prot · G40946 · 1980-12-31 00:00:00 — Detta gäller också den andra delen av tilläggsdirektiven.Statsråd brukar inte förväntas uttala sig om utredningsresultat förrän de fåttdem på sitt bord. Jag vill också understryka att jag står i nära kontakt medutredningens ordförande beträffande den knappa tid som står till förfogande.Men utgångspunkten har varit att vi vill pröva om det finns möjligheter att medbibehållna goda sociala förhållanden använda några andra system än detnuvarande sjukförsäkringssystemet. Remissvaren och den vidare behandlingen fårvisa om detta är möjligt, och vi väntar oss underlag från sjukpenningkommittén. Jag vill åberopa några andra saker som togupp. a. anförde hon att man inte skulle ha tagit hänsyn tillsocialpolitiska samordningskommitténs propåer om att ett eventuellt införandeav högkostnadsskydd skulle ske på ett samordnat sätt. Det är faktiskt så, DorisHåvik, att också socialdemokratiska regeringar har höjt läkemedelsavgifter ochläkarvårdsavgifter utan att föreslå ett högkostnadsskydd. Där ser jag intealls någon skillnad. Däremot har ofta fastlagt principer för hurolika sociala reformer skall utformas. Därefter har man - när lagtfast principerna- gått till förhandlingar med berörda instanser. Så blir detockså i det här fallet med högkostnadsskyddet. Och det är min förhoppning attDoris , som jag vet har varit en varm anhängare av högkostnadsskydd iolika sammanhang, också skall vara beredd att aktivt stödja ett sådant härförslag. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Detinnebär en viktig reform för de människor som har stort behov av läkarvård,medicinering och behandling. Sedan var det fråga om resor. Det är fakfiskt så attersättningen för sjukresor har varit föremål för utredning, och viser fram mot alt också finna en möjlighet att i det avseendet införa etthögkoslnadsskydd. Framliden får utvisa om det blir möjligt. När det gäller de handikappade är faktiskt kostnaderna förresor en post som inräknas när man bedömer rätten till handikappersättning. Enperson som på grund av sitt handikapp måste göra täta resor till sjukhus kan,om förutsättningar i övrigt föreligger, genom handikappersättningen kompenserasför sina kostnader. Det är mycket viktigt att få säga detta i riksdagenstalarstol , eftersom det har förekommit ganska många vilseledandeuppgifter i det här avseendet. 95DORIS () replik: Jag är helt på det klara med att vi harbefunnit oss i den egendomliga situationen att under långtid har fått rekvirera pengar från statskassan för att över huvud laget kunnabetala ut delpensionerna - och verket har varit redovisningsskyldigt varjekvartal. Men det är inte avsikten med försäkringen. Den skall varaavgiftsfinansierad. Och nog var det litet nonchalant alt bortse från detförslag som lades fram av verket 1977 - som man inte gjorde någonting åt förränden . Regeringen har helt enkelt försatt sig i dagens situation. Det är alldeles uppenbart att fler söker delpension. MenKarin Söder sade någonting som var intressant. De kanske har sökt ett årtidigare än de hade tänkt, sade hon. Javisst, kanske två också,vilket innebär att de kommer att finnas i systemet och därigenomkommer kostnaderna att öka. Det är ju alldeles uppenbart all så sker. Sedan fick jag inget svar på min fråga. Arbetsgivarinträdehar vi inte att utreda enligt direktiven, utan det gäller ett sjuklönesystem.Arbetsgivarinträde är någonting helt annat som finns på den statliga sektorn.Det kan vi väl stryka ur debatten här, för det handlar ju inte om del idirektiven. slår fast att det system del här är fråga omskall gälla lika för alla, ovillkorligen. LO har det inte i avtal, men deflesta har del. Om vi skall införa karensdagar, skall vi då riva upp gamlaavtal där sjuklönen är garanterad? Det kan man väl inte göra, med de kostnaderdel skulle innebära att avlösa de gamla avtalen. Då finns del bara en väg, omKarin Söders deklaration här skall hålla - att det skall gälla i princip likaför alla - nämligen en tvingande lag på arbetsmarknaden, som förbjuder parternaatt träffa avtal om dessa förmåner. Är beredd all sälla en sådanlag i sjön och förbjuda arbetsmarknadens parter att förhandla på dessaväsentliga områden? Sedan till högkostnadsskyddet. Javisst, jag har varitanhängare av del, och jag är det fortfarande. Men jag tycker att skall det varaen samordning, då skall man inte höja kostnaderna . från den1 januari - det skulle innebära stora påfrestningar. Det finns bl. köpa matpå apotek till sina barn, som inte kan äta vanlig mat. Det finns också andrasom får betydande kostnader. I fråga om handikappade med rätt till bil påverkarkostnaderna beräkningen av handikappersättningen. vet hur snävagränserna är vid bedömningen av handikappersättning. Är man beredd all mjukaupp dessa gränser? Jag vill upprepa vad jag sade tidigare. Jagförväntar mig alt de svårigheter och de möjligheter som sjuklöneallernativelinnebär blir redovisade i utredningens förslag, och jag tar då ställning tilldessa förslag. Om vi kallar det sjuklön eller arbetsgivarinträde må välvara detsamma. Jag är helt på det klara med alt arbetsgivarinträde i daganvänds på den statliga sidan. I varje fall med den utformning det här är frågaom kan det vara samma sak. Jag vill gärna beröra en fråga som ställde islutet av sitt anförande. Hon tog upp diskussionen om en social nedrustning.Jag vill understryka att som vi har haft icke-socialistiskaregeringar i det här landet har det hänt väldigt mycket på det sociala området.Det hände oerhört mycket också , ofta i storenighet. Det reformarbetet har fortsatt, trots ekonomiska problem. Jag tyckeratt del är viktigt att framhålla detta . Här har talats myckel om dehandikappade. Anslaget över statsbudgeten till de handikappade har faktisktsedan 1976/77 mer än fördubblats. Detta är värt all notera då man frånsocialdemokratisk sida försöker ge sken av att vi skulle vara några"sociala nedrustare". Det finns myckel annat att peka på. Jag kan ta en sak somär viktig när det gäller handikapporganisationernas möjligheter all arbeta.Från 1977 har ökningen av anslaget till handikapporganisationerna mer änfyrdubblats. Det finns alltså fog för talet om att vi bedriversolidaritetspolitik. I lägen av ekonomiska svårigheter måste vi göra vissasmärre justeringar i utgående förmåner och omfördela till de svagares förmån. Man kan göra samma deklarationer när det gällerutvecklingen på barnomsorgens område. Där har vi haft en snabb ökning överstatsbudgeten . Del totala stödet har ökat . Det finns alltså ett gott utgångsläge för framtiden. Deförändringar som här föreslagits uppgår till några hundratal miljoner kronor.Del skall ses i ljuset av att socialhuvudtiteln totalt omsluter omkring 55miljarder. 97 () replik: säger alt utredningen skall kommamed ett förslag, som hon då skall ta ställning till. Men jag vill säga tillKarin Söder att direktiven och det uttalande som gjorts här i integår ihop, nämligen att detta skall drabba alla grupper lika. Då måste det blien tvingande lag. Jag undrar om rikligt vet vad en tvingande lag Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Annars skulle jag hoppas att sade: Det jag harsagt måste utredningen titta närmare på. för jag är inte beredd att medverkatill att det kommer en tvingande lag på svensk arbetsmarknad. Det man har sagtoch det man har skrivit är litet för löst - det stämmer inte, och därför måsteman konkretisera sig. Vi har fått veta att olika anslag har fördubblats ellerfyrdubblats. Det är ju bra. Men det måste sättas i relation till den inflationvi haft. Del är alldeles självklart att sådana kostnader måste öka, om bidragenskall behålla sitt reella innehåll. Kan det då bli något därutöver är det jufint. säger att jag försöker ge sken av att det ärfråga om en social nedrustning. Det är väl inte möjligt att LO, TCO och /SRställer upp på någonting som jag "försöker ge sken av". Dessaorganisationer har tagit ställning på grundval av propositionen och kommit framtill alt det reella innehållet i propositionen får dessa effekter. Därföravstyrker de med kraft att dessa förslag skall genomföras. Men dessa organisationervar kanske inte värda att lyssna till. Men regeringens egen myndighet,, har gjort en saklig prövning och pekat på vad detta kanfå för konsekvenser. Denna prövning har det inte varit speciellt intressant attnämna under utskottsarbetet, och det verkar inte heller som om regeringen tagitnågot större intryck av den. Tänk vad det hade varit bra om ni talat medriksförsäkringsverket mera intimt och nära under propositionsskrivningen! Dåhade kanske många yttranden från denna talarstol kunnat undvikas, nämligenyttranden av typen att det skall vi titta på senare och det skall vi ordnasedan om det får oanade och icke önskade effekter. Verkar det genomtänkt? När en proposition remitteras för att man skall få reda påvilka konsekvenser propositionsförslagen får, verkar det som om regeringen blirminst lika förvånad över de effekter som remissinstanserna anser kommer att bliföljden av förslagen. Då säger man från regeringens sida: Det får vi rätta tillsedan! Minskar inte det besparingseffekterna? Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Jag vill gärna när talar om densociala situationen i vårt land peka på att socialpolitiken finansieras överolika offentliga budgetar, inkl. statsbudgeten, och understryka att det ärtotalsumman som är intressant i detta sammanhang. De transfereringar som skertill olika grupper är naturligtvis mycket vikliga för dessas konsumtion. Menjag är alldeles övertygad om - och det är en övertygelse som jag har fått vidkontakter med pensionärer, sjuka och barnfamiljer - att dessa grupper också itotalbilden av sin sociala situation lägger in social hemhjälp, sjukvård,barnomsorg, möjligheten alt gå till en distriktssköterska osv. Det är ju dentotala bilden som måste vara utgångspunkten för bedömningen av den socialasituationen i vårt land. Lägger vi samman de olika budgetarna på det socialaområdet, är jag alltså övertygad om att vi kommer fram till att den socialasektorn väl försvarar sin plats. Det skulle förvåna mig om man inte, när manlägger samman alla delposter, kommer fram till att det blir en ökning av densociala sektorns andel. Under sådana förhållanden kan man inte tala om ensocial nedrustning. Även om vi tidigare, , dess värre haft en höginflation, har den ändå icke varit så hög att de siffror jag nämnde tidigareenbart skulle ha räckt till kompensation för inflationen. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Tredje vice talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. 99KARIN (vpk): I regeringens proposition 1980/81:20, ombesparingar i statsverksamheten, m. m. säger socialministern följande i inledningentill bilaga 4, som gäller verksamhetsområde: "Från huvudtitel påstatsbudgeten bekostas främst olika sociala frygghetsanordningar som skall gevård och service samt ekonomisk trygghet åt medborgarna. Dessa samhällsinsatserriktar sig främst till barnfamiljer, åldringar, sjuka och handikappade. "Vad som sedan står bör uppmärksammas extra noga: "Det kan självfallet intekomma i fråga att i besparingssyfte vidta några åtgärder som skulle kunnaäventyra vård och ekonomisk trygghet för dessa grupper." När jag hörde fick jag en känsla av attsocialministern försökte övertyga sig själv om att det finns någonting positivti propositionen. Men det hjälper inte att vare sig upprepa argumenten ellerhöja rösten - det blir inte mer övertygande eller trovärdigt ändå. Om man tar del av förslagen i det föreliggandebetänkandet, finner man att det är en hel katalog av åtgärder som undanröjereller äventyrar den ekonomiska tryggheten för de grupper socialministern nämner.För barnfamiljer, åldringar, sjuka och handikappade innebär förslagen ensocial nedrustning. Sammanfattningsvis innebär förslagen bl. a. en försämringav indexunderlaget för beräkning av gällande basbelopp, en försämring avinkomstberäkningen för kommunalt bostadstillägg och hustrutillägg, enförsämring av delpensionen och en försämring och fördyring av såväl sjukvårds-som tandvårdskostnader. Inom sjukvården berörs såväl patientavgifter sommedicin och sjukresor. Hur någon kan påstå att detta inte leder till försämringarav de grundläggande trygghetsanordningarna, utan bara till en viss uppbromsningav kostnadsökningarna för staten och den allmänna försäkringen, är obegripligt.Men detta finns faktiskt också all läsa i inledningen till bilaga 4. Det rörsig ju om miljardbelopp som undandras just nämnda grupper, vilka regeringensamtidigt säger sig vilja skydda. Det ärinte heller så att alla försämringar och fördyringar som drabbar Besparingar i statsverksamheten, m. m. mångamänniskors levnadsstandard är begränsade till den s. k, sparplanen. Det finnsäven andra överenskommelser och pålagor som drabbar orättvist och läggerytterligare ekonomiska bördor på de ekonomiskt svaga grupperna. Det nya året1981 inleds med en chockhöjning av livsmedelspriserna på enligtpris- och kartellnäinndens beräkningar. Hyrorna höjs kraftigt. Dessutomaviseras höjda avgifter för bl. a. el, telefon och TV-licenser, och därutöverhöjs priset på en stor del av de sociala tjänsterna. Jag skall begränsa mitt inlägg i debatten till att någotbelysa hur pensionärernas ekonomiska situation påverkas av regeringenssparförslag. kommer sedan att la upp den övriga delen avbelänkandet. Pensionärerna är en grupp som regeringen tycks tro lever i lyx ochöverflöd. Därför skall man nu dra åt svångremmen och ställa upp för denomfördelning från de fattiga till de rika som är regeringens recept för att lösaden ekonomiska krisen. Jag måste- jag vet inte för vilken gång i ordningen -börja med att påminna om att när nuvarande pensionssystem infördes var samtligapartier i överens om att pensionärerna skulle följa med i denallmänna standardutvecklingen i samhället. Och målsättningen - som man ocksåvar överens om - var att pensionen skulle utgöra av den genomsnittligainduslriarbetariönen. Ingenting har under de år som gått gjorts för att infriaden målsättningen. Tvärtom har pensionärerna när löneutvecklingen varitgynnsammare fått vidkännas en standardförlust i jämförelse med dem som stått iproduktionen. Men då har det varit tyst från regeringshåll, medan det , dåreallöneutvecklingen är negativ, förespråkas från olika håll att pensionerna skallfölja löneutvecklingen i stället för som konsumentprisindex. Som upplysningbör det kanske påminnas om att folkpension med helt pensionstillskottfortfarande ligger kvar på samma nivå i förhållande till induslriarbetariönensom när systemet infördes, dvs. Och den ekonomiska situationen för den enskildepensionären blir ju inte bättre av den jämförelse som görs mellan dentotala.reallöneökningen och motsvarande siffra för hela pensionärskollektivet.En sådan jämförelse är bara till för all skapa motsättningar mellan dem som äri produktionen och dem som av åldersskäl har gjort sin insats och stårutanför arbetsmarknaden. Det är något som jag hoppas inte kommer att leda tillresultat. Ingen löntagare kan godkänna finansutskottets motiveringför alt ändra nuvarande principer för indexberäkning av basbeloppet somunderlag för olika sociala förmåner, nämligen alt det om pensionärerna fårbehålla sin s. k. värdesäkring av pensionerna inte blir något utrymme över förlöneökningar. Det är minst sagt fult all spela ut pensionärer och löntagare motvarandra, som görs från regeringshåll. sade i sitt anförande att vi måste stabiliseraekonomin. Men det finns en ny dansk undersökning som på svenska heter Lönenivåoch konkurrensförmåga, och den visar att det inte finns några som helststatistiskt fastlagda samband mellan lönenivå och investeringar - och inteheller mellan Tvärtom ökar vad man kallar köpkraftsproduktivitet medsnabbare lönestigningstakt. Enligt studien skulle en 5-procentig ökning avlönestigningstakten ge som resultat att produktiviteten ökade med mellan 3 och4 %. Med högre löner får man alltså en bättre konkurrensförmåga, enligtstatistiken. Detta är någonting för regeringen alt fundera på. Detsamma blirnaturligtvis konsekvensen beträffande pensionerna om köpkraften bibehålls. Pensionärerna och deras organisationer motsätter sig inteen siandardfölj-samhet av pensionerna men de menar alt först måstepensionärerna kompenseras för de förluster som fåttvidkännas, då pensionerna enbart har följt prisutvecklingen, och vidare måstederas krav alt pensionen skall utgöra av genomsnittslönen tillgodoses.Detta skulle, beräknat på en genomsnittlig årsinkomst på , innebäraen pension på . eller en fördubbling av det belopp somfolkpension och helt pensionstillskott uppgår till. Även om man räknarmed ett generöst bostadstillägg - en förmån som regeringen också vill försämra- så återstår en dryg del att fylla ut innan den målsättningen har nåtts. Det-tycks också vara nödvändigt att påminna om altfortfarande är den övervägande andelen av de 1,3 miljoner pensionärernaberoende av helt eller reducerat pensionstillskott. Här finns alltså ingetköpkraftsöverskotl eller utrymme för besparingar. Och om regeringen verkligentänker infria löftet att skydda de ekonomiskt svaga, borde socialministern ,i samband med förslaget till ändring av basbeloppsberäkningen, ge besked omvilka förbättringar av pensionstillskottet som hon vill föreslå - i stället föratt hänvisa till att hon återkommer med förslag . Man kan inte enligt vpk:s mening som manföreslår en rad åtgärder för att sänka den allmänna standardnivån i samhället -en standardsänkning som hårdast drabbar de ekonomiskt svaga - förändraberäkningsgrunden för det basbelopp som är grundvalen för en stor del av vårtsociala trygghetssystem. Ingen, och allra minst regeringen, har klart för sigvilka effekter en sådan förändring får. Vpk som inte sitter i utskottet och inte deltagit irealbehandlingen måste avstå från en katalogisering av effekterna av enförändrad basbeloppsberäkning. Vi kan hänvisa till remissinstanserna som visarpå en del, och socialdemokraterna har i sin reservation 1 tagit upp en mängdproblem som uppslår. Vi kan därför begränsa oss till ett yrkande om bifall tilldenna reservation. Regeringen föreslår också en ändring beträffandeinkomstprövningsregeln för kommunalt bostadstillägg och huslrutillägg. Vpk;smotivering för avslag på denna försämring är alt också detta förfarande drabbarorättvist. Regeringen halverar helt enkelt beloppen som kvalificerar förbidrag: Detta betyder i realiteten alt det endast blir de pensionärer som ärberättigade till pensionstillskott som kominer alt få bostadstillägg. Vpk ansåg alt det var ett framsteg när beslutadealt statsbidrag fr. o. m. skulle utgå till kommunernas kostnaderför kommunalt Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. bostadstillägg.Detta innebar en viss utjämning av de bostadsbidrag som utgick i kommunerna -som förut varit väldigt godtyckliga, ibland beroende på viljan och iblandberoende på kommunernas ekonomiska förutsättningar. Kravet för statsbidrag varatt bostadskostnaden upp till en övre hyresgräns täcktes till . Från höjs den övre hyresgränsen till750 kr. för ensamslående och . Men detta blir bara ett slag iluften, då socialministern aviserar att hon skall återkomma med förslag om ensänkning av statsbidraget från , för det är ingen som tror attkommunerna kommer att kompensera den skillnad som då uppstår. Kommunernadrabbas ju också hårt av regeringens sparplan. I det här fallet som i mångaandra blir det den enskilda individen som drabbas. En annan försämring, som inte direkt drabbar dem som redangått i pension men som ändå drabbar äldre ofta utslitna i ett tungt jobb, vilkavill trappa ner sin arbetsinsats innan de definivt lämnar arbetsmarknaden, ärändringen i lagen om delpensionsförsäkring, som det även finns förslag om ibetänkandet. Lagen om delförsäkring trädde i kraft för mindre än fem årsedan, men redan nu är den borgerliga regeringen redo att vidta åtgärder sominnebär alt de människor som kanske mest är i behov av en nedtrappning avarbetstiden hindras från att göra det av ekonomiska skäl. Det är väl inteobekant ens för regeringens representanter att de inom arbetsmarknaden som harde tyngsta och ur arbetsmiljösynpunkt sämsta jobben också är de som liggerlängst ner på löneskalan. För dessa har varje krona stor betydelse, och denföreslagna sänkningen från av delpensionsbeloppet har en avgörandebetydelse. Många tvingas helt enkelt avslå från en nedtrappning av sinarbetstid. Om delta sedan ger några besparingar kan väl ocksådiskuteras, därför att det kan dra med sig ökade vårdkostnader som snabbtuppgår till mera än de besparingar regeringen tror sig göra. Jag kan inte frångå min uppfattning alt det finns en delcynism i socialministerns uttalande på denna punkt, som återges i betänkandet:"Socialministern ifrågasätter om det mot bakgrund av den hittillsvarandeutvecklingen framstår som tillräckligt lönsamt all utföra heltidsarbete ijämförelse med att uppbära delpension. En något lägre kompensationsnivå inomdelpensioneringen skulle enligt socialministern ge en klarare motivering förfortsatt heltidsarbete utan att syftet med delpensioneringen därmed behöveräventyras." Jag vill fråga socialministern vilka det då är somdrabbas. Jo, det är just de grupper jag nämnt: de med låga löner och dåligaarbetsförhållanden. Det är av detta skäl som vpk yrkat avslag på detta förslag. Vpk:s avslagsyrkande i övrigt till de förslag sombehandlats i socialförsäk-ringsutskottels betänkande är grundade på alt vpkinte ställer upp på den omfördelningspolitik och den sociala nedrustning somförslagen innebär. De som drabbas är de ekonomiskt sämst ställda i vårtsamhälle. Vpk kommeräven i fortsättningen att bevaka de svagas intressen. kommer också alt följa upp de krav sompensionärsorganisationerna ställer. Mer än någonsin finns behov av att slåtillbaka angreppen mot deras levnadsstandard. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 2 och 3 och i övrigt till de motionsyrkanden från vpk sombehandlas i detta betänkande. 100 (): Det torde väl nu stå klart för de flesta attvi i vårt land inte kan fortsätta att leva över våra tillgångar och låna isamma takt som . I en enskild familj går det inte att i längden levaöver sina tillgångar. Det går naturligtvis inte heller i hela landets ekonomi.Som ett led i de besparingar som måste göras för att bringa nedutgiftssumman måste man se de regeringsförslag som vi nu diskuterar och sombehandlas i socialförsäkringsutskottets betänkande nr 14. Vi behandlar först förslaget om ändrad beräkning avbasbeloppet. Basbeloppet har beräknats och utgör f. n. 4 000 kr.multiplicerat med det tal som anger förhållandel mellan det allmänna prislägel,konsumentprisindex, under andra månaden före den som basbeloppet avser, ochprisläget . Basbeloppet förändras när jämförelsetalet, ellerskillnaden i konsumentpriserna, ökat eller minskat med sedanföregående förändring av basbeloppet skedde, och basbeloppet avrundas tillnärmaste hundratal kronor. Genom anknytningen till basbeloppet har pensioner ochmånga andra förmåner blivit automatiskt värdesäkrade i förhållande till denallmänna prisutvecklingen. Basbeloppet styr också intjänande av pensionspoängoch ATP-avgifter, det reglerar maximala ersättningen inom sjukpenningförsäkringen,nivån på pensionstillskott, delpension, arbetsskadeersättning, bidragsförskott,studiestöd och förmånerna på en rad andra områden. Förslaget i propositionen innebär att basbeloppet fr. o.m. januari månad 1981 skall utgöra . multiplicerat med det tal somanger förhållandet mellan del allmänna prisläget under andra månaden före densom basbeloppet avser och prislägel . Förändringarna i del allmännaprisläget skall, i enlighet med föreskrifter som skall meddelas av regeringen,för tiden efter beräknas med bortseende från indirekta skatter,tullar och avgifter, medan tillägg skall göras för subventioner. Därutöverskall vid beräkningen av jämförelsetalet bortses från direkt inverkan påprisläget av ändrade energipriser.