prot · G40946 · 1980-12-31 00:00:00 — Man sätter inte i gångnågot lika lätt som man med några raska penndrag kan stryka ut det! Jag har inget yrkande mot ett enigt utskott.Men jag har en stilla förhoppning att någon från departementet ägnar sig åt enstunds genomläsning av kammarprotokollet. Del kan ju hända att man då, justhär, finner ett utmärkt alternativ till sitt eget sparmål vid universitet.I så fall finns det möjlighet för regeringen all låta samhällsplanerarlinjensresurser leva vidare vid i i avvaktan på vadAU-utredningen kommer fram till. Del är f. ö. inte vare sig nödvändigt eller i den nyahögskolelagens anda att alltför myckel detaljreglera inom utlagda ramar förlandels universitet och högskolor. Del finns faktiskt både kunskap och förståndute i regionerna för all göra egna prioriteringar. Och i det här fallet kan delske utan prestigeförlusl för vare sig utskottet eller regeringen. Propositionenär i detta avsnitt skriven med tillräckligt runda svängar! I detta anförande instämde (). 83ANDERS HOGMARK (m): I proposition 1980/81:20, i den del som avserhögskoleväsendet, har regeringen föreslagit besparingar inom högskolan iVäxjö. a. föreslogs nedläggning av nialematikerlinjen i syfte all åstadkommaen besparing om ca . I en trepartimotion, 1980/81:70, har jagtillsammans med tre andra ledamöter pekat på viklen av alt bibehålla dennautbildning vid högskolan. För alt möjliggöra detta har vi pekat på alternativamöjligheter att ändå totalt uppnå det sparmål regeringen åsyftat. Det är med tillfredsställelse som vimotionärer nu konstaterar att utskottet i sin behandling av frågan beslutattillstyrka motionen och därmed uttala sig för att bibehålla malematikerlinjen iVäxjö. Vid en ytlig betraktelse kan det måhända förefalla som om denna linjeinte skulle ha någon större betydelse. Del direkta antalet studerande är trotsallt ganska blygsamt, vilket dock delvis kan förklaras av alt linjen varit igång endast två . De studerande har dock stannat kvar vid denna linje istörre utsträckning än vad som varit förhållandet vid andra universitet ochhögskolor. Avhoppen har varit färre, och det kan måhända tyda på god kvalitet iundervisningen i Vä.vjö. Men malematikerlinjen ulgören förutsättning-jag villnästan säga absolut förutsättning - för att man skall kunna erbjudaalternativa korta kurser av mer specialiserad karaktär inom dataområdet vidhögskolan i . Därför vill jag vidga perspektivet något och i utskottets bifallsyrkandetill motionen se en uttalad vilja all via högskoleväsendet aktivt bidra tillden ökade satsning på naturvetenskap och teknik som - enligt samstämmigabedömare - krävs i del här landet. Jag tycker, herr talman, alt professor slulappellvid Ingenjörsvelenskapsakademiens mottagning för någon vecka sedan för ossriksdagsledamöter var en klar bekräftelse på all en bred satsning påkreativitet, naturvetenskap och teknik utgör en förutsättning för vårt framtidavälstånd. I jämförelse med övriga högskolor är högskolan i enprofilerad högskola. Södra högskoleregionen har troligen den starkasteprofileringen på sina utbildningsorter. Utvecklingen har medvetet drivits såall olika yrkesulbildningssektorer samarbetar i eii tvärvetenskapligutbildning. Innovationer och nytänkande stimuleras. Sektorisoleringen, somtyvärr är så vanlig vid de stora lärosätena, motverkas någorlunda effektivt. i enlighet med regionslyrelsensintentioner, helt inriktats mot datateknik, elektronik och digitalteknik. Stortarbete har lagts ned på att skapa en utbildning som är attraktiv påarbetsmarknaden. Detta har man lyckats väl med. då alla som genomgåttutbildningen har fåll arbete mycket snabbi därefter. Ett nära och fruktbart samarbetehar utvecklats med den mycket omtalade småföretagarutbildningen. För , som utgör ett naturligt centrum i sydöstraSverige, är det av utomordentlig vikt alt utskottet nu slår vakt om den bas förnaturvetenskaplig utbildning som högskolans nialemalikerlinje utgör. Inom en10-12-milsradie från högskolan'finns 3 000 ä 4 000 tillverkande Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. företagoch nära dubbelt så många serviceföretag. En härlig, kreativ, klurigSmålandsanda råder i flertalet såväl stora som små företag. Man är nyfiken , intresserad av ny teknik,nya produktionsmetoder, nya produkter. Jag vill, herr talman, myckel starktunderstryka att datateknikens skiftande möjligheter kommer att vara en stortillgång i detta näringsliv , och därmed också för denregionala utvecklingen. På olika sätt bör vi därför gemensamt - via samhälletsutbildningssystem, näringslivets utbildning samt via de fackligaorganisationernas bildningsverksamhet - skapa ökat intresse och förståelse förexempelvis mikrodalortekni-kens enastående möjligheter, inte minst försmåföretagsamheten. Vad vi behöver är inte mindre av naturvetenskapligutbildning ulan mera - mera av en god utbildning med god tillgänglighet föranvändarna i.landets olika delar. Genom att bibehålla och utveckla denna vid högskolan iVäxjö skapar man bättre förutsättningar för grund-, fort- och vidareutbildningför bl. a. de anställda i regionens företag. Samhället kan på detta sättsmidigt och praktiskt i ökad utsträckning lösa företagensdatautbildningsproblem. Omfattande resor till andra, längre bort belägnahögskoleorter med därtill hörande ökade resekostnader, produktionsbortfall ochökade krav på samhälleliga studieslödinsalser kan undvikas. Del är en godhushållning med samhällets, näringslivets och enskilda individers resurser. Låt mig avsluta mitt inlägg här i kammarenmed alt uttrycka min och mina medmotionärers glädje över utskottets positivainställning till den naturvetenskapliga utbildningens betydelse för högskolan iVäxjö under 1980-talel. Det är en glädje som delas av många-studerande, lärare,näringslivet inkl. de fackliga organisationerna samt givetvis högskolansstyrelse. Jag är övertygad om att utskottetsuppfattning kommer att fungera som en utomordentlig stimulans för en fortsatt intensivutveckling av malematikerlinjen i . Jag är förvissad om att spridning ochtillämpning av den moderna datatekniken inom regionens näringsliv då kommer allstå i centrum, till gagn för en positiv regional utveckling. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanpå samtliga punkter. 84ULLA (): ställde jag en fråga tillstatsrådet om lärarnas möjligheter till fortbildning i frågorkring jämställdhet, alkohol, narkotika, tobak och invandrarfrågor. harjag fått ännu ett svar. Man skall inte bara dra in särskilda medel till dettaoch lägga in det under personallagsutbildningen - nu skall man gå ett steglängre och förändra personallagsutbildningen. Oron sprider sig igen pålänsskolenämnder och bland skolledningar. av skolans samlade personalhar fåll den nya utbildningen, och del kommer alt ta innanutbildningen är genomförd. Jag vill säga till : Hur skall lärare kunnafölja med i utvecklingen, när del inte satsas på fortbildningen? Dessutom kan man diskutera riktigheten i att lägga allpersonallagsutbild-ning till icke schemabunden tid, vilket utesluter denutbildningsform som internaten bjuder på, när det gäller för olikapersonalkategorier att verkligen lära känna varandra och öka möjligheten tillsamarbete. Det har såvitt jag vet inte fackorganisalionerna varit med och haftsynpunkter på. Deras synpunkter ansågs ju på vissa håll väga så tungt när detgällde indragningen av särskilda fortbildningsbidrag. Därföryrkar jag bifall till reservation 4. Egentligen är det närmast de socialdemokratiska motionerna52 och 53 som fått mig att begära ordet. Motion 52 angående malematikerlinjenär inte mycket mer att orda om - utskottets välvilliga behandling visar hurrätt vi hade när vi ansåg att sparpropositionen gått litet väl godtyckligt framnär det gällde högskolan i . Det byte som de borgerliga i sin motionföreslog, med indragning av förskollärarutbildning på vissa platser, får vi nuacceptera, för om ungdomar utbildas till yrken utan att kunna få arbete efterutbildningen, måste man se över situationen. Men den motivering som finns när del gällerförskollärarutbildning hade också bort gälla speciallärarutbildningen, fastäntvärtom, eftersom vi vet att vi på inget område i har så stor brist påutbildade speciallärare som i , och . Inte hellerde skäl som anförts om regionalpolitisk inriktning på förläggningen avutbildningen kan motivera att man flyttar en utbildning bara eftertidigare beslut. Sysselsättningen har inte ökat, utan katastrofallförsämrats. De ungdomar i sydöstra som vill vidareutbilda sig skulle,om sparplanen blivit verklighet på alla punkter, ha fått en mycket försämradsituation. Behovet är störst i sydöstra . möjlighet att genomföra hela speciallärarutbildningen iVäxjö. var utbildningen under den sista terminen förlagd till Malmö.Ett stort och viktigt arbete förenat med stora kostnader har nedlagts för attfå en till den nya skolan anpassad speciallärarutbildning. Denna skulle nu utanföregående diskussion tas från och läggas till , där mantydligen inte heller var förberedd på förslaget. Det verkar som att läggapussel - i slutänden kan det visa sig att det var fel bit man tog. Reservationen 6 innehåller en mening där det står"att utbildningen kan behöva ses över och förändras" men att man tilldess kör vidare med intagning också 1981/82. Jag kan ansluta mig till denreservationen med förhoppning om all det utskottet skrivit på s. 24 och som bl.a. skrivit under på skall underlätta för att inomramen för högskoleenhetens resurser av platser kunna fortsätta sin utbildning idet för dessa delar av landet så nödvändiga specialläramtbildningsområdet. Det har sedan sparplanen lades fram sagts altden inte skall drabba de svagaste, men även på punkten omspeciallärarutbildning drabbas de svagaste. Jag och många med mig kunde intetro att en skolminister vars parti så starkt kritiserat den svenska skolansförmåga till undervisning skulle Besparingar i statsverksamheten, m. m. 6 protokoll 1980/81:46-7 Besparingar i statsverksamheten, m. m. minska påmöjligheterna att även i detta avseende ge barn en chans till god läs- ochskrivförmåga. Alt behovet av baskunskaper är stort behöver understrykas.Därtill kommer den ökade oron bland störda elever, resurserna begränsas, hjälpenminskar. Och ropen på bättre resultat kommer att öka. Man måste bryta en ondcirkel, inte bara se till att man snurrar fortare i den! Jag vill säga till att det inte är baraarbetarklassens barn som har fått minskade resurser i skolan. Det är ocksåmånga fler som skulle ha behövt mera hjälp tidigare. De har inte levt över sinatillgångar och har ingenting att spara. Till skulle jag vilja säga: Kanske har vikontakt med både folket och verkligheten, men det är inte så lätt på alla hålli landet att bara gå utanför skolans dörr och göra studiebesök. Vi har längreavstånd än så. Mom. 1 (statsbidragen till m. m. ochgymnasieskolan) Reservation 1 av m. fl. bifölls med 158 röster mot157 för utskottets hemställan. Mom. 2 (förstärkningsresursen m. I en förberedande votering biträddes reservation 2 av StigAlemyr m. fl. med 148 röster mot 18 för motion 104 av m. fl. 149 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 168röster mot 144 för reservation 2 av m. fl. Mom. 3 (basresursmedeltalet på mellanstadiet) Vid votering medelst rösträkning avgavs 157 röster förutskottets hemställan och 157 röster för reservation 3 av m. fl. Kammaren beslöt med 157 röster att belänkandet i desshelhet skulle återförvisas till utskottet. 157 röster avgavs för att momentetskulle avgöras genom loltning. 13 § Besparingar i statsverksamheten, m. m. belänkande 1980/81:14 om besparingar istatsverksamheten, m. m. 1980/81:20). I fråga om detta belänkande hållesgemensam överläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningenfår yrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. Vårt land befinner sig i en allvarligekonomisk situation. Enbart kostnaderna för oljeimporten börjar nu närma sigsamma storieks- ordningsom - för att ta ett exempel - den samlade kostnaden för folkpensioneringen.Folkpensionsanslaget är den i särklass största budgetposten i statsbudgeten.De åtgärder som vidtagits för att hålla sysselsättningenuppe inom landet - bl. a. för varven till en kostnad av ca 18 milj. kr. - harockså medfört stora åtaganden inom den svenska ekonomin. Oljenotan, dvs. kostnaden för aft importera olja, uppgår iår till ca . Det är många som försöker kringgå dennarealitet när problemen i samhällsekonomin analyseras. Men faktum är attoljenotan tar växande resurser i anspråk. Oljenotan inkränklar på såvällöneutrymmet som utrymmet för sociala reformer. Det är framför allt de stigande oljekostnaderna somorsakat växande underskott i bytesbalansen . I alla oljeimporterande länderhar man likartade problem. Och man är medveten om detta förhållande. I länder som , , och Frankrike-för alt nämna några exempel - diskuteras denna situation, och åtgärder avvarierande slag föreslås oavsett politiska majoritetsförhållanden. Men när man lyssnar till den svenska debatten så somoppositionen för den, får man intrycket alt energiimporten inte är någotproblem- det är bara regeringen som gör fel. Den är dock mycket medveten om attskyndsamma åtgärder är nödvändiga för att stabilisera ekonomin. Dessa åtgärdermåste utgå från olika sammanfallande målsättningar: Vi måste inse att vi lever i en värld av begränsaderesurser. Vi kan inte leva över våra tillgångar . Vi måsteminska oljeberoendet, öka insatserna för att spara energi och utveckla dealternativa inhemska energikällorna. Vi måste effektivisera mycket av samhällsverksamheten. Påden statliga sidan måste vi förenkla regler och regelsystem och minskabyråkratin. En sådan utveckling kan också göra våra trygghetssystem meraheltäckande än och för medborgarna medföra stora förbättringar. Vi måste få en ökad aktivitet i ekonomin. Detta är svårt ien tid med vikande internationell konjunktur och i ett läge där praktiskt tagetalla länder i världen har en väsentligt högre arbetslöshet än . Vi måstei detta syfte även använda vår offentliga sektor - vår gemensamma sektor - somen hävstång i arbetet för alt utveckla vår inhemska ekonomi. Vi måste minskaökningstakten för våra utgifter. Den höga utlandsupplåning vi har är inteönskvärd. Alla som har en egen plånbok och en egen ekonomi vet att det inte gåralt i längden leva av lånade pengar. Delta är för vårt land en fråga omsolidaritet med kommande generationer. Vi lever trots allt i ett land med denkanske högsta materiella levnadsstandarden i världen. Men det är också fråga om solidaritet med människor i våromvärld, där en majoritet inte ens i sin fantasivärld kan föreställa sig denstandard vi har. Vi måste la vårt ansvar nu och inte vältra över bördorna påandra. Vi måste med andra ord leva efter våra tillgångar. Dagens diskussiongäller främst omfattningen av och inriktningen på de Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. sparåtgärdersom är aktuella och som har lagts fram av regeringen i proposition 20. Alla som känner den sociala sektorns omfattning i Sverigevet att det är svårt att diskutera hushållningsåtgärder som inte alls berör densociala sektorn och socialförsäkringssystemen. Men alla som känner elementära ekonomiska samband vetockså att om vi avslår från att vidta nödvändiga åtgärder, då hotasverkligen våra sociala trygghetssystem. Det finns exempel på länder som harskjutit problemen framför sig i stället för att vidta förebyggande åtgärder. Idessa länder hotas såväl sociala trygghetssystem som realinkomster ochsysselsättning. Besparingsarbetet inom socialdepartementetsverksamhetsområde har haft en klart jämlikhelsbetonad utgångspunkt. Åtgärdersom påverkar alla måste kompletteras med ett förstärkt skydd för de sämstställda eller ekonomiskt utsatta grupperna. När den urtima samlades för alt besluta om enhöjd moms fattades också beslut om höjda barnbidrag. Över huvud laget har 1980präglats av en mycket stark ökning av insatserna på del familjepolitiskaområdet - genom höjningen av barnbidragen, genom utbyggnaden avföräldraförsäkringen med tre nya månader som stöd till vården av små barn ochgenom utbyggnaden av barnomsorgen, som till stor del finansieras med statligamedel. I sparpropositionen föreslås nya regler införas omberäkningen av basbeloppet. De nya beräkningsgrunderna innebär att vidindexberäkningen bortses från indirekta skaller, tullar och avgifter samtförändring av energipriser. Folkpensioner och andra basbeloppsanknutnatrygghetssystem kommer även efter denna förändring alt fortsätta att öka, men ien något långsammare takt. För del har en förutsättningför att acceptera den nya beräkningsmetoden varit att motsvarande förändringskall ske i basenheten i indexregleringen av skatteskalorna. Så har ocksåskett. Förändringen av basbeloppet i socialförsäkringssystemet har alltså sinmotsvarighet i förändringar av indexregleringen av skallesystemet. En annan förutsättning har varit all utbyggnaden avpensionstillskotten fortsätter. Pensionstillskotten som utgår till pensionärermed enbart folkpension och/eller låg ATP har höjts avbasbeloppet. har redan beslutatom höjningar av pensionstillskottenden med . för en folkpensionärmed enbart folkpension. Regeringens avsikt är alt återkomma till medförslag till ytterligare utbyggnad av pensionstillskotten fr. o. m. den 1 juli1982. På detta sätt sker en fortsatt standardhöjning för alla depensionärer som enbart har folkpension och låg ATP. Även på denna punkt haråtgärderna en klar fördelningspolitisk inriktning. Den ändrade beräkningen avbasbeloppet kommer i vissa fall att medföra all fler personer än kommeratt omfattas av försäkringen, som en följd av att den nedre gränsen förtillhörighet till försäkringen sänks. Det gäller t. ex. förhandikappersättningen. innebär enökad grundtrygghet för fler grupper försäkrade. Regeringen kommer som tidigare anmälts att med storuppmärksamhet följa effekterna av basbeloppsförändringen för olika grupper.Likaledes kommer regeringen att föreslå vissa förändringar för att tillgodoset. ex. de handikappade. I den s. k. besparingspropositionen föreslås vidare vissaförändringar i det system som reglerar statsbidragen till kommunerna förkommunala bostadstillägg för pensionärer. Förändringarna har även här enfördelningspolitisk profil. Pensionärer med enbart folkpension berörs inte,medan det däremot sker en snabbare avtrappning av KBT för pensionärer medsidoinkomster. Regeringen har föreslagit vissa höjda avgifter förläkemedel m. m. Förslaget är kombinerat med en särproposition, som riksdagenkommer all behandla , med förslag till införande av ett särskilthögkostnadsskydd för personer med höga läkarvårds- och läkemedelslaxor. Förslaget är så utformat att det speciellt gynnarflerbarnsfamiljer och människor som ofta behöver läkarvård, medicin ochbehandling. Även här finns alltså en klar fördelningspolitisk profil och enjämlikhetsprofil. I regeringsförklaringen sägs all kravenpå en socialt medveten fördelningspolitik är särskilt vikliga dåsamhällsekonomin ställer krav på återhållsamhet. Regeringen har levt upp tilldenna målsättning vid utformningen av propositionen 1980/81:20. Från oppositionen säger man att visst måste vi spara, menman är inte beredd att acceptera generellt verkande åtgärder av det slag somregeringen föreslagit. Låt mig då peka på de långsiktiga effekterna avnuvarande utveckling beträffande pensionerna. ökar utbetalningarna från ATP med inte . De sammanlagda utbetalningarna kan beräknas till 19 miljarder kronor.Nästa år stiger utbetalningarna ytterligare till ca -alltså en fortsatt kraftig ökning. Ökningstakten i utbetalningarna är så snabb alt vi redan1982 kan förutse att utbetalningarna kommer att överstiga de inflytandeavgifterna till AP-fonden. 1 slutet av kommer inflytande avgifterplus förränt-ningen av fondkapitalet inte längre att räcka till för att täckautbetalningarna av ATP-pensioner. I detta läge minskar AP-fonden snabbt. Denna utveckling måste förebyggas av flera skäl och påfler sätt. Skälen är att AP-fonden spelar en viktig roll för att garantera delångsiktiga pensionsutbetalningarna, den bidrar aktivt till att stabilisera vårekonomi och den bidrar till att finansiera angelägna investeringar i samhälleoch näringsliv. Sätten att förebygga denna utveckling måste också varaflera. Vi kan tvingas till ett ökat avgiftsuttag utöver det som är beslutatunder , vi måste eftersträva en högre avkastning på fondkapitalet ochvi måste naturligtvis försöka hejda inflationstakten, som i sig är ettallvarligt hot mot AP-fonden och mot hela ATP-systemet. Vi kan notera att den föreslagna förändringen av grunderna för att Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, rn. beräknabasbeloppet verkar i förebyggande riktning när det gäller AP-fondens fortsattaexistens. Den som framställer basbeloppsförändringen som ett hot motATP-systemet har inte tillräckligt satt sig in i de långsiktigt verkandefaktorer som i sig kan vara ett hot mot ATP-systemet. Basbeloppsförändringenförebygger en snabb urholkning av ATP-systemet i framliden och tryggar framtidapensionsutbetalningar. Många av socialförsäkringssystemen förutsätter att vilever i en expansiv ekonomi med ständig tillväxt och en låg inflationstakt.Därför är den ekonomiska politiken och inflationsbekämpandet viktiga ochlångsiktigt verkande åtgärder för att klara trygghetssystemens framtidautveckling. måste vi betona att tryggheten på det socialaområdet inte enbart berör transfereringarna till hushållen. Enbartsjukvårdssektorn tar nu i anspråk av bruttonationalprodukten. En växandeandel av sjukvården disponeras av pensionärsgruppen. Av sammanlagt i den slutna sjukvården upptas inte mindre än 28 miljoner av de 1,9miljoner pensionärer som finns i . har liksom regeringen och de bådakommunförbunden varit överens om att prioritera barnomsorg, äldrevård ochlångtidsvård. Sparpropositionen handlar också om våra möjligheter attfullfölja dessa prioriteringar. För de äldre, för de sjuka, för dehandikappade och för barnfamiljerna är det det samlade stödet från samhälletsom är avgörande för deras välfärd och för livskvaliteten i deras tillvaro.Detta förhållande har varit utgångspunkten för regeringens arbete. Arbetet harinriktats på att skapa en helhetssyn av situationen för människorna i vårtsamhälle, särskilt för dem som behöver samhällets stöd i högre grad än andra. Jag upprepar att om vi väljer att skjuta våraekonomiska problem framför oss, så kommer vi inte att kunna klara våra socialabehov och åtaganden och i övermorgon på det sätt som vi vill.Framtidens dom kommer i så fall att bli hård mot den generation som levde somom den var den sista och vars barn får överta skulderna. Det talas ibland i den politiska debatten om socialnedrustning i . Den som använder det uttrycket känner situationen iSverige dåligt. Knappast något land i världen har en så stor social sektor somSverige. Den sociala sektorns andel av samhällsekonomin ökar . Låtmig ge ett mycket konkret exempel på detta. I budgetpropositionen för innevarande budgetår beräknas desammanlagda pensionsutbetalningarna från folkpension och ATP till 49,9miljarder kronor. En beräkning av utbetalningarna för /82 visarpå nära . Oavsett hur man räknar och jämför medpenningvärdeutvecklingen och i annat avseende, så måste man konstatera attpensionsulbetalningarna tar en ökad andel av samhällsekonomin i anspråk också ifortsättningen. Detta är något helt annat än social nedrustning. Det är ensocial upprustning. Det är något helt annat än sänkta pensioner. Del är enfortsatt höjning av pensionerna, men en höjning i en något långsammare takt änhittills. Det är fråga om att ta ansvar för den äldre generationen och ge dendet stöd som den behöver, den generation som har varit med och byggt upp Men det är också fråga om att ta ansvar för alla generationeri samhället, så att det samlade ekonomiska utrymmet i tillväxten kan komma ävenaktiva generationen till godo.