prot · G40973 · 1980-12-31 00:00:00 — Vid justifieufskoffefs behandling av min mofion förra åretom prioritering av byggandet av polishuset hörde vi i utskottet representanterför kommun och för polismyndigheterna. I betänkandet 1979/80:42uttalade utskottet bl. a. följande; "De' upplysningar som underbehandlingen av ärendet lämnats rörande polisens arbetsförhållanden i de nuvarande lokalerna--- äremellertid enligt utskottets mening så oroande att frågan ombyggstart inte rimligen kan hållas öppen under längre framtid. Utskottetförutsätter därför atf byggandet sätts i gång möjligt." Det var därför som jag ställde frågan tilljusfitieministern just . Dels är förhållandena på polisstationen urusla, delshar vi en mycket hög arbetslöshet bland byggnadsarbetarna. Byggnadstiden förpolishuset är 24 månader, Def skulle innebära aft byggnadsarbetarna hadetryggat arbete . Och därefter kunde polisen få finaarbetslokaler. Def är vår förhoppning aft den ekonomiskapolitik som regeringen bedriver och som ställer sig bakom skall geresultat, så att det skall bli möjligt aft inom en infe alltför avlägsenframfid äter börja göra investeringar i polishus, hör till de tvä ä tre projekt som säaft säga ligger i topp. jämte ett par andra distrikt är de som iförsta hand kommer i fråga när def gäller att bygga nya polishus. 19 (); Jag tror aft jag kan tolka jusfitieministernssenaste svar som mer positivt än det första. Han menar tydligen att han idagens läge infe kan ge besked om byggstart men atf def i närmaste framfidenskall kunna bli en lösning. Jag tackar för det. 6 § Meddelande om svar på interpellation 1980/81:81 Jag avsåg aft besvara eninterpellation av , ställd fill statsministern, angåendesysselsättningspolitiken. Då är förhindrad att den dagen närvara ikammaren avser jag att besvara interpellationen . Om anställningsskyddet vid inskränkning avindustriföretags verksamhet 7§ Svar på fråga 1980/81:222 om anställningsskyddet vid inskränkning avindustriföretags verksamhet har mof bakgrund avdriftsinskränkningarna vid de småländska glasbruken frågat mig om jag villmedverka till lagändringar som förhindrar företagsledningar atf genomsubjektivt urval minska arbetsstyrkan på ett sätt som inte synes vara förenligtmed principerna i anställningsskyddslagen och medbestämmandelagen. Arbetsgivaren kan infe längre fritt välja uf vilkaarbetstagare som skall få stanna kvar eller som skall sägas upp vid endriftsinskränkning, utan arbetsgivaren är skyldig atf följaansfällningsskyddslagens furordningsregler. När lagen antogs av år1974 var man medveten om att det i enskilda fall kunde behöva görasundantag från lagens turordning med hänsyn till de särskilda förhållanden somkunde råda i def aktuella företaget. Och man fillät därför att arbetsgivarenoch det lokala facket kunde göra undantag från lagens turordning. En förutsättning härför är dock atf undantaget godkänns avdef berörda fackförbundet. Defta ansågs vara en klok lösning som gavtillräckliga garanfier för atf den enskilde arbetstagarens trygghet inte skulleotillbörligt urholkas. Självfallet var man medveten om aft fackförbunden skullekomma att ställas inför-en grannlaga uppgift. Anställningsskyddslagen och medbestämmandelagen är nu bådaföremål för översyn i ansfällningsskyddskommitfén resp, nyaarbefsräffskommittén. Kommittéerna skall bl, a, följa fillämpningen i prakfikenav de nya lagarna. Det är alltså i första hand där som frågor av den typ somKarin aktualiserar bör tas upp, analyseras och övervägas. Bådakommittéerna skall vara klara i vår. Först när jag har tagit del avkommittéernas bedömningar och remissinstansernas synpunkter är jag beredd attta ställning fill om det behövs eller är klokt aft frånträda deställningstaganden rörande furord- Om anställningsskyddet vid inskränkning avindustriföretags verksamhet ningsreglernaskonstruktion som gjordes när anställningsskyddslagen kom fill. 22 (vpk): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret.Jag vill gärna tolka det positivt med anledning av det somarbetsmarknadsministern säger om översynen av lagbestämmelserna. Jag hoppas verkligenatt den kommitté som sitter skall se över de här bitarna och göra deförändringar som behövs, så att de anställda infe kommer i den situation somman gjort vid . Där har man fått alternafivet att antingenbehåller vi de arbetare som vi vill ha eller också lägger vi ned hela bruket.Dä finns det ju inga förutsättningar för den fackliga organisationen attpåverka beslutet. Naturligtvis känns det då lika svårt för dem som får gå somför dem som får stanna kvar. Visserligen är det svårt aft plocka ut dem som manskall friställa - som man så gärna vill säga - när indragningar avarbetskraften skall göras, rnen det mäsfe ju vara ännu svårare när det går fillpå detta sätt. Jag vill här fala om vad som står i de aktuella lagarna. 1den första meningen i lagen om anställningsskydd framhålls det atf denna laginnebär atf arbetsgivarnas fria uppsägningsräff slutligen har avskaffats samtatt vägen dit har varit läng och kantad av mänga orättfärdigheter. I lagen om medbestämmande heter det att denna lag är eftresultat av framgångsrikt fackligt och polifiskt samarbete. När man då ställs inför sådana problem som har förekommiti fallet , måste man dock ifrågasätta om inte dessaorättfärdigheter fortfarande kvarstår. Jag skall fill vpk:s försvar säga atf vi inte var likablåögda som andra parfier när denna lag antogs. Vi trodde inte aft lagensinnehåll skulle vara ett fillräckligt skydd för de anställda. Vi ställde ocksåflera förslag till skärpningar av bestämmelserna i lagen. Men jag måste ärligterkänna att jag inte trodde att man på ett så flagrant sätt skulle kunnamisstolka andemeningen i lagtexten som man gjorf i defta fall. De alternafiv som fackföreningen flck känner vi till, ochmin förhoppning är aft den översyn som görs skall leda till atf bestämmelsernaskärps, sä att man infe skall behöva komma i samma situation i fortsättningen. När ett företag kommer i kris hamnar deanställda alltid i eft utsatt läge, och def gäller dä atf bedöma vad som är defbästn för dem. Man har ju medgett viss flexibilitet i den arbetsräftsligalagstiftningen, just för att kunna diskutera anpassningen i en enskildsituafion. Denna flexibilitet i lagstiftningen är möjlig därför aft vi har enstark och välorganiserad fackföreningsrörelse. Som sagts är infe baraansfällningsskyddslagen ufan ocksä annan arbetsrättslig lagstiftning dispositivi vissa stycken. Den krifik som ju uttalar på denna punkthandlar egentligen om atf man på den fackliga sidan inte skulle klara av detansvar som lagstiftaren har lagt på de anställdas organisationer. Jag tror inteatt det finnsgrund för den misstanken, ufan jag menar att dessa organisationer genom sininneboende styrka har möjligheter aft leva upp fill def ansvarstagandet. Jag tror under alla förhållanden att det är klokt attavvakta den erfarenhefssummering som anställningsskyddskommittén kommer atfgöra i detta avseende. 24 (vpk); Den flexibilitet som def här har talats om harhittills utnyttjats bara av arbetsköparna. Om de fackliga organisationerna intekan ta sitt ansvar pä den punkten beror def pä att lagstiftningen infe ger demutrymme för att hävda sin mening. De borgerliga partierna har vid olikafillfällen framfört kritik mot de aktuella lagarna, som de anser vara hinderför arbetsköparnas rationaliseringar och för rätten atf fritt anställa ochavskeda arbetare. Anledningen till att min fråga väcks är självfallet enönskan att fä veta om arbetsköpare på det sätt som här har skett kan tillämpasubjektiva bedömningar av vilken arbetskraft som skall få vara kvar. Jag villfråga: Hur tror arbefsmarknadsministern att en person som arbetat på Bodaglasbruk känner inför att nu räknas till de överflödiga? De som rnan plockarbort är de äldre, de som är över 60, och de som varit sjuka. Det är de som fårgå, och det känns naturiigtvis bittert. Men det känns lika bittert för dem somfår vara kvar, eftersom de känner sig oförmögna aft göra någonfing. Mänga kommentarer har gjorts. "Det känns fördjävligt" - def är en kommentar. Jag gillar personligen infe svordomar,men i det här sammanhanget är def fakfiskt motiverat med sådana. Jag menar atf lagstiftningen är sä dåligt underbyggd afttryggheten helt kan sättas ur spel, som har skett här - när företaget harställt ultimatum. Och det måste rätts till. Någon har sagt - och def är väl också riktigt - att helaarbetsrätten fortfarande vilar på myten om tvä likvärdiga parter päarbetsmarknaden. Men de är inte likvärdiga - och därför måste lagen skärpas. Om anställningsskyddet vid inskränkning av industriföretagsverksamhet Jag förstår den bitterhet som i den härsituationen finns hos de anställda och den kluvna inställning man måste ha tillden här typen av propåer. Om man infe tillämpar lagen flexibelt är emellertidrisken aft def blir en nedläggning av hela enheten i stället för eninskränkning och att utslagningen då blir större. Det är dock inte så att man är helt försvarslös. Ettundantag från lagen förutsätter en överenskommelse med det lokala facket. Sägerfacket nej gäller alltså turordningsreglerna i lagen. Def är det rättsligaläget. Jag vill infe ha nägon mer bestämd mening i frågan om deffinns skäl aft pä något sätt ändra de lagregler som finns, förränansfällningsskyddskommittén slutfört sitt arbete. Eftersom den kommittén ärnära att slutföra arbetet finns det allt skäl i världen atf avvakta den analysman där gör. Om anställningsskyddet vid inskränkning avindustriföretags verksamhet 26KARIN (vpk); Jag vet att det skall vara ett samråd, men idef här fallet har def infe funnits något samråd, utan man har fått tvåalternativ aft välja på: antingen behåller vi dem vi vill ha kvar-och då skulle70 personer bort, tror jag-eller också lägger vi ned hela verksamheten. Vad ärdet försämrad? Då finns det ju över huvud taget inga möjligheter för denfackliga organisationen att agera! Det arbetsgivaren lägger fram som ett förslagär eft bud i en förhandling. För att det förslaget skall gälla krävs enöverenskommelse med def lokala facket. I annat fall gäller lagensturordningsregler. 28KARIN (vpk); Efter den här debatten är jag faktisktbetänksam. Jag tror aft jag måste ta tillbaka det jag sade från början, att jagtolkade svaret som posifivt. Efter vad arbetsmarknadsministern nu har sagttycker jag verkligen aft det finns farhågor för att def skall bli en försämringav lagen. 29 Arbefsmarknadsministern : Frutalman! olika tolkningar av mina inlägg är litet knepiga. Jag har sagt aft vi avvaktar vadanställningsskyddskommittén kan ge för analys och förslag fill ändringar. Sedanhar jag bara försökt beskriva hur def nuvarande rättsläget är, dvs, atf om intedet lokala facket går med på någon ändring av turordningsreglerna så gällerlagens turordningsregler, 30 (vpk): När det gäller en beskrivning av lagen villjag fala om att jag faktiskt har läst den. Som facklig förtroendeman har jagtvingats atf sätta mig in i de här lagarna. Men vad jag begärt är ett svar frånarbefsmarknadsministern på frågan om han tycker def är riktigt att man går tillväga som man gjort i def här fallet, Def kan man svara ja eller nej på, men dethar infe arbefsmarknadsministern gjort, 31 Arbetsmarknadsministern : Frutalman! Om man överlåter till parterna att i en förhandling komma överens omavsteg från lagstiftningen har därmed lagstiftaren - -sagt att maninte lägger sig i det resultat som denna förhandling utmynnar i. Då menar jagatt jag inte heller skall sätta mig fill doms över de förhandlingar som sker pådet här sättet. Skall någon ändring av lagstiftningen ske får det bliefter det att utredningsarbetet är slutfört. 8 § Svar på fråga 1980/81:231 om sysselsättningen iLidköping har mot bakgrund av attSwedish-Match-koncernen har meddelat att man lägger ner hela sin tillverkning iLidköping frågat industriministern vilka åtgärder regeringen kommer att vidtaför atf ge arbetare och tjänstemän på Starprodukter andra arbeten i Lidköpingeller i dess närhet. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Starprodukter i har ca 300 anställda.MBL-förhandlingar om nedläggning av företaget har inletts. Jag finnerdef inte möjligt att bedöma eller kommentera situafionen innan dessaförhandlingar har slutförts. Anf.33 (): Jag tackar för svaret. Jag behöver knappast säga att jagär besviken, för def var ett utomordentligt torftigt svar. Att arbetsmarknadsministernhänvisar till pågående MBL-förhandlingar ser jag närmast som en ursäkt för atthan inte kan ge ett litet fylligare svar. Nedläggningsbeslutet är en realitet,arbetsmarknadsministern. Det är alla som jobbar med den här frågan helt klarapå. Jag hade väntat mig att i svaret åtminstone få enbekräftelse på de utfästelser som regeringen har gjorf aft man i vårtlän skall få regionalpolifiskt stöd när det finns konkreta projekt - det gällerbl. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern: inte delöftena längre? Kort om bakgrunden till min fråga; Swedish-Mafch-koncernenhar alltså meddelat att den tänker lägga ner produkfionen av köksskåp ochmöbler vid Starprodukter i senast i mitten av . Över 300människor ställs därmed utan jobb. Många är och däröver. En fjärdedel ärkvinnor. Ett 20'tal familjer drabbas särskilt hårt genom att båda makarnajobbar på Står, Möjligheterna att få jobb i eller dess närhet ärtyvärr mycket små. Det är inte länge sedan en annan storkoncern, SKF, avskedadeomkring 130 av sina anställda vid , Detta har naturligtvis medverkat fillatt arbetsmarknadssituationen i nu är hårt pressad, F, n, är ca 700människor arbetslösa i . fanns det 11 jobb lediga ifillverkningsindusfrin. Flera företag har infört fredagarsvecka. Läget äralltså ytterst bekymmersamt, . Vad som framför allt har upprört de anställda och allaandra som jobbar med Starfrågan är atf företaget tänker flytta en vissmöbeltillverkning fill koncernens spånskivefabrik i i , Jagmåste säga att det är minst sagt utmanande att bära sig åt på det sättet, Atfexportera sysselsättning ur landet, när vi så väl behöver vartendaarbetstillfälle som går atf få här hemma! Frånföretagets sida säger man atf man har ett socialt ansvar i , 2 protokoll 1980/81:73-74 Men det måste väl i än högre grad gälla i , Jaghoppas verkligen att statsrådet är beredd atf vidta åtminstone den konkretaåtgärden att fa inifiativ till att regeringen talar med företagsledningen ochfär den pä andra tankar. Det finns enligt de anställdas bedömning goda tekniskamöjligheter atf fortsätta med den här delen av möbeltillverkningen. SIF-klubbenhar styrkt deffa i en snabbutredning. Vissa exportmarknader växer, ochlänsstyrelsen och utvecklingsfonden är beredda att medverka. Jag delar bedömning atf vibehöver vartenda arbetstillfälle som går atf behålla eller skapa i Sverige.Bästa sättet att tillförsäkra oss def är att bedriva en ekonomisk politik somökar konkurrenskraft, och det är ju vad regeringen ägnar sig ät. Jaghoppas att den politiken också fty stöd, sä att vi når målet afttillverkningsindustrin återigen är på offensiven och växer fill. tycker jag infe aft man skall ge sig in på atf bedömaen situation som är under förhandling. Men vet ju att det finns enutbyggd apparat som sätts i gång när en nedläggning av större omfattning på denlokala arbetsmarknaden är ett faktum - samrädsgrupper, arbetsförmedlingens sättatt arbeta, etc. De löften som har ställts uftidigare om att ge stöd för projekt som kan finnas inom näringslivet i länetgäller naturligtvis fortfarande. 35JAN (): Jag tackar för beskedet när def gällertidigare utfästelser om regionalpolitiskt sföd. Självfallet delar jag dock intestatsrådets uppfattning atf man bedriver en ekonomisk politik som gynnarsysselsättningen. I har det låga bostadsbyggandet fått mycketallvarliga konsekvenser för sysselsättningen, eftersom byggmaferialindustrinutgör en förhållandevis stor andel av industrin. Länsstyrelsenslekmannasfyrelse har för fre månader sedan försökt fästaarbetsmarknadsministerns uppmärksamhet på det förhållandet, men har ännu intefått någon reaktion på sin framställning. Man väntar sig detta, Stars koncernledning har gett två skäl tillnedläggningsbeslutet. För det första har det låga bostadsbyggandet i landetgett en vikande marknad, och här kan man kanske förstå företaget. Fördel andrahar kommunen inte ställt upp och köpt fabriksbyggnaderna; summan 30 milj. kr.har nämnts. Det tycks bli allt vanligare att inte minst stora koncerner på defhär sättet utövar utpressning på kommuner. Jag hoppas att statsrådet delar minuppfattning att eft sådant agerande måste starkt fördömas. Till slut upprepar jag min fräga, omarbetsmarknadsministern är beredd atf ta initiativ fill att regeringen talarmed koncernledningen och försöker få den aft ändra planerna atf flyttaarbetstillfällen ur landet. Det är verkligen någonting som vi begär avregeringen. Jag skall gärna ta ett samtal medföretagsledningen för att förhöra mig närmare om bevekelsegrunderna för de härförslagen till beslut. Men vi utövar ju ingen påtryckning på enskilda företagfrån statsmakternas sida, om vi inte har något atf förhandla om. Skall vi inteha en genomreglerad ekonomi, är det enda sättet aft behälla arbetstillfällena iSverige aft se till, att svensk industri blir mera konkurrenskraftig. Men ärdef otillbörliga skäl som ligger bakom det här beslutet, så skall jag gärnauttrycka min mening om det. Läget på bostadssidan hade jag anledning att i går ha endiskussion om här i kammaren. Regeringen är beredd atf, om det står lämpligamedel till finnandes, sfimulera igångsättningen av bostadsbyggen. Dock finnsdet en viss överkapacitet i byggmaterialindustrin, och det nödvändiggör ändå enviss strukturomvandling i branschen. Vad gäller det akuta sysselsättningsläget i länet finnsutrymme i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för att hjälpa upp densituationen. 37 (): Det utrymmet är alldeles för litet i vårt län;vi har fått 5 miljoner av 1 miljard till bl, a, beredskapsarbeten, I den månman tänker vidtaåtgärderföratfökabosfadsbyggandet, vill jag verkligenunderstryka att det är angeläget för vårt län. Statsrådet säger atf def kanske infe finns någonfing attförhandla om med Sfär. Men kan man förhindra flyttningen av möbeltillverkningenfill , skulle man kanske kunna rädda ett 70-fal anställda. I Lidköpingfinns tekniken, där finns utrustningen och där finns framför allt väldigt mångamänniskor, arbefsmarknadsministern, som vill ha arbete och inte understöd. 9§ Svar på fråga 1980/81:234 om verksamheten vid 38Arbetsmarknadsministern : Fru talman! harfrågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förhindra attSamhällsföretag genom sin lönesäftning bedriver osund konkurrens omarbetskraften samt på vilket sätt jag tänker öka möjligheterna för handikappade- i förhållande fill helt friska - aft få anställning inom Samhällsföretag. Samfiiga platser för skyddat arbete disponeras avarbetsförmedlingen som anvisar sökande arbetshandikappade fill de regionalaföretagen. beslutar också om lokaliseringen av verkstäderför skyddat arbete. För atf få skyddat arbete krävs att den sökandesarbetsförmåga är sä nedsatt att arbetsplacering på den reguljäraarbetsmarknaden inte varit möjlig. Man skall då också ha prövat möjligheternaatt genom särskilda stödåtgärder som tekniska hjälpmedel, arbetsanpassningeller anställning medlönebidrag underlätta anställning. finns dock, särskilt i skogslänen, anställdavid verksfäderna som i första hand infe fått sitt arbete på grund av handikapp.Detta sammanhänger med atf Samhällsföretagsgruppen vid starten den 1 januari1980 också överfog de s. k. industriella beredskapsarbetena som AMS tidigaredrev för att sysselsätta arbetslösa. Dessa industriella beredskapsarbetenomvandlas nu fill verkstäder för skyddat arbete. På grund av lågpersonalomsättning, olämplig produktsammansäftningoch lokalutformning etc, fårman dock räkna med en ganska lång övergångstid innan denna förändring kan varagenomförd. Före Samhällsföretags start fanns det vid skyddadeverkstäder, industriella beredskapsarbeten, kontorsarbefscentraler ochhemarbete ett fiotal olika löne- och anställningsavtal med sinsemellan högstolika villkor. Genom statsföretagens förhandlingsorganisation, SFO, träffades ibörjan av 1980 ett mer enhetligt avtal. Detta avtal ansluter till SFO:shuvudöverenskommelser inom LO-området, Ett enhetligt avtal valdes därför aftdet vid verksfäder för skyddat arbete som regel finns en mycket blandad produktion. Även om lönesättningen totalt sett således infe är högreinom så kan de individuella lönerna avvika såväl uppåtsom nedåt vid jämförelse med andra företag. 39GULLAN (): Jag ber atf få tacka arbetsmarknadsministernför svaret, som tyvärr lämnar en del frågetecken kvar, Samhällsföretag diskuteras ju ganska ofta här i riksdagen.Oftast har frågan om osund konkurrens vad gäller marknadsföring och prissättningdiskuterats. Och förvisso är mycket övrigt att säga om dessa problem. Men jaghar tagit upp frågan ur en annan aspekt, nämligen företagets lönepoli-fik. Bakgrunden till min fråga är aft sex personer i norraVärmland indirekt blir arbetslösa på grund av Samhällsföretags lönesäftning.Efter en vild strejk och uppsägningar från de anställda, beroende på atfSamhällsföretag alldeles i närheten kunde erbjuda högre löner än det enskildaföretaget, har en företagare i beslutat flytta sin verksamhet tillannan ort. Def är väl att märka atf företaget i fråga betalade löner som lågbetydligt över gällande avtal - men med Samhällsföretag kunde man infekonkurrera! I det här fallet var det särskilt tragiskt atf defenskilda företaget flyttade sin verksamhet från orten, eftersom man hade långtframskridna planer på en utökning av verksamheten. Och arbetsmarknadsministern,som ju själv är värmlänning, vet ju lika väl som jag hur ont def är omarbetstillfällen i , Jag vill nu inte stå och påstå att lönesättningengenerellt är för hög vid Samhällsföretag, Men nog är det anmärkningsvärt aftlönesättningen är lika hög över hela landet, oavsett bransch och oavsett vadavtalen på den allmänna arbetsmarknaden ger. Det blir ju omöjligt för företagutan statliga subvenfioner att konkurrera på de villkoren, Samhällsföretag ärju subven- fionerattill , om man räknar fasfighetsfondens omkostnader. har jag med fillfredsställelse läst i budgetpropositionenatt arbetsmarknadsministern avser att göra en översyn av Samhällsföretagsverksamhet. Det är utmärkt. Jag vill därför ställa en direkt fråga; Kommerdenna översyn också att omfatta lönesättningen? Jag har också frågat om de handikappades möjligheter atf iökad utsträckning få arbete vid Samhällsföretag. Det är en primär uppgift förSamhällsföretag, men tyvärr är möjligheten för nya grupper handikappade att fåarbete vid Samhällsföretag mycket liten vid de värmländska företagen inomgruppen, och jag förmodar att det är så på övriga håll i landet också. Detberor delvis på atf bara av de anställda över huvud taget kommer ut påallmänna arbetsmarknaden och aft de i beredskapsarbete tidigare anställda harfått stanna kvar - precis som arbefsmarknadsministern också påpekat i sitt svar- när Samhällsföretag startade. Dessutom är produkfionen vid flera av företagenej alls anpassad för handikappade. Ytterligare en fråga; Kommer översynen att omfatta även dehandikappades möjligheter aft över huvud taget få arbete vid Samhällsföretagoch deras möjligheter till en ökad återanpassning till den reguljära arbetsmarknaden? Det är alldeles riktigt som , att Samhällsföretag ofta diskuteras här i kammaren. För def mesta äranledningen till en sådan diskussion händelser eller förhållanden som råddeföre , dvs. när den nya organisationen kom till. En avanledningarna till omorganisationen och bildandet av Samhällsföretag var justförhållanden av det här slaget: en konkurrens som kunde betecknas som osund,såväl mellan andra företag och skyddade verkstäder som mellan olika skyddadeverkstäder. Den nya organisation som vi nu har håller på aft kommatill rätta med åtskilliga av dessa problem. Men precis som alla andra reformerhar naturligtvis denna aft trampa ur sina barnskor.