prot · G409134 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:134 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Planering och anslag för det militära försvaret, m. m.(forts.) Fortsattes överläggningen om försvarsutskottets betänkande 1980/ 81:19. 55ULLA (): Jag skall i mitt anförande i korthet berörasäkerhetspolitiken, frivilligorganisationerna och lekmän i försvaret påregional och lokal nivå. Först vill jag gärna citera en gammal målsättning för densvenska säkerhetspolitiken. Citatet är ett riksdagsuffalande , somsedan bekräftats av riksmötena såväl 1972 som 1977. Inte heller den nu sittandeförsvarskommittén har funnit anledning att ändra på detta uttalande, som lyder: säkerhetspolitik, liksom andra länders, syftartill att bevara landets oberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål bör därför varaatt i alla lägen och i former som vi själva väljer trygga en nationellhandlingsfrihet för alt inom våra gränser bevara och utveckla vårt samhälle ipolifiskt, ekonomiskt, socialt och kulturellt och varje annat hänseende eftervåra egna värderingar samt i samband därmed utåt verka för internationellavspänning och en fredlig utveckling. De nu citerade meningarna utgör alltså en övergripandemålsättning för vår säkerhetspolitik varom vi varit och är eniga. Dennamålsättning, som i flera undersökningar visat sig ha ett starkt stöd hos enöverväldigande majoritet av svenska folket, har en aktiv prägel. säkerhetspolitik syftar fill att bevara landelsfrihet och oberoende. Säkerhetspolitiken formas genom ett samspel mellanutrikespolitik, bistånds- och handelspolitik, försvarspolitik ochnedrustningsinsalser i internationella sammanhang. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. Den konsekventa alliansfria politik som för ifred, syftande fill neutralitet i krig, torde även i framfiden vara bästasättet för oss att stå utanför stormaktskonflikfer och att bidra till internafionellavspänning. Den svenska säkerhetspolitiken måste föras med fasthet såatt målen infe kan ifrågasättas. hållning spelar en viktig roll föratt vidmakthålla stabiliteten i det nordiska området. Väsentliga förändringar ivärt försvar skulle kunna rubba den säkerhetspolitiska balansen i . De cenferpolifiska ledamöterna i utrikesutskottetframhåller i en motion att uttrycket säkerhetspolitiska förpliktelser ibudgetpropositionen inte får tolkas så, att skulle ha någon bindandemuntlig eller skriftlig överenskommelse med en eller flera utomstående parter,i vilken vi skulle åta oss att vidta den ena eller andra åtgärden, om denutrikespolitiska situationen förändras i en eller annan riktning. En sådantolkning har självklart inte avsetls av regeringen, säger motionärerna. Som framgår av centermotionen kan ordet förpliktelsermöjligen missförstås. Jag tycker därför det är bra att utskottet slår fast,att del inte råder någon motsättning mellan vår beslutsamhet alt slå vakt omSveriges säkerhet och vår vilja all ta hänsyn till de övriga nordiska ländernasintressen och till den hävdvunna säkerhetspolitiska situationen i . Några förpliktelser i form av traktater eller andrabindande löften atf fa sådana hänsyn finns självfallet inte. Det råder intenågra delade meningar om svensk säkerhetspolitik. Ansvaret för fortsatt lugnoch stabilitet i det nordiska området vilar såväl på oss som på våragrannländer och på andra stater som skulle kunna påverka utvecklingen där. Sverigetar sitt ansvar genom atf föra "en konsekvent neutralitetspolitik ochgenom att upprätthålla ett försvar som även kan medverka till fredoch stabilitet i det nordiska området". Del senaste var ett citat urbetänkandet. Jag uppskattade den diskussion som fördes föremiddagspausen , där def aktuella begreppet 'Törplikfelser"ventilerades och dess innebörd klarlades. Jag tror aft motionen på den punktenhar fyllt ett visst syfte. Vi har fått möjlighet atf samtala med varandra om huruvidadef kunde finnas någon annan innebörd i begreppet "förpliktelser" änden som vi varit vana vid. Jag anser aft det före middagspausen reddes uf attså inte är fallet, och def tycker jag är bra. I reservation 5 från utskottets socialdemokratiskaledamöter behandlas frågan om lekmän i försvaret på regional och lokal nivå.FLU - försvars-maklens ledningsufredning - har i sitt slutbetänkande sagt attett lekmannainflytande inom försvarsmakten kan få positiva effekter såväl förförsvarsmakten som för samhället som helhet och rekommenderar därförförsöksverksamhet vid ett begränsat antal förhand. Inom menar vi i likhet med utredarna att deninsyn i och det kunnande om försvaret som lekmän på lokal och regional nivå kanfå säkerligen har stor betydelse ur flera synpunkter. Utskottsmajoritetenställer sig också positiv till utredningsförslaget om elt begränsat försök medlekmannainflytande på de här berörda nivåerna. Utskottsmajoritefen menar dockatt frågan bör prövas i anslutning till nästa försvarsbeslut, och vi tyckte tidigare i debatten attmotiveringarna i det avseendet var funna. Det kan så vara, men def är för vårdel tidpunkten som varit avgörande. Vi tycker aft def är så få månader mellanjanuari 1982, når försöksverksamheten enligt socialdemokraternas mening skullekunna börja, och fram fill dess att vi fatfar ett beslut under vårriksdagen1982, aft frågan om lekmannainflytande gärna kan avgöras i samband med att ettså stort antal andra för försvaret viktiga beslut fatfas. Vi ställer dock helt upp bakom utredningens förslag omförsöksverksamhet, och jag vill understryka atf jag personligen tror att detkan fylla en viktig funktion både genom det som kan tillföras försvaret ochgenom def utbyte som samhället i övrigt kan få. Frivilligorganisationerna fyller många viktiga uppgifterinom totalförsvaret. De rekryterar och utbildar både mån och kvinnor. Desprider försvarsupplysning och de tecknar avtal för att i händelse avmobilisering och krig fylla vissa bestämda uppgifter inom såväl militära somcivila delar av totalförsvaret. Det är infe heller få personer som är verksammai de 23 frivilligorganisationer som finns. De uppgår till mellan 700 000 och800 000 människor. En av de större organisationerna, efter Frivilligaskytterörelsen och Hemvärnet, är , , medmellan 55 000 och 60 000 medlemmar. SLK, Bilkåristerna och Svenska blå stjärnanrekryterar tillsammans bortåt 80 000 kvinnor, som inom sina resp. organisationergör en betydelsefull insats för totalförsvaret. Jag nämnde inledningsvis aft en betydande del avfrivilligpersonalen är avtalsbunden. Det betyder atf den snabbt finns tillförfogande, atf den finns på plats och verkar i sin hemtrakt, vilket är mycketbetydelsefullt. Inom totalförsvarets civila delar utgör den avtalsbundnafrivilligpersonalen en viktig del av den arbetskraft som behövs för att i krigersätta folk inom jordbruket, sjukvården och transportsektorn. Frivilligorganisationernas betydelse framöver kommer inteaff minska, snarare tvärtom. Deras medlemmar kan säkert, om de anser sig hamöjlighet, tänkas få nya uppgifter, exempelvis som tågklarerare, som bilförarevid postverket och som sambandspersonal till . Frivilligorganisationerna behöver givelvis pengar för sinverksamhet, men de behöver också militära instruktörer, materiel och lokaler.Det senare är något att observera, då fredsorganisation ochförbandsnedläggningar vid annat tillfälle skall debatteras i utredning, utskottoch kammare. Medelsanslagel till frivilligorganisationerna har /82 fått en ökning med . från innevarande budgetår. socialdemokratiska reservationen nr 13 säger man: "För atforganisafionerna skall kunna disponera medel enligt överbefälhavarens förslagbör regeringen i samband med prisregleringen medge överskridande avanslaget." Def är självklart att också jag tycker attfrivilligorganisationerna, som gör en så betydelsefull insats, bör få de pengarsom det är möjligt atf ge dem. Men vi har ju alla ett sparbehov, ochutskotfsmajoriteten skriver: "I den mån det Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. föreslagnaanslaget för nästa budgetår visar sig vara, otillräckligt bör regeringen isamband med prisregleringen medge överskridande av anslaget för angelägenverksamhet. Vad utskottet nu har anfört bör som sin mening geregeringen till känna," Jag anser att denna utskottsmajoritetens skrivninghåller dörren på glänt för ett överskridande av anslaget, om så skulle visa sigoundgängligen nödvändigt. Det viktiga är ju att man, om det verkligen behövs,har möjlighet att något öka det anslag som beviljats. Sammanfattningsvis vill jag yrka bifall tillutskoftsmajoritetens förslag på alla punkter. 56 () replik: Först finns det väl anledning att kamma hemdet positiva i att man uppenbarligen ifrån sida ansluter sigtill vår uppfattning i sakfrågan - atf man alltså bör påbörja enförsöksverksamhet med lekmannainflytande inom försvaret på lokal och regionalnivå. Därmed finns i sakfrågan uppenbarligen en majoritet för detta iriksdagen. Def är bara aff beklaga aft inte velat göra på deffa sätt.Det är ju infe första gången vi får anledning atf votera i denna fråga. Och vihar tidigare fått nej när det har varit borgerlig majoritet. Men skulle detalltså gå vägen. Det innebär, såvitt jag försfär, att den nu sittandeförsvarskommittén kommer att få ytterligare en fråga att ta ställning till vidsidan av det i övrigt ganska digra arbetsprogrammet. För att kommittén skulleha sluppit detta, hade man kunnat påbörja denna försöksverksamhet ganskaomedelbart. Anf.57 (): "Vår beredskap är god" - del var, som alla i dagvel. en s. k. vit lögn som uttalades av dåvarande statsministern vid andra världskrigefs utbrott . Avsikten med den lögnen var den allra bästa. Det gälldeatf ge svenska folket förtröstan inför de prövningar man då förutsåg skullekomma. Det rådde då en total politisk enighet i försvarsfrågan.Den enigheten räckte länge, långt efter def aff andra världskrigefs faror varbortglömda. Socialdemokraterna var under den tiden likaförsvarsvänliga som övriga demokratiska partier. Tyvärr tycks def nu vara slutmed den enigheten. Def visar sig i olika väsenfliga försvarsfrågor, även i detbetänkande vi nu har aff behandla. En politisk enighet i försvarsfrågan är enstyrka i sig själv. Jag tror aft också vår omvärld bedömer det som en styrka. Vår försvarspolitik skall syfta till att försvaret vid enkonflikt i mellan sformaktsblocken skall ha en sådan styrka,sammansättning och beredskap aft hot mot, påtryckningar på eller angrepp motSverige inte av någon kan bedömas vara lönsamt. Det är det målet vi strävar efter. Det är det målet vimåste nå, om våra strävanden och uppoffringar skall vara till någon nytta. Den kärva ekonomi som vi har här i landet gör att ävenförsvaret får ta sin del av prutningarna, vilket medför alt försvaret måste haen långsiktig planering och effektiv utbildning samt visa stor sparsamhet. somförsvaret redan har fått vidkännas kommer att fortsätta. Försvarskostnadernahar ständigt minskat i andel avvara totala resurser. 1 mittenav 1960-falet uppgick anslaget till del militära försvaret fill av BNP.Nu är det nere i av BNP. Det finns ingen annan offentlig verksamhet där man såhandgripligt som i försvaret har gått in för alt fä ned kostnaderna. I syfteall uppnå en bättre Tördelning mellan personalkostnader och övriga kostnaderinom försvaret har regeringen fattat elt antal beslut, som innebär attförsvarets personal minskar. De hitintills beslutade personalminskningarnainnebär atf antalet tjänster inom försvaret reduceras med ca 8 000 , vilket är en nedskärning . Nedrustningarna harhitintills främst drabbat vapenslagen marinen oc!i flygvapnet, och detta enligtmin mening i så stor omfattning att några större reduceringar inom dessavapenslag i fortsättningen infe kan ske. Brist på balans i försvaret gör ossalltför sårbara för vissa former av anfall och minskar därmed starkt vårtförsvars trovärdighet. Med detta som bakgrund är def svårt aftförstå att socialdemokraterna så ofta motsätter sig berättigade anslag tillförsvaret. Det kan konstateras att så sker också i det utskottsbetänkande vi nubehandlar, trots att utskoftsmajoritetens förslag till kostnader är nedprutadetill lägsta möjliga nivå för att vårt försvar fortfarande skall kunna behållasin trovärdighet. De åsyftade reservationerna i detta utskottsbetänkande harredan bemötts av utskottets ordförande. Socialdemokraterna har dock fogat en reservation till dethär betänkandet som jag känner sympati för. Den gäller ekonomiska förmåner tillvärnpliktiga. Här kan def i och för sig vara motiverat med högre belopp än vadsom föreslagits i proposifionen. De höjningar som de värnpliktiga ändå kommeraff erhålla är en uppräkning enligt försvarsbesluts grunder. Dessutomär det, som har sagts tidigare här , att förvänta enproposifion, där de värnpliktigas ekonomiska förhållanden avses bli behandlade.Det kommer då atf bli lättare alt prioritera och fatta ett riktigare beslutbeträffande vad som är mest lämpligt när det gäller de värnpliktigas ekonomiskaförmåner. Moderata samlingspartiet har i reservation 10 i likhet medi proposifionen ansett aft försvarets personalvårdsnämnd kan knytas tillfunktioner inom ramen för den kommande stabsorganisationen. anseralt nämnden i sin nuvarande uppgift och sammansättning skall avskaffas. Dess uppgifteroch sammansättning framgår av en kungörelse av . Av den framgårbl. är direkt underställd regeringen. Nämnden åligger att i fred genom vägledande ochrådgivande verksamhet .samt genom egna initiativ främja försvarefs personalvård. Härvid ankommer på nämnden särskilt, dels att uppmärksamt följa utvecklingen inom de områden som berörs av nämndens verk.samhet och att Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. fillregeringen och berörda myndigheter göra de framställningar som nämnden finnerpåkallade, dels att avge yttrande i ärenden som underställs nämnden. Delta vartvå punkter av de elva som anger vad som åligger nämnden. I nämnden ingår riksdagsledamöter från de fyrademokratiska partierna, representanter för försvarets-personalvårdsbyrå, fackligaföreträdare för anställda inom försvaret, representanter för vissa myndigheteroch för värnpliktiga arbetsgruppen. Detta är en nämnd som har både status och kunnande. vill nu avskaffa. Den, eller det som skall komma i stället,skall enligt deras åsikt ingå i den kommande stabsorganisationen - hur det nuskall gå till. Och hur skall den kunna lösa personalfrämjande uppgifter? Kanskejag kan få svar på den frågan . Dessutom anser att nämnden skall lyda underÖB. Det måste vara helt fel. Nämnden skall ha möjlighet att även kunna peka påanmärkningar begångna av ÖB, om så skulle behövas. Detta är nästan omöjligt, omnämnden lyder under och är beroende av överbefälhavaren. Om det skulle bliaktuellt, ja, då anser jag också atf nämnden inte kan fullgöra sina uppgifter,och då kan den avskaffas. Inför den stora omorganisation som kommer att drabbaförsvaret framöver har personalvårdsnämnden en stor uppgift all fylla. Att dådiskutera en nedläggning av nämnden är helt fel. 1 stället borde man diskuteraförbättringar för ökade administrativa resurser för nämnden. Med god viljaskulle man inom försvarsdepartementet kunna möjliggöra detta. Jag vill också till kammarens protokoll inläsavärnpliktiga arbetsgruppens uttalande av : ", uttalande från VPL-ag. Det har kommit till Värnpliktiga Arbetsgruppens kännedomatt en nedläggning av diskuteras. Vi villfrån vår sida klart avvisa dessa tankar. Värnpliktiga Arbetsgruppens främsta uppgift är altverkställa beslut om att tillvarata de värnpliktigasintressen. Därför är det av väsentlig vikt atf vi regelbundet kan träffarepresentanter från politiska partier, fackliga organisationer. , FÖD m. fl., för att i en gemensam församling som FPVNframföra de värnpliktigas synpunkter och krav. Detta skulle ta betydligt mertid och resurser i anspråk om FPVN lades ned. Även när det gäller nämndensolika studiebesök så anser Värnpliktiga Arbetsgruppen att de är bidragande fillatt de värnpliktigas förhållanden accentueras. 1 sin förlängning så ser vi FPVN som det högsta organetför de värnpliktigas medinflytande och fillika def viktigaste för VärnpliktigaArbetsgruppen. Uttalandet taget på Värnpliktiga Arbetsgruppenssammanträde den 18/12 1980. ledamot 1980." vill alltså lägga ned personalvårdsnämnden iden egenskap den nu har - en nämnd där såväl värnpliktiga som fast anställdpersonal har möjlighetatt påverka sina egna situationer. Vill hindra personalensmedinflytande, ja, då är det vad socialdemokraterna ibland brukar kalla förhögerpolitik. Till det betänkande vi nu behandlar har jag och MargitJonsson fogat ett särskilt yttrande, som jag mycket kort skall kommentera. Def är viktigt att kunna rekrytera yrkesbefäl från allakategorier, även kategorin värnpliktiga som i armén genomgått godkänd kompaniofficersutbildning.En sådan värnpliktig erhåller en skattefri premie på . Om någon avdessa värnpliktiga tar anställning, måste vederbörande betala tillbaka premien.Detta har helt naturligt en negativ verkan på rekryteringen, och rekryteringentill den nya hefälsordningen har gått trögt. Strävan bör vara aft finna en lösning som gör det meraattraktivt att ta anställning vid försvaret. Det bör finnas möjlighet aft urekonomisk synpunkt och ur rättvisesynpunkt finna lösningar som befrämjarrekrytering till befälsyrket såväl för dem som med godkänt betyg genomgåttkompanioffi-cersutbildning och erhållit premie som för andra värnpliktiga somgenomgått annan utbildning. Jag yrkarbifall till utskoftsmajoritefens förslag på alla punkter. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. Anf.58 (): Vi har ju här i kammaren diskuterat olika sparåtgärder,och kom det ytterligare ett sådant förslag i form avkompletteringspropositionen. Otaliga är de gånger so'm statsråd och borgerligaledamöter stått i den här talarstolen och talat om nödvändigheten av aft sparamen också om att använda de resurser som samhället ställer till förfogande påett så rationellt och riktigt sätt som möjligt. I motion 1603. undertecknad av samfliga socialdemokrater,en centerpartist och en folkpartist frän , hävdar vi attgenom alt utföra en större del än f. n. av produktionen inom centralafortifikafionsförvaltningens verksamhet med egen personal, åstadkommer man enbättre och rationellare användning av resurser och rent av en ekonomisk vinst. Undersökningar, baserade på erfarenheter och bedömningarfrån såväl def privata näringslivet som konsumentkooperationen, har visat attdet är billigare atf utföra samma arbete med anställd personal än genomaff anlita konsulter. I mofionen föreslår motionärerna som ett riktmärke, medledning av myndighetens egna och andras erfarenhet av vad som är mestrationellt, alt högst 70 och av den långsiktiga genomsnittligaprojekteringen utförs av egen personal. är förhållandel det omvända. Vi delarfortifikafionsförvaltningens uppfattning att den kostnad som följer av ett såhögt konsultutnyttjande inte balanseras av den kostnadssänkning som ennedskärning av egen personal medför. En uppenbar risk. som jag ser det - och det överensstämmerockså med åsikten hos privat företagsamhet med jämförbar verksamhet - är aff omen alltför liten del av produktionsvolymen utförs av egen personal, ifortifika- Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. tionsförvaltningensfall personal med stort kunnande och god lokalkännedom, söker sig ofta dennapersonal till andra arbetsfält och verksamhetsområden. 1 den till försvarsutskottets betänkande 1980/81; 19fogade reservationen nr 12 ansluter sig reservanterna till dessa tankegångarmen poängterar atf den framtida personaldimensioneringen inomförsvarsmaktens fredsorganisation självfallet skall utredas och föreslås av1978 års försvarskommit-fé. Jag yrkar bifall till reservafion nr 12. 59GUNNAR (): Får jag först i anslutning till HolgerBergmans anförande säga att denna fråga ju har varit föremål för behandling iförsvarsutskottet , och försvarsutskottet har framhållitatt del är angeläget med en lämplig avvägning. I är har både överbefälhavarenoch statssekreteraren understrukit betydelsen av att man gör en lämpligavvägning mellan konsulttjänster och eget arbete. Utskottet skriver som sinmening: "Utskottet anser attpersonalminskningen inom del militära försvaret inte får leda till beståendekostnadsökningar, vilket skulle kunna ske genom ökat anlitande avkonsulter." Jag tycker nog atf utskottet i stort har uttryckt en mening somHolger och socialdemokraterna borde kunna acceptera. Men föreliggerju en reservation på den punkten, och jag ber att få yrka avslag på reservation12 och bifall fill utskottets hemställan pä denna punkt. Får jag sedan, innan jag går in på minasynpunkter, göra några konstateranden som jag tycker är rätt viktiga i den härdebatten. Den brist pä medel som har rått har haft fill följd att denkrigsorganisation som vi bestämde försvarsbeslut inte har kunnatfullföljas. Därför har man varit tvingad till omplaneringar . Manhar tvingats tillgripa sådana områden där man snabbt har kunnat få loss pengar.De områden som har drabbats hårdast är, som vi alla vet,repelitionsutbildningen och materielanskaffningen. Viktiga maferielobjekt harfått utgå ur anskaffningen, och man har fått minska eller skjuta upp andra. Detta är allvarligt, och därför är det väl glädjande, omjag får använda det uttrycket, att en viss återhämtning nu kan ske genom åretspriskompensa-fionspengar. Men del är inte allt av det vi har förlorat som går att taigen. Avkortandet eller inställandet av repetitionsövningarna har, tillsammansmed den relativt korta utbildningstiden, haft till följd minskade möjligheteratt använda såväl personal som förband för alternafiva uppgifter. Det harmedfört nedsatt krigsduglighet och uthållighet för flera förband. Dessutom harantalet kvalificerade förband minskat och kommer atf minska de närmaste åren.Vissa förband har fått utgå ur organisationen eller fått reducerade uppgifterpå grund av bristande maferielanskaffning och materielförnyelse. Som exempeldärpå kan nämnas all vi har färre pansarförband, mindre resurser för ubålsjakloch ubåtar samt färre jaktdivisioner än vad vi förutsatte försvarsbeslut. Det är angeläget att dessa brister så långt det är möjligträttas fill - det är av avgörande betydelse för vår försvarsmakt. Vi vet atf vi har ont om pengar. Det ekonomiska läget ärkärvt, det har omvittnats från denna talarstol. Detta tvingarfram rationaliseringar. Jag instämmer i att fortsatta rationaliseringar inomförsvarets fredsorganisafion är nödvändiga för aft skapa förutsättningar att fåen så stark krigsorganisation som möjligt. Men även rationaliseringar kostarpengar, och många har tvingats konstatera att de ekonomiska vinster som manräknat fram före rationaliseringsåtgärderna är borta med vinden när resultatetav åtgärderna föreligger. Sammanslagningar av förband och flyttning av förband ellerenheter kostar också pengar - och alltid mer än vad man räknat med från början. Intresset för utvecklingen inom fredsorganisationen är mycket stort. I propositionen förutskickas att de fredsorganisaforiskaförändringarna kan få betydande omfattning. Vi har hört förre försvarsministernEric Krönmark ytterligare utveckla den frågan . Vi har också så sent som iförrgår fått ÖB:s förslag om indragning av fredsförband och reducering avpersonal. Def är vikfigt och riktigt aft krigsorganisationen i högre grad änhittills måste tillföras resurser för att kunna fylla de uppgifter som den ärålagd. Men man får ibland intryck av aft man inte fillräckligt beaktarsammanhanget och sambandet mellan freds- och krigsorganisation. Man talar omoch diskuterar fredsorganisafionen som något som enbart skall krympas och därman skall spara pengar. Fredsorganisafionen är ingen lyx utan en nödvändighetför att få en bra krigsorganisation. Sambandet och sammanhanget mellan operativförmåga, krigsorganisation och fredsorganisation är mycket starkt, och defgäller hela försvarsmakten.