt och natur- ochkulturvårdssynpunkter. Det förhållandet att man kan rädda värdefulla byggnaderoch andra föremål har enligt min uppfattning en mycket stor betydelse för allamänniskor, inte minst för ungdomen. Jag vill dessutom bemöta när hon säger attett genomförande av det här förslaget kommer att ha en stor inverkan påarvsfondens möjligheter att uppfylla de krav den har sig ålagda och att geanslag till de ändamål som har angivits. Vi framhåller från utskottets sidamycket tydligt i vårt betänkande att det här förslaget har en ytterst marginellinverkan på arvsfondens möjligheter. Det kommer i verkligheten att röra sig omnågot enstaka fall , och det kan gälla sådana belopp som inte har någonbetydelse fö:r arvsfondens möjligheter att lämna understöd. Dessutom kan den uppmärksamme läsaren konstatera att vi ivårt förslag också har gjort den begränsningen att skulle ett belopp översfiga200 . är det som skall fatta beslut om att arvsfonden får avståett sådant här mottaget arv. säger också i sin reservation - ochåberopar vad departementschefen har anfört - att det inte finns några praktiskabehov av en sådan åtgärd som utskottet nu föreslår. Jag måste säga att man harvarit vid sidan av debatten i denna fråga när man inte har upptäckt någrapraktiska behov. säger vidare att man, om man nu gör detundantag som utskottet föreslår, också skulle vilja göra undantag för andraändamål. Denna formulering finns också i själva propositionen.