prot · G409153 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringen borde därför ha förelagt ettnytt avtal och således ej ha tecknat ett dylikt utan hörande. Medhänsyn till att detta nu har skett anser socialdemokraterna att regeringen börsöka komma fram till en ny överenskommelse med de övriga avtalsparterna. Som jag tidigare angivit finner utskottsmajoriteten intetillräckliga skäl föreligga för en dylik hantering av ärendet, varför yrkandetavvisas. Socialdemokraterna anför också moraliska synpunktergentemot , som står bakom . Wallenbergstiftelsenpåstås i reservationen "undandra den framtida skolstiftelsen den ekonomiskagrund på vilken riksinternatskolan i framfiden skall bedrivas". Förutom att den ekonomiska grunden inte kan anses varaundandragen, kan det inte vara en skyldighet för , varsuppgift är att understödja forskning, att av dessa pengar svara för denifrågavarande mellanskillnaden. Som framgår av utskottsbetänkandet harutskottsmajoriteten ej heller funnit anledning behandla ärendet ur dennaaspekt. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Riksinternatskola i , m. m. AnL 34GÖRAN () replik: Det finns ingenting att erinra mot desifferuppgifter som Hans Nyhage lämnade i sitt anförande. De är korrekta, ochvi bygger alltså våra uppfattningar på precis samma sakliga grund. Däremot missar Flans Nyhage tråden i mitt resonemang. Vaddet hela handlar om är ju att vi från statens sida 1979 tecknade ett avtal medSigtunastiftelsen och , med godkännande av Wallen- Riksinternatskola i , m. m. Det var ett avtal som gick ut på att mantill den nya skolstiftelsen skulle föra med sig vissa förtecknade byggnader ochfastigheter. har man föredragit att avyttra de fastigheter ochden mark som man i ett avtal, med sina namnteckningar under, hade sagt skullefölja med till den nya stiftelsen. Det är det sveket som vi tycker är såanmärkningsvärt. Och det är därför vi kan säga att det också vore moralisktrimligt att den stora stiftelsen, , stodför det avtal som hade ingåtts och som man hade varit med om att godkänna ettår tidigare. Argumentet att det för stiftelsens del är pensioner som skallklaras av kommun är naturligtvis ett sådant argument som man kan tatill i en debatt, men uppenbart är att förhållandet måste ha varit känt också1979, Det kan inte vara någon ny företeelse. Sedan påstår Hans Nyhage, tvärtemot min utsago, att statenicke förlorar någonting på detta. Men jag vill rekommendera Hans Nyhage atttitta i det avtal som är tecknat mellan staten och den nya skolstiftelsen. Därstår det att om dessa byggnader, som ingår i den nya skolstiftelsen,försäljs så skall av försäljningssumman gå till att amortera det femårigalån som staten har gett till den nya skolstiftelsen. Då man nu säljer innan mangår in i stiftelsen, kan inte dessa pengar användas för att amortera detstatliga lånet. På så sätt drabbas naturligtvis staten av denna åtgärd. Däriligger också kärnan i vår kritik, nämligen att somWallenbergstiftelsen klarar sig undan så undandrar man sig en rättmätigamortering på ett lån som man tagit av staten. Vi känner - jag förstår att inteHans Nyhage gör det - naturligtvis indignation över ett sådant agerande. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att detta är ettexempel på hur man kan prioritera insatser på olika sätt. Vi menar att det hadevarit rimligt att av de ekonomiskt mycket starka intressenter som finns bakomSigtunastiftelsen och begära att de hade tagit sitt fullaansvar och icke lastat över det på samhället. AnL 35 HANS NYHAGE (m) replik: Låt mig bara kortreplikera att det finns klart angivna skäl till att det har blivit så här idetta fall. Skälen finns klart redovisade i avtalet och i utskottsbetänkandet.De ändrar inte förutsättningarna för den ifrågavarande verksamheten. Den kanalltså startas helt enligt de planer som man hade från början. Det går inte attåberopa att staten har tagit någon skada i sammanhanget. Det går inte helleratt kräva av en stiftelse att den skall ha moraliska skyldigheter att gå in iett fristående bolags ärenden. AnL 36GÖRAN () replik; Jag förstår att Hans Nyhage icke har någramoraliska krav på . Men det vore rimligt i sammanhanget,när man har ingått ett avtal, skrivit på och godkänt detsamma, att ett sådantavtal också skall hållas, Tidsutdräkten är icke , så det kan ickeha fallit i glömska. Av avtaletframgår klart och tydligt att, som jag sagt förut, både staten och den kommande skolstiftelsen får indirekt betala det som nuWallenbergstiftelsen slipper undan. Hade man väntat med försäljningen ett är,skulle försäljningssumman på 3,8-5 milj. kr. ha kommit den nya skolstiftelsentill godo och blivit ett rörelsekapital i dess verksamhet. Också från denutgångspunkten är alltså det här agerandet mycket diskutabelt och högstanmärkningsvärt. AnL 37 HANS NYHAGE (m) replik; får inte glömma att det frånbolagets sida fanns klara skäl för att handla på det här sättet. Det fannspensionsåtaganden, som man av naturliga skäl ansåg sig vara skyldig attuppfylla. Det fanns också ett underskott när det gällde internatverksamheten,som man självfallet ansåg sig skyldig att täcka. Sedan får vi inte heller glömma de mycket förmånligavillkor som försäljningen ändå skedde på. Man blev av med fastigheter som dethade kostat mycket att ha i drift och som kraftigt skulle ha belastat den nyastiftelsen, om denna skulle ha tagit hand om fastigheterna. Man fick förmånligaavtal om uthyrningsverksamhet och möjlighet att själv utan kostnad hyra in sigi fastigheterna. Vi får ändå inte glömma de klart positiva effekter som haruppkommit genom att det nya avtalet har tecknats. Om man summerar ihop vad som sä att säga är plus och minusi den här affären, torde man finna att det som skett inte har varit till skadavare sig för den nya skolstiftelsen eller för staten. Förste vice talmannen anmälde attGöran anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. Riksinternatskola i , m. m. AnL 38GUNNEL (): Jag har tillsammans med några andra ledamöter,från , och , motionerat om att statsbidraget perstudietimme skall vara ett och samma för all undervisning i svenska förinvandrare. Såsom framgår av utbildningsutskottets betänkande 33indelas undervisningen i svenska för invandrare i s, k, lagbunden undervisningoch övrig undervisning - man brukar säga enligt den fria kvoten. Attutbildningen kallas lagbunden innebär att arbetsgivaren har laglig skyldighetatt bevilja en anställd invandrare ledighet med lön för att delta i 240 timmarsundervisning i svenska med samhällsorientering. Både lagbunden och fri undervisningbedrivs med inte mindre än åtta olika sorters statsbidrag; 1, cirkelledare, 2, studiematerial, 3, bidrag tilllokaler, lokaladministration och uppsökande verksamhet, 4, lönebikostnader, 5,tolk- och fack-mannamedverkan, 6, studieförbundens centrala administration, 7,arbetsgivaravgifter, 8. pensionskostnader för cirkelledare. Detta är en försöksverksamhet som pågått i omkring tio åroch torde avslutas . Den kommitté som behandlar verksamheten lägger framsitt betänkande , varefter en fastare organisationför Riksinternatskola i , m. m. undervisningen i svenska för invandrare bör kunnagenomföras. handhar studieförbund och folkhögskolorutbildningen med som tillsynsmyndighet, och bidragen har förall undervisning i svenska för invandrare varit desamma. För studieförbunden förhandlar folkbildningsförbunden medstaten om bidragen, och det har från gång till annan hävdats att bidragen intetäcker de faktiska kostnaderna för utbildningens anordnande. Med denkomplicerade bidragsflora som jag har redogjort för är det svårt att motbevisadetta påstående, och de olika bidragen har då och då höjts. a. har manhävdat att cirkelledarna varit för lågt avlönade - det handlar ju om enkvalificerad undervisning, inte om vanlig cirkelverksamhet. Många cirkelledarehar genomgått SÖ;s kurser av olika längd och med olika poäng, andra harpedagogisk utbildning av något slag med fortbildningskurser. Därför har efterförhandlingar deras löner också för innevarande läsår med rätta räknats upp.Men de löner som förhandlats fram är desamma för lagbunden och fri undervisningoch motiverar inte den stora skillnaden i statsbidrag, . per studietimrne,mellan lagbunden och fri undervisning. Vad beträffar de övriga sju bidragsformerna torde de täckakostnaderna för utbildningsanordnarna i samma grad - möjligen något bättre förden lagbundna undervisningen - enligt den uppfattning vi motionärer framfört. Att vi i vårt förslag om samma bidrag stannat för detlägre beror för det första på allmän sparsamhetsnit i ett bekymmersamtekonomiskt läge och för det andra på den information som vi inhämtat - att detfaktiskt går att med god organisation anordna svenskundervisning för invandraretill den kostnad som förhandlats fram för den s. k. fria kvoten, . Utskottsbetänkandet över denna angelägna motion är skäligenmagert. Utskottet säger att man inte har funnit att det som anförs börföranleda, osv. - inte ett enda motargument! Att vi moderater inte valt att reservera oss framför attavge särskilt yttrande i utskottet har sin grund endast i det förhållandet att desom ordnar lagbunden utbildning bibringats uppfattningen att . skullekomma att utgå i statsbidrag och inrättat sig därefter. Det nyabidraget utgår nämligen från . Ändrade förhållanden skullekunna gå ut över invandrare, vilket vore beklagligt. Kvar stårvår bestämda uppfattning att skillnaden i bidrag är obefogad. AnL 39STIG ALEMYR (s): Jag kan instämma med i attdet vore värdefullt om man hade ett mindre rörigt statsbidragssystem när detgäller den viktiga verksamheten att undervisa invandrare i svenska språket. Menjag vill bestämt hävda att den s, k, lagbundna verksamheten är dyrare än denandra, fria verksamheten. Det leder utskottet fram till att acceptera förslagetatt fastställa något olika höjd på bidragen . Det är bl, a. så attstudieförbunden måste skaffa lokaler i närheten av arbetsplatserna. ofta inte använda studieförbundens egna lokaler för att nåde invandrare som får ledigt från arbetet för att delta i undervisningen. Detleder till höjda kostnader. Det finns dessutom krav på registeruppgifter, somockså gör att administrationen hos studieförbunden belastas. Det är sålundaklara mofiv för att ligga litet högre i bidragsnivå. vill jag bara säga att det handlar om drygt 2milj, kr. Det är väl använda pengar därför att undervisning i svenska språketför invandrare torde vara en av de viktigaste uppgifter vi har inomutbildningsväsendet Ln, Riksinternatskola i , m. m. AnL 40GUNNEL (): Jag vill med lika stor bestämdhet hävda attden lagbundna undervisningen inte drar större kostnader än undervisning enligtden fria kvoten, och detta idogt - jag vill säga så - utredande ifrågan. Det är sant att det beträffande lokaler krävs Htet störreinsatser av dem som ordnar lagbunden undervisning. Men i samma månfillhandahåller många av storföretagen - det är ofta dem det gäller - lokalerbilligare eller t, o, m, gratis för denna undervisning. Företagen underlättarden uppsökande verksamheten eller svarar helt och hållet själva för den. Deklarar i ovanligt hög grad administrationen av denna verksamhet. Skulle detfinnas någon skillnad i statsbidrag - något som jag bestrider - bordeskillnaden vara åt andra hållet, nämligen att de som ombesörjer undervisningenligt den fria kvoten skall få högre statsbidrag. har vi motionärer velatha samma statsbidrag för båda kategorierna, vilket jag tycker vore rejält ochså pass enkelt som det kan bli med nuvarande system. Utskottets hemställan bifölls. Punkt 2 (riksinternatskola m, m, i ) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservationen av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls, 1980/81:34 om undervisning förinvandrare i svenska språket m, m, för /82 (prop, 1980/81:138) Utskottets hemställan bifölls. 4 protokoll 1980/81:153-154 Bidragtdl driften av folkhögskolor 8§Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1980/81:35 om anslag fillfolkhögskolor m. m. 1980/81:100). Bidragtill driften av folkhögskolor AnL41 (); Det betänkande vi nu skall behandla gäller anslag till folkhögskolorsamt SÖ:s anslagsframställning och regeringens förslag om att tre nyafolkhögskolor skall få bli självständiga nästa budgetår, nämligen Gysingekursgård med som huvudman, folkhögskolapå med som huvudman samt Viebäcksskolan medPingströrelsen som huvudman. Regeringenvar enig när budgetpropositionen skrevs. Det väcktes inga motioner medanledning av propositionen, och man tog för givet att regeringens förslagskulle godkännas. Tyvärr inträffade i slutskedet av utskottsbehandlingen attmajoriteten av utskottets ledmöter helt plötsligt och överraskande sade nejtill budgetpropositionens förslag om att Viebäck skulle bli en självständigfolkhögskola från . Pingströrelsenhar två folkhögskolor i . Båda har fidigare haft andra huvudmän,men på grund av svårigheter har man inte kunnat driva verksamheten vidare. Viär i vårt län och i kommun glada och tacksamma för att Pingströrelsenhar tagit över dessa folkhögskolor och kan driva dem med framgång, Viebäckhar fidigare varit en självständig folkhögskola med anknytning fillABF och fackföreningsrörelsen, då under namnet . Detta varfallet ända , då man gick i konkurs. Förutom driftbidragbeviljade också SÖ flera miljoner i bidrag till de byggnader som uppfördes. AttJära under det nya namnet Viebäck genom övertagande kundefortsätta som folkhögskola borde också ur statens synvinkel varatillfredsställande. Självfallet räknade man med att det var rimligt att fåbehålla skolans självständiga status. Skolan har dock accepterat kravet på attvisa verksamhetsresultat under ett ä innan den återfår sin självständigastatus. Ettstarkt motiv för engagemang i Viebäck var behovet avfolkhögskolekurser för åldersgruppen och uppåt. som man övertogJära folkhögskola beslutade också om nya statsbidrag för dennaverksamhet. Man har också under bägge läsåren kunnat driva en sådanfolkhögskoleverksamhet med goda resultat och sammanlagt ca 75 deltagare. Ingenannan folkhögskola i landet utom Vårdinge har haft en så omfattande verksamhetför denna målgrupp, Iårets budgetproposifion föreslås nya bidrag fill denna verksamhet. Att denskall få möjligheter att vidareutvecklas på Viebäck anser dock tydligen ickeutbildningsutskottets företrädare, Viebäck inköptes för 6,2milj, kr. Vartenda öre fick lånas upp. Bidrag driften av folkhögskolor byggnaderna på området varmånga i mycket dåligt skick, F, n, renoverar Nr 153 skolan sitt trettondehus. Givetvishar allt detta inneburit ekonomiska uppoffringar för skolans huvudmän,pingstförsamlingarna, 1,2 milj, kr, av egna församlingsmedel harPingströrelsen satsat för sina folkhögskolor. har massor avfrivilligt arbete utförts på Viebäck av enskilda församlingsmedlemmar. Säkerligenhar inte någon annan folkrörelse satsat mer på sinafolkhögskolor än , En förklaring till detta är också att ettstort, icke tidigare tillgodosett, utbildningsbehov inom rörelsen har blivitalltmer märkbart . Bidragentill folkhögskolorna utgår . Upp till 5100 eleweckor ges fulltschablonbidrag, därefter samt över 7 500 elevveck-or ,, till vilken såväl Viebäck som Norrskolan hörstatsbidragsmässigt sett, får ca . Nästa års planeringligger på mellan 9 000 och , varav ca 5 000 enbart på Viebäck,Om ej följer budgetproposifionens förslag innebär detta ett par mindre i statsbidrag för såväl som Viebäcksfolkhögskola. Var och en, utom tydligen utskottsmajoriteten, förstår säkerligenvilka konsekvenser detta får för den framfida verksamheten, Viebäckhar på bara blivit en folkhögskola med stark förankring i bygden och meden personalgrupp på 45 anställda. Mänga nya arbeten har därmed filiförts enbygd som f, ö, kännetecknats av arbetsnedläggning och folkutflyttning, Ikonsekvens med utbildningsutskottets agerande, om nu följer dessförslag och inte stöder reservanterna, borde skolan alltså skära nedverksamheten och minska personalstyrkan. Skolanhar redan många ansökningar till nästa läsår och har planerat för sammanlagt100-130 kursdeltagare på de långa kurserna. En fortsatt utökad kursverksamhet isamarbete med såväl våra huvudmän som andra insfitufio-ner är redanfärdigplanerad, kommun förlägger också många av sina kurser dit, och manser mycket allvarligt på utskottsbehandlingen när det gäller Viebäcksskolan, ISÖ:s nya folkhögskolebroschyr finns skolan med som självständig folkhögskola.Rektorstjänsten är för länge sedan utlyst. Huvudmännen för den "nya"folkhögskolan har kallats till extrastämma för att utse skolstyrelse m, m. Desäger så här: Är det rimligt att vi som folkrörelse och folkhögskola skall fåett sådant besked ett nytt verksamhetsår tar sin början? Flerafolkhögskolor med kristet förtecken erbjuder, men tvingar inte på, en kristenlivsåskådning och livsstil. Många är de människor som räknats som hopplösa fallav missbruk och vilsenhet men som genom en andlig upplevelse fått kraft tillett nytt liv och återanpassats till ett normalt samhällsliv. Vi behöverfolkhögskolor som arbetar efter dessa linjer. Jagdeklarerar att jag är besviken över utbildningsutskottets behandling avViebäcksskolan, men mest förvånad och besviken är jag över ställningstagandetfrån och ledamöter. Bidrag tiU driften av folkhögskolor Jag ber att få yrka bifall till reservationen, som innebärdetsamma som SÖ;s framställning och regeringens förslag, AnL 42 (); Som utskottet erinrar om har skolöverstyrelseni sin anslagsframställning för nästa budgetår föreslagit att fem nya skolorunder de två närmaste budgetåren skall bli självständiga folkhögskolor. Man fåranta att inte för fram sina förslag utan ingåendeöverväganden och analyser. Regeringen har i budgetpropositionen förordat tre avförslagen; , och Viebäck. Under behandlingen iutskottet tar socialdemokraterna, och helt överraskandeavstånd från den sistnämnda skolan, nämligen Viebäck. Man vill ge SÖ i uppdragatt redovisa omfattningen av den externa kursverksamhet som finnsi landet. I väntan på detta vill man inte fatta beslut om just Viebäck. Trots att det inte kommit en enda motion i ämnet ärfolkpartiet det enda parti som i utskottet har reserverat sig till förmån föratt också Viebäck skall tas med bland de tre skolor som skall få bli enskildafolkhögskolor. Jag vill erinra om att Viebäck har varit ensjälvständig folkhögskola under namnet Jära, som då hade anknytning fill ABFoch fackföreningsrörelsen, 1978 gick skolan i konkurs, och den köptes då avPingströrelsen, som under de gångna tre åren har satsat ungefär 7 milj, kr, ocharbetat upp den till en skola med . Grunden till ställningstagande har varit attvi har haft förtroende för och regeringens bedömningar närdet gällt att föreslå Viebäck som självständig folkhögskola. Viktigt isammanhanget är också att Viebäck verkar i en bygd med få arbetstillfällen ochhar engagerat sig hårt för ungdomar i åldersgruppen och uppåt. Enligt våruppfattning är skälen för att ge Viebäck status som självständig folkhögskolafullt fillfredsställande. När socialdemokraterna, och nu villutesluta Viebäcksskolan från möjligheten att bli självständig, kommer detta attpå ett mycket allvarligt sätt äventyra Viebäcksskolans förutsättningar attfortsätta sitt angelägna arbete bland framför allt ungdomar med svårigheter attfå arbete eller utbildning direkt efter . Jag vill därför yrka bifall till folkpartireservationen avJörgen m, fl. Vi hoppas naturligtvis att inte skallvara den ende från de övriga partierna som vill stödja denna reservation. AnL 43BERTIL (): len kommun någonstans i landet finns en ortsom tillsammans med omkringliggande glesbygd förr var en egen kommun.Storkommunen har haft en ansträngd arbetsmarknad. Den harfått känna på både tekokris och varvskris, I kommundelens lilla tätort, ett ordinärtstationssamhälle, finns några medelstora arbetsplatser. Den största av dessaarbetsplatser har ett nittiotal anställda,50 kan sägas vara specialarbetare. De övriga 40 är nödvändig servicepersonal avolika slag. Detär stor efterfrågan på den produkt som kommer ut från arbetsplatsen i fråga.Just visar efterfrågekurvan en ganska brant stigning. Med nuvaranderesurser kan man emellertid på denna arbetsplats bara ta emot ungefär hälftenav de order som är på ingående. Det är nämligen så att förestår mycket svåra och smärtsamma nedskärningar av den verksamhet som försiggårpå den arbetsplats som jag här hela fiden haft i tankarna. Arbetsplatsenär med omkring 90 anställda, ca hälften lärarpersonal.Elevantalet är ca 225 på de s. k. långa kurserna, vilka alltid utgör basen i enfolkhögskolas verksamhet. 470 ungdomar har till visat intresse för att fåstudera på denna folkhögskola nästa läsår. Knappt hälften av dem kan tas emot. Skolanär en av de 118 folkhögskolor som bedriver verksamhet. Den är en av de ca60 som är rörelsefolkhögskolor, som alltså inte har landsting eller andrakommuner som huvudmän. Kombinationenfolkrörelse-folkhögskola och samspelet dem emellan är av värde för båda parter.Det gäller här folkrörelser av olika storlek och profil; kristna folkrörelserinom kyrka och frikyrka, arbetarrörelsen, , idrottsrörelsen,genuina bygderörelseskolor m.fl. Samspelet mellan dessa rörelser och derasfolkhögskolor är också, tror jag, av stor betydelse för växt och friskhet isvensk demokrati. Omdetta har det talats mycket i riksdag, särskilt under de tre fyrasenaste decennierna, dvs. , som i vårt land liksomi många andra länder har präglats av stora skolreformer. Grundskolereformenoch gymnasiereformen ruskade om ordentligt i folkhögskolevärlden. Debatten omfolkhögskolans framtid har ofta haft som bakgrund starka farhågor för att dennioåriga skolplikten och de radikalt vidgade möjligheterna tillgymnasieutbildning - och senast en växande AMU-utbildning och annanvuxenutbildning - skulle äventyra elevrekryteringen till folkhögskolorna.Vilka möjligheter skulle folkhögskolorna få ? Vilka uppgifter skullebli deras? Det fanns vissa svårigheter för en del folkhögskolor att fylla sinavinterkurser , Motden dystra bakgrunden tillkom folkhögskoleutredning. Riksdagsbeslutetom folkhögskolan, på grundval av utredningens förslag, fattades nästan på dagenför , , Det var ett beslut som pä alla punkter,utom en enda, visat sig vara alltigenom lyckosamt. Detviktigaste av det posifiva som hände genom riksdagsbeslut omfolkhögskolorna hör samman med de nya statsbidragsbestämmelserna. De gavnämligen samspelet meHan folkrörelserna och folkhögskolorna ny luft undervingarna, som varje folkhögskola fick nya möjligheter fill ideologiskprofilering genom samverkanskurser av olika slag och längd - frånveckoslutskurser till kurser omfattande . Den31 fattade alltså ett beslut som enligt min mening på allapunkter utom en enda förtjänar endast positiva reaktioner. BidragtiU driften av folkhögskolor Bidragtill driften av folkhögskolor denna enda punkt i 1977års statsbidragsbeslut kastar nu mörka skuggor över framtiden för de sjufolkhögskolor som är nämnda i tabellen på s. 633 i budgetpropositionen förutbildningsdepartementet. Visserligen har utbildningsutskottet i sittbetänkande nr 35, som vi nu behandlar, gjort en liten förändring tiU detbättre. Men det beslut som utskottet föreslår att ta innebär framförallt för de sex rörelsefolkhögskolorna i den nämnda tabellen mycket svåraproblem - ja, för några av dem är existensen satt på spel. Detta gäller framförallt och . Desju skolorna i tabellen är sinsemellan mycket olika. Mest avvikande är nog S:tEriks folkhögskola med som huvudman. Deövriga sex är rörelsefolkhögskolor, och en av dem har den speciella karaktärsom bygdefolkhögskolor får, nämligen , vars filialverksamhet vidFuruboda handikappcentrum kanske är mera bekant än huvudskolan. Av de övriga ärBirkagården Hksom , dvs. eleverna bor inte på skolan. Härär ABF huvudman, och detsamma gäller åtminstone delvis i ,De övriga tre är liksom och internatskolor. Två av dem, nämligenKalix och folkhögskolor har som huvudman.Den återstående är , landets enda med en kristenekumenisk stiftelse som huvudman, varvid den största organisationen ihuvudmannagruppen är KFUK/KFUM,