prot · G409151 · 1980-12-31 00:00:00 — Alternativet bygger på stora värmepumpari en framtida kombination med närförlagda kraftvärmeverk. Jag kan beskriva detta alternativ genom att citera denredovisning som representanter för och gjordeinför näringsutskottet; "Baserat på i princip samma förutsättningar som iSTOSEB - utredning om fjärrvärme från Forsmark fås de i bilaga 1redovisade investeringskostnaderna för alternativskiljande objekt. Entotalekonomisk utvärdering för visar att kostnaderna förvärmepumpalternativet är ca lägre än förForsmarkalternativet. Värmepumpsalternativet uppvisar dessutom en rad andrafördelar jämfört med Forsmarkalternativet. Genom att värmepumpsalternativet byggs upp av ett stortantal mindre enheter där de första kan tas i drift uppnåsomedelbara oljebesparingseffekter. Avkastningen från den först idrifttagna enheten kommervidare att till viss del täcka investeringen i värmepump nr 2 osv. varförkapitalanskaffningsbehovet för värmepumputbyggnaden blir närmare 3 miljarderkronor lägre än för Forsmarkalternativet. Investeringarna i värmepumpsalternativet är till fulloåterbetalda . Värmepumpsalternativet möjliggör en lönsamhetsbedömningför varje enhet vilket leder till ett optimalt utbyggt system. Genom att utbyggnaden och idrifttagningen avvärmepumpenheterna sker successivt finns goda möjligheter till eventuellakorrigeringar av tekniken. Nettoelförbrukningen i värmepumpalternativet är ca1,5 TWhe/år läge än för Forsmarkalternativet. Denna elenergimängd använd ivärme- pumpverk i övriga delar av landet ger en ytterligareoljebesparing på ca 470 000 m-* till ett värde av ca 0,5 miljarderkronor. Med tanke på vad sade om att endasthetvattentunneln drastiskt skulle kunna påverka vårt elbehov vill jag gärnapåpeka att det tvärtom är så att användning av stora värmepumpar innebår ettväsentligt bättre utnyttjande av den elkapacitet som här byggs ut. Ett annat intressant dokument i detta sammanhang är enalldeles färsk forskningsrapport, 81.0072-1, som bekostats av statens råd förbyggnadsforskning och utförts av i . I denna rapportredovisas att av fjärrvärmebehov kan tillgodoses med storavärmepumpar, som har havs- eller sjövatten som värmekälla. Lönsamheten är god.Kostnaden för havsenergi beräknas till /KWh. Inkl. elström för drift avvärmepumparna anges kostnaden till /KWh. Ännu lönsammare än att ta energi ur sjö- och havsvatten ärdet att utnyttja den spillvärme som finns vid många industrier,avloppsreningsverk osv. Det är alltså alldeles klart att alternativet "storavärmepumpar i framtida kombination med närförlagda kraftvärmeverk" är ettmycket realistiskt alternativ. Utskottet konstaterar också att STOSEB ochvattenfallsverket avser att studera detta alternativ och göra jämförelse medbl. a. värme från Forsmark. "Utskottet utgår från att man i det fortsattautredningsarbetet noga undersöker möjligheterna att använda alternativaenergikällor. I ett längre perspektiv inför kärnkraftsavvecklingen börmöjligheterna beaktas att värmesystem får en sådan utformningatt varaktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan kan införas." Vad utskottet här har sagt kan svårligenuppfyllas med en hetvattentunnel från Forsmark. Ett enigt utskott har därmedindirekt rekommenderat STOSEB och vattenfallsverket att hitta andra lösningar.Alternativet "stora värmepumpar i framtida kombination med närförlagdakraftvärmeverk" är då en lösning som passar "likt hand i hanske"till utskottets uttalande. Det skulle förvåna mig mycket om inte Stockholmskommunernamycket snart kommer till samma slutsats, framför allt när de konstaterarlönsamheten i värmepumpsalternativet. Så någotom kolfrågorna. Kol är ett känsloladdat ord.Socialdemokraterna har många reservationer som berör kolfrågan. Jag har försöktatt hitta något som kunde likna en röd tråd i socialdemokraternas kolpolitik,men det har varit mig omöjligt. Egentligen vill de inte ha kol, och den uppfattningen kanjag dela, men de tycker att propositionens försiktiga kolsatsning är rimlig, Isamma andetag vill de utreda frågan om en central kolhamn i . Encentral kolhamn kräver enligt fackfolk kol för attvara lönsam. Det enda välbekanta i socialdemokraternas agerande är kravet påcentral planering, importlicenser och statligt förmyndarskap över kommunerna. Riktlinjer för energipolitiken, m. m. Nr 151 Vad socialdemokraterna egentligenvill i kolmiljöfrågan är omöjligt att den ''' " '' deras reservationer. krav talar man ommen 26 mai1981 ansluter sig inte och hamnar såsmåningom i ett resonemang om tillämpning av strängare praxis. Man måste verkligen fråga sig: Vad menar och vad vill Riktlinierför ener- socialdemokraterna? Är inte sanningen att man försöker föra enskendebatt sipoUtiken m m och framstå som det stora ,som realisterna i partiet vill ha all tänkbar frihet? Jag är alldeles övertygad om att varjeobjektiv läsare måste finna att majoritetens kolmiljökrav på ett långt bättresätt tryggar miljön än socialdemokraternas till intet förpliktigande svammel. Energipropositionens behandling i näringsutskottet har jaguppfattat som ett mycket konstruktivt arbete. Alla partier har visat en viljatill breda lösningar och en vilja att sätta landets bästa före överdrivenpolitisk taktik. Här kan jag mer än gärna återgälda betyg närdet gäller konstruktivt samarbete utom på en punkt, nämligen när det gällerkolmiljökraven. Av någon anledning nådde i denna fråga inte sakargumentenfram. Löften och överenskommelser sopas utan sakskäl under mattan och denpolitiska taktiken utmynnar i en obegriplig reservation. Jag kan bara beklagaatt socialdemokraterna tillåter sig sådana kullerbyttor. Även i oljepolitiken verkar socialdemokraterna litetvilsna. Ena sekunden är man allvarligt bekymrad över den överkapacitet som manförutser inom den svenska raffinaderiindustrin, för att krävaatt staten aktivt skall engagera sig för en kracker - en miljardaffär. Detta äranmärkningsvärt med tanke på den överkapacitet på kracker som mycket snartsannolikt kommer att finnas ute i , Jag är medveten om att spörsmålet omkatalytisk kracker är en gammal fråga för socialdemokraterna, men det är ändåförnuftigt att anpassa sin politik till den verklighet vi lever i. Är det intemer aktuellt och realistiskt att föra diskussionen kring enavsvavlingsanläggning? Skulle inte en sådan anläggning skapa väsentligt störreförsörjningstrygghet? Så till uranbrytning, 1 denna fråga sägersocialdemokraterna i sin partimotion att det är "anmärkningsvärt" attregeringen inte redovisar sin principiella inställning till uranbrytning. Denmajoritet i utskottet som socialdemokraterna tillhör är lika undanglidande,Inga principer inte. Man jämställer uran med andra mineraliska ämnen. Varför har då den kanadensiska provinsen och deamerikanska delstaterna , och förbjuditprospektering, brytning och hantering av uran? Kan någon visa på något annatmineral som av hälso- och miljöskäl förbjudits på det sättet? Det är tveklöstså att Ulanbrytning har en vidare dimension. har i motion, reservation och särskilt yttranderedovisat skälen för sina ställningstaganden. Utöver hälso- och miljöskäl,bindning till kärnkraften, finns det tunga ekonomiska och regionalpolitiskaskäl mot uranbrytning. har svårt att förstå att majoriteten, som imånga andra avseenden stöder en framtidsriktig energipolitik, på denna punkt ärlåst till ett ensidigt kärnkraftstänkande. Oljeersättningsfondenhar varit uppe i debatten . i ett särskilt yttrande kommenterat motion 1980/81:1028,där motionärerna Tisdaeen den föreslårenkraftig förstärkning av oljeersättningsfonden. Utskottsmajorite- 26 mai 1981 ten har behandlat motionen mycket positivt och förutsätter att dess syfte blir tillgodosett genom de förslag som energiskatteutredningenkominer att Riktlinier för ener- '''='883- gipolitiken, rn. Pågrundval av den ståndpunkt som riksdagsmajoriteten deklarerat i de sakfrågormotionen berör borde denna bedömning vara riktig. konstateraatt det råder en total enighet om att vi snabbt måste minska vårt En omfattande energihushållning, satsning på alternativenergi och oljeersättning kräver stora investeringar. För att dessa skall kommatill stånd krävs bl. a. möjligheter att låna pengar på rimliga villkor. Ifolkomröstningen uttalade sig en stor majoritet för att en del av de mycketstora vinsterna i befintlig vattenkraftsproduktion skulle dras in tillstatskassan. En förstärkning av oljeersättningsfonden med en miljard ,som föreslås i motionen, innebär en avgörande stimulans för ökad energihushållningoch oljeersättning. Detta kommer att få mycket positiva effekter pä sysselsättningoch samhällsekonomi. En stor riksdagsmajoritet stöder tanken att skatt skalltas ut efter bärkraft. Den i motionen föreslagna avgiften tillgodoser högtställda krav i det avseendet. Den utgör inte heller någon saklig grund förhöjning av eltaxan. Elkonsumenterna kommer alltså inte att belastas med högrekostnader. Däremot kan de genom oljeersättningsfondens ökade resurser fåmöjlighet att göra investeringar som innebär effektivare nyttjande av användelström. Då motionens syfte överensstämmer med vad en stor majoritet iriksdagen sagt sig vilja verka för, utgår vi, liksom utskottsmajoriteten, frånatt motionens intentioner kommer att tillgodoses utan att nu görnågot ytterligare ställningstagande. En viktig förutsättning för en effektiv energianvändningär hushållning med energikvalitet. Frågan behandlas bl, a, i motion1980/81:1987, Energikvalitet kan förenklat beskrivas så att energi medhög temperatur har högre kvalitet än energi med lägre temperatur. Elenergi harmaximalt hög kvalitet. För att vara användbar måste energin alltid ha högrekvalitet än det resultat som användaren kräver av energianvändningen. Att använda energi med en kvalitet som är högre än vadändamålet kräver är i allmänhet lika med energislöseri. Energianvändningen bördärför alltid planeras så att för ändamålet lämpligaste energikvalitet används. Allmänt kan man säga att solvärme och spillvärme utnyttjaseffektivare ju lägre temperatur som erfordras och att man endast med storsvårighet och betydande kostnader kan tillgodose ett temperaturbehov somöverstiger C. För att kunna utnyttja t. ex. värmepumpar, solenergi ochspillvärme på ett effektivt och lönsamt sätt bör man alltså sträva efter attsänka framlednings-temperaturerna även i våra fjärrvärmesystem. Nr 151 De lägre värmeförlusterna vid lägrevattentemperatur betalar i allmänhet den ' '' ökade värmeväxlaryta som behövs i undercentralerna. 26 mai1981 " "'en kommentar tillNils påstående att värmepumparna binder oss vid ett högt elanvändande, speciellt de stora värmepumparna. Rikdinjerför ener- stora värmepumparnas största fördelar är att de kan konverterastill gipolitiken m m bränsledrift. Detta blir på grund av elöverskottet knappast aktuelltförrän på ,då den första generationen är avskriven. rationelltoch flexibelt sätt att utnyttja det elöverskott som vi har under något Medeltemperaturdifferensen mellan fjärrvärmetemperatur ocherforderlig temperatur till konsument bör i ett optimalt fjärrvärmesystem vara5-10° C, jämfört med vanliga värde C. Detta möjliggörframledningstemperatur på C och retur på C i stället för vanliga120 C resp. C vid dimensionerande utetemperatur. Denna lägre vattentemperatur kommer att få avgörandebetydelse för att effektivt och lönsamt utnyttja värmepumpar, spillvärme ochsolenergi. Därför borde C utgöra norm vid ny- och utbyggnad avfjärrvärmenät och befintliga fjärrvärmenät successivt anpassas till lägrevattentemperaturer. bör få i uppgift att utarbeta nyanormbestämmelser med beaktande av vad som här har redovisats. Utskottet är positivt till vad som anförs i motionen och"räknar med att ansvariga myndigheter och organ uppmärksammar desynpunkter som har tagits upp i motionen". Jag utgår från att utskotteträknar rätt, I samma motion tas upp en annan väsentlig fråga, nämligenbränsleeffektivitet. Bränslekostnaden har blivit denhelt dominerande kostnadsposten vid traditionell värmeproduktion och sannoliktkommer denna kostnadsutveckling att fortsätta. Avgörande för ekonomin iframtidens värmeproduktion kommer att vara hur effektivt tillfört bränsle/elkan utnyttjas eller möjligheten att utnyttja billigare alternativ energi. En större bränsledriven värmepump har normalt en totalverkningsgrad på , Dvs, den levererar dubbelt så mycket värmeenergi somden konsumerar bränsleenergi. Stora eldrivna värmepumpar levererar i allmänhet minst tregånger mer värme än förbrukad elström. Det kan också uttryckas som engenomsnittlig verkningsgrad på eller värmefaktorn 1-3, Ett större kraftvärmeverk kan uppnå en verkningsgrad på , ett kondenskraftverk når sällan upp till , Ett kärnkraftverkligger i allmänhet på , Det är värmepumparnas mycket höga bränsleeffektivitet somgör dem sä ekonomiskt intressanta för framtidens värmeproduktion. Deframtida möjligheterna att utnyttja värmepumpar och billig lågvärd energiberor i hög grad på hur konsekvent vi tillämpar hushållning med energikvalitet.Självklart har energi i sig inget egentligt egenvärde. utgörs avdet positiva resultat vi får av energianvändandet. ' ° alltid vägas mot de kostnader, denmiljöpåverkan, den slutliga förbrukning- en av resurser som i allmänhet användande av energi innebär. Allt Nr 151 energianvändande, all energiproduktion måste utgå från målsättningen att den de positiva värdena mycket klart skall överstiga de negativa effekterna, 25 mai 1981 Denmålsättningen kan endast nås genom en effektiv energianvändning, nyttjandeav alternativ miljövänlig energi och en medveten hushållning med Rikdinierför ener- energikvahtet, gipolitiken, m. m. Utskottets majoritet intar en mycket avvaktande hållningtill energiskog. har i en reservation poängterat vikten av att flerodlingar snabbt kommer till stånd så att ökade erfarenheter kan vinnas. Den"långbänk" som majoriteten förordar är både olycklig och omotiverad. Så till frågan om hetvatten från , Det är mycketöverraskande att socialdemokraterna vill satsa på hetvatten från föratt värma och , Tillgängligt utredningsmaterial visar klart - precissom sade - att det blir ett mycket dyrt alternativ. Bindningentill kärnkraften är uppenbar. Och om jag inte tar fel har även socialdemokraternasagt att på grund av sitt läge bör avvecklas först. Att i denna mängdav tunga argument mot hetvatten från ändå - som socialdemokraternagör - landa på uppfattningen att regeringen bör göra en förutsättningslösbedömning tycker jag är en ologisk topprestation. All logik talar för ett nej.fill hetvatten från . Jag är övertygad om att majoriteten avsocialdemokraterna också inser detta. Jag emotser med spänning om någon vågarerkänna det i den kommande omröstningen. Beträffande skogsenergi; Det finns givetvis en risk föratt viktig industriråvara kan komma att eldas upp. Det enda riktiga sättet attmotverka detta är att vidga basen för skogsråvaran. Ett intensivt arbete måstelåggas ner på att på ett rationellt sätt ta till vara hyggesavfall,röjningsvirke och skräpskog. Jag delar inte uppfattning om atttekniken kommer att försvåra detta. Tvärtom tror jag att den tekniskautvecklingen -må vara i flera fall i form av specialmaskiner - kommer att varajust det som möjliggör att vi kan ta till vara röjningsvirke, hyggesavfall ochskräpskog. Är vi tillräckligt framgångsrika med detta, kommer ökad användningav skogsenergi att snarare främja tillgången på industriråvara i stället förtvärtom. Alla borde samlas till insatser för att öka råvarubasen i stället föratt högljutt klaga och ropa på omöjliga lagar och bestämmelser. något om torv. Torven är kanske vårt viktigastealternafiva bränsle. Stora insatser måste göras för att rationellt ochmiljömässigt riktigt ta till vara denna tillgång. Speciellt viktigt är atttorvbrytning kan ske även i mindre skala. Kopplingen till skogs- och jordbrukär viktig och kan betyda mycket för sysselsättning och regionalpolitik. Det ärpositivt att utskottet delar denna uppfattning och att ett arbete pågår inomregeringskansliet för att främja denna typ av torvhantering. har också en reservation beträffande Vattenfallsredovisning. har drivit kravet på att vattenfallsverketskall särredovisa kostnader och intäkter för olika kraftslag, i första handvattenkraft och kärnkraft. Detta har stor betydelse för taxesättning ochframtidsbedömningar. Flera riksdagsmän från andra partier har under hand 9 protokod 1980/81:150-151 Nr 151 sagt mig att de tycker att centernskrav är riktigt. Det vore värdefullt om de Tisdaeen den "' tycker så också visar det i omröstningen. 26 mii1981 'S '" ' övrigt hänvisa till de särskildayttranden om bl. a. skiffer och avveckling av kärnkraften som har avgivit. Rikdinier för ener- Herr talman! Näringsutskottetsbetänkande är mycket omfattande, och sioolitiken m rn * finns egentligen mycket mer somjag skulle vilja kommentera. dock redantagit åtskilligt av kammarens tid i anspråk och vill därför bara till slut yrkabifall till utskottets hemställan på samtliga punkter utom i de fyra fall dåcentern har reservationer, då jag yrkar bifall till dessa, AnL 22 () replik; apostroferade mig med sådanälskvärd envetenhet att jag kanske måste replikera kort. återkom till ett argument som flitigtvädrades i folkomröstningskampanjen, nämligen att aggregaten 11 och 12 äronödiga och att det belopp som han nämnde, 10 miljarder, hade gjort störrenytta om det hade använts för besparingsåtgärder. Påståendena både om summansstorlek och om effekten är emellertid obevisade påståenden. Jag har för minegen del en helt annan uppfattning. Det enda om vilket man med säkerhet vet att det har blivitdyrt i det här sammanhanget är ju anläggningskostnaderna för aggregaten 11 och12, som har fördyrats på grund av den ovisshet som har rått här i landet beträffandeenergipolitiken. nämnde också att det är fråga om mycket storainvesteringar. Det är naturligtvis riktigt, och det är en påkänning, men detintressanta är kanske inte investeringarnas storlek utan vad elkraften kostarnär den väl produceras. Det gäller nu inte nr 11 och 12, men det kan ändå varaen indikation att kärnkraftsproducerad el kostar , medanden el vi får från oljeeldade kraftvärmeverk ligger på och den frånkondenskraftverk på . Ekonomin spelar faktiskt en avgörande roll i dethär sammanhanget. Det är inget tvivel om att de synpunkter som har framförtsbeträffande reaktorerna 11 och 12 i hög grad sammanhänger med en övergripandevärdering som man inom har gjort i fråga om kärnkraftens önskvärdhetöver huvud taget. Denna aspekt kommer tillbaka i den andra fråga som jagkort skulle vilja svara på, nämligen den om . alternativ med värmepumpar, som har kastats fram på ett rätt sent stadium, är inte det första sättet att avvärja en hetvattenöverföring. ville man ha naturgas, och fanns det andra alternativ. De större värmepumparna är icke färdiga, de leder under alla omständigheter till ett enormt elberoende och de kräver stora investeringar i distribution av el, som kan mätas på det sättetatt det faktiskt erfordras ökning av den produktionskapacitet vi har . Det tycker jag är realiteter som man ändå bör beakta, oavsett värmepumparnas i teorin stora och, när det gäller små värmepumpar, i praktiken visade fördelar. Det utgår ifrån som säkert är det som 130 skall utredas. Jagskall avslutningsvis säga, herr talman, att Storstockholmskommunerna Nr 151 är fulltkompetenta att själva avgöra vad som är billigast och bäst, även TisHaaen den miljömässigt,för dem, och det är också utskottets och mening att jf, mai 1981 de skallfå göra det, AnL 23NILS () replik; gipolitiken, m. m. Frågan om kolet kommer omnågon minut att utveckla närmare. När det gäller uranet, som , liksom reservationer i övrigt är det inte jag som ärutskottets talesman, så jag skall inte svara på de frågorna. Vi har fullt klart för oss i den socialdemokratiskagruppen att ett diskutabelt Norgeavtal, liksom kanske utvecklingen i iövrigt, numera har gjort lönsamheten mera tvivelaktig när det gäller katalytiskkracker. Bara har lönsamheten sannolikt förändrats. Men vad som dikterar vårt ställningstagande är beredskapsskälet. Tjocka oljor är lättareatt få tag i och lättare att lagra, och det skulle därför vara en avgörandetillgång ur beredskapssynpunkt att ha en katalytisk kracker. Vi lägger stora pengarpå vår beredskap på många andra områden, och jag tror att det är vettigt attsatsa också på det här området, tog upp värmepumparnas konvertering, och jaghar inte bestritt argumenten i det jag anfört tidigare. Jag har sagt att sålångt systemet är utvecklat skapar värmepumpar ett beroende avelenergi, och jag tror att det kommer att dröja innan vi för det förstahar tillräckligt stora värmepumpar konstruerade i sinnevärlden för att klarastorstädernas värmeförsörjning, för det andra har ett system som kan drivas medannat än el. När det gäller har hört lika felsom vpk;s företrädare tidigare, och jag får väl hänvisa honom till protokolletöver vad jag svarat . I fråga om skogsenergin går möjligen våra uppfattningarisär när det gäller hur tekniken kommer att utvecklas. Men tro och inte minsttro om tekniken är vanskligheter som vi väl inte ska ge oss in på attdiskutera. AnL 24 () replik; Det är rätt fantastiskt att höra beloppet 5öre för kärnkraftsströmmen. Visserligen sade att det inte gälldeaggregaten 11 och 12, men det är kanske ändå fel att i alla sammanhang tänkabort kapitalkostnader och framtidskostnader, vilket måste göra föratt nå det priset. Det är få saker som vi inom - och jag kan hävda detmycket starkt - har lagt ned större vikt vid än att kombinera ettsäkerhetstänkande, ett miljötänkande, med ett ekonomiskt tänkande. Det ärframför allt den sista biten som fått mig att bli så absolut övertygad om attkärnkraften icke har någon framtid, om man tar med alla kostnader. Jag tror attvi där har en hel del att vinna på en mera saklig debatt även från anhängarnassida. När detgäller vill jag upprepa att jag citerade . ' Nr 151 Jag valde alltså inte våra egnautredningar. Ti*;rl! pn den '" forskningsrapport som jag här nämnde bygger på industriella /- .IQOI produkter som i snarlika sammanhangär provade praktiskt under ansenlig Det finns alltså möjligheter att dessaenheter på 10 ä 15 MW kan ses P/-f/- -y fA , ,f SOT* en lämplig modul för ettvärmepumpsystem, som man is-iKiiinier tor ener- ift.p successivt bygger in ettkunnande och en utveckling. Det är alltså en enorm skillnadmellan tryggheten i att bygga upp värmepumpalternativet jämfört medhetvattentunneln. Var så ärliga att ni erkänner i varje fall det! Min fråga om avsvalning svarade inte på.Han menade kanske att den bredden hade varit nyttig att ha även när mandiskuterar kracker. Vi har vidare vissa bekymmer sedan gammalt med att byggain stora överkapaciteter. Att man med öppna ögon går in och rekommenderar enmiljardinvestering här utan att tänka djupare på problemet är överraskande. AnL 25 () replik; Vad först beträffar tryggheten ihetvattenöverföringsalter-nativet, har jag förstått av de föredragningar somgjorts i utskottet att på den punkten finns ingen osäkerhet hos de parter somberörs. De utländska erfarenheterna är klara . Vid eventuelladriftsstörningar kommer situationen att vara den att man har en fullständigreservkapacitet uppbyggd. Däremot känner man en betydande osäkerhet ommöjligheterna att utnyttja ett system som baseras på många och storavärmepumpar, eventuellt också i den variant som här närmastförordade, dvs, en kombination. Summan av det hela är, som jag har förstått det, att manvet vad man har men att man inte riktigt vet vad det är man möjligen får om mansatsar på det alternativ som här närmast förordade. Vad beträffar citat från kan jagi och för sig vitsorda att så är fallet. Man skall ha klart för sig att detföreligger ett partförhållande mellan blivande köpare och säljare. Det kanskedessutom åtminstone delvis är på sin plats att ändå påpeka att det är svårt atthitta någonting så elektricitetsfixerat inom räckhåll i det här landet somVattenfall, AnL 26 () replik; Jag vill erinra om att vad vibegär i vår reservation är att regeringen skall lämna förslag till omhur samhället aktivt skall kunna engagera sig för en kracker.