prot · G4099 · 1980-12-31 00:00:00 — De arbetar ofta på arbetsplatser och i lokaler som intetillnärmelsevis motsvarar de krav på arbetsmiljö som uppställs inom civilverksamhet - detta inte sagt som någon kritik mot militära myndigheter utanendast som ett ytterligare understrykande av att försvaret inte heller när detgäller underhåll och investeringar fått erforderliga resurser. Det gäller härofta ^försyndelser som ligger långt tillbaka i tiden. Den snabba minskningen avfast anställd personal - unik i statlig verksamhet - har ^sanneriigen inteheller gjort situationen lättare. Jag har, herr talman, med detta endastvelat understryka att besparingar måste göras och att nu framlagda förslag ärett steg i rätt riktning men att när det gäller anslagen försvaret ändå måstefå resurser till sitt förfogande i relation till av fattadeförsvarsbeslut. 104 (): Jag skall börja med attinstämma i resonemang om behovet av resurshushållning, menjag vill med skärpa markera att jag inte tror att man når den genomen centralstyrd 9Riksdagens protokoll 1980/81:9-10 planhushållning, som företräder. Jagvill därefter tala något om resurshushållning på energiområdet. Det är hög tid att draupp konkreta riktlinjer för 1980- och ^1990-talens energipolitik. Vi kan sombekant inte exakt förutse framtiden. Därför måste vi planera för storhandlingsfrihet men också hålla en hög beredskap för snabba förändringar. Energipolitikens målsättningar bör bl. a. vara: att energihushållningskall främjas vid såväl produktion som brukande av energi, att utbyte avimporterad energi mot inhemsk energi och/eller svensk teknik skall prioriteras, att hushållning med energikvalitet medvetet skalleftersträvas, att miljöpåverkan skallvägas in i den totala kostnadsbilden för varje energislag och att den faktiska ochlångsiktiga kostnaden för energislag om möjligt skall återspeglas ikonsumentpriset, så att vi får ett ^kostnadsmedvetet brukande av energin. När man avlyssnardagens energidebatt, blir man orolig för att partsintressen kommer att växasig breda, och den helhetssyn på energifrågorna som är nödvändig för en godresurshushållning kommer att fä stå i skamvrån. Det finns många vildvuxna debattblommor. Jag skall pekapå några. Det ^elöverskott som så ihärdigtförnekades före folkomröstningen ^erkänns av nästan alla, men ändå gällerinte debatten ^orn vi skall spara i produktionen - t. ex. ej bygga 3- utan hur vi skall konsumera all elström. talar redan om att bygga^kolkondensverk. görs detgällande att kärnkraften efter folkomröstningen blivit mycket säker. Dettasäger man trots att de kanske allvarligaste bristerna någonsin, i form avtidigt åldrande och sprickor i kylsystemet, uppläckts först efterfolkomröstningen. Vidare saderepresentanterna för linjerna 1 och 2 att skulle bli resultatet omLinje 3 segrade. arbetar starka krafter, speciellt de som kopplade ihopLinje 3 med kol, för en massiv kolsatsning. De påstår att vi snabbt måste satsapå kol för att inte bli akterseglade och få dåliga kolkontrakt. Kol framställssom enda alternativet för snabb reducering av oljeberoendet. Jag är verkligenrädd för att vi håller på att gå över ån efter vatten. Den pågående debatteninger oro. Det tycks fortfarande finnas låsningar ^fill ^storskalig och gammalteknik, som kan få förödande konsekvenser för en ^framåtsyftande energipolitik.Det finns en uppenbar risk att vi låser fast oss vid ett ^elöverskott och enstorsatsning på kol, men låter energi som redan finns mitt ibland oss vara outnyttjad. Alla vet vi att energialdrig kan förbrukas, bara förändras och förorenas. Vad vi förbrukar ärenergikvalitet. Vi sänker en hög vattentemperatur, dvs. hög kvalitet till enlägre temperatur, lägre kvalitet, när vi med vattensystem värmer våra bostäder.Vi utnyttjar en än mer markant kvalitetskonsumtion när vi värmer våra bostädermed elström. Elström representerar en av våra Att värma bostäder med elströmär ur kvalitetssynpunkt att jämföra med att åka hiss i en skyskrapa och då föratt komma från första till andra våningen ta vägen över nittionde våningen. Urkvalitetssynpunkt är det helt förkastligt att använda elström för direktbostadsuppvärmning. I nuvarande överskottssituation kan det ^övergängsmässigtvara försvarbart. Huvudregeln är dock attanvändande av högre energikvalitet än nödvändigt ^allfid innebärenergislöseri. En medveten hushållning medenergikvalitet öppnar vägen till nya och miljövänliga energikällor. Våra fjärrvärmesystemhar av tradition byggts för vattentemperaturer på ^+1^10-120^°C. Detta varekonomiskt riktigt när energin var billig. är det fel. Många menar attdet är enormt kostbart och nästan omöjligt att anpassa befintligafjärrvärmesystem till lägre vattentemperaturer. Jag tror att de har fel. Jagkan visa exempel ur verkliga livet hur man i ett större fjärrvärmenät genom ensuccessiv anpassning till lägre temperaturer lyckats åstadkomma ettdriftsförhållande där av totala energibehovet kan täckas medvattentemperaturer på ^-l-80"C och lägre och där av totalaenergibehovet kan täckas med vattentemperaturer pä ^-l-60°C och därunder. I ett fjärrvärmenät däringa driftsanpassningar gjorts kan i allmänhet av energibehovettäckas med vattentemperaturer på ^-f ^80^°C och lägre. Varför är då ^-l-80°C så intressant? därför att större ^dieselmotordrivna eller ^turbindrivna värmepumpar ärekonomiskt intressanta upp till ^-f-SO^^C men kan vara tveksamma vid högretemperaturer. Det finns många energikällorsom kan förädlas med hjälp av värmepumpar. Jag skall redovisa ett exempel avmånga. Vid ^Ryaverket iGöteborg släpps ut ca 300 000 ^m-^^^ renat vatten med en lägstatemperatur av ^-^l-8^"C. Öm vi med hjälp av t. ex. ^turbindrivnavärmepumpar kyler detta vatten 6" får vi en effekt ur vattnet på ca 87 000kW. och till detta kommer rörelseenergin från turbinen och värme från^mottrycksanläggningen i samma storleksordning, alltså en total effekt på ca170 000 kW. Med en ^driftsfid på 5 000 ^fimmar . full last, blir totalaenergimängden ca 850 000 000 kWh. Skall motsvarandeenergimängd produceras i en ^oljeeldad ^hetvattencen-^tral går det, med 85 %verkningsgrad, åt ca 100 000 ^m^^^ olja till ett värde av ca 100 miljoner.Värmepumparna kräver vid ^turbindrift ca 45 000 ^m^?^ olja eller motsvarandeenergi i kol, ^flis ^e. Man sparar en oljemängd om ca 55 000 ^m^^^ per åroch en bränslekostnad på ca 55 milj^.^ kr. om olja används och ca 75 milj. kr.om kol används. Investeringen försjälva produktionsanläggningen kan grovt skattas till 100-125 milj. kr. Det ärsom synes en klart lönsam affär, om energin kan avsättas i befintligt ochutbyggt fjärrvärmenät. Det är mycket viktigt att komma ihåg attvärmepumpanläggningar av denna typ och koleldade hetvattencentraler konkurrerarom samma "baslastutrymme" i våra fjärrvärmenät. Värmepumpen utnyttjar 50-70 %inhemsk spillvärme och är i hög grad en svensk industriprodukt. Dettaförbättrar vår bytesbalans och ökar sysselsättningen. Det finns gott omanvändbar spillvärme i våra reningsverk och framförallt inom industrin. Vimåste lära oss att utnyttja den rätt. Det finns ingen mer angelägen uppgift isvensk energipolitik än att främja effektiv hushållning med energikvalitet. Dåkan vi undvika en felsatsning på kol, som skulle komma att förhindra ettlönsamt utnyttjande av svensk miljövänlig energi. Jag villockså mycket kortfattat lägga ett par synpunkter på ^elöverskottet. Vi skallavveckla kärnkraften till senast är 2010 - 12 kärnkraftverk motsvarande ca 10000 000 kW. Måste vi då inte utnyttja våra fjärrvärmenät som kylsystem förkommande kraftvärmeverk? Frågan är berättigad, och vi måste redan nu göra klartför oss hur mycket elström vi anser oss behöva . Det är högst osannoliktatt elström i det långa perspektivet kommer att användas för uppvärmning avbostäder och lokaler. Detta begränsar behovet av elström. ^Jagtror att ettnödvändigt elströmsbehov ej överstiger 100 ^TWh. inkl. överföringsförluster, ibörjan av . Det är alltså något högre än det behov vi har . Elströmmen kan tänkasproduceras pä följande sätt i början av nästa sekel: Vattenkraft ca 70 ^TWh,^mottryck-kraftvärme 20 ^TWh. vindkraft 8 ^TWh, kondenskraft 2^TWh, ungefär lika mycket som och som måste finnas som en regleringspost; Under dessa förutsättningarbehövs en utbyggnad av kraftvärme, men de 8-10 ^TWh det rör sig om bör rymmasjämsides med lönsamma spillvärmeprojekt, om beräknad utbyggnad av fjärrvärmenkommer till stånd. I hög grad är kraftvärmen entaxefråga. Elströmmen i de aktuella kraftvärmeverken produceras i första handvid förbrukningstoppar och är därför i en normal marknad värd ett högre pris. Om vi skulle^kostnadsanpassa ^lågspänningstaxan utan hänsyn till ^elöverskottet, så skulleden sannolikt pendla mellan ca /kWh och ca 10öre/kWh . Denna kostnadsskillnad beror på den ojämnakonsumtionen. Skillnaden mellan den ljusa julinatten och den kallafebruaridagen är flera . Även om vi räknar månadsmedeltal ärskillnaden minst 100 ^%. Denna obalans förstärks ju mer vi bygger ut ^elvärmen.Den verkliga kostnadsskillnaden mellan sommar och vinter ökar med detta. En ^kostnadsanpassad^eltaxa visar med skrämmande tydlighet hur farlig utbyggnaden av ^elvärmen ärpå sikt. I det längre perspektivet kan vi inte avskärma prissättningen från enekonomisk verklighet. Detta måste vara en tankeställare för dem som villplacera vårt ^elöverskott i en permanent elvärme. Jag vill sammanfatta mitt inlägg iföljande slutsatser. Hushållning med energikvalitet måste främjas. Inhemsk energi skall prioriteras före import. ^Eltaxorna måste successivt ^kostnadsanpassas. Utnyttjande av spillvärmeminskar miljöproblemen, förbättrar bytesbalansen och ökar sysselsättningen. 105 ^AULIN ^(m): Jag har under denna allmänpolitiskadebatt varit en flitig lyssnare. Skall man vara med och fatta politiska besluti en svår tid tror jag det är nödvändigt att lyssna, inte bara på sina egnautan också på motståndarna. Inom parentes vill jag säga att när höll sitt huvudanförande fanns inte fler socialdemokrater i denna sal änatt de kunde räknas på ena handens fingrar. är det många fler här. Över mycket av vad jag har hört i dennadebatt har jag blivit beklämd. Jag harblivit beklämd över alla ^okvädingsorden,beklämd över oförmågan, eller rättare sagt oviljan, att lyssna och attargumentera i sakfrågorna, beklämd över den bristande generositeten depolitiska motståndarna emellan, över att så sällan någon medger att man kan hahaft fel. Jag har blivit beklämd också över att den ohöljda partitaktiken fårgå före landets väl, beklämd över alla dessa överord om social nedrustning ochall den skrämselpropaganda som riktas till pensionärerna för att skrämma demöver till de egna leden. Häromkvällen sände Pejling i ettprogram om den svenska ekonomin. Det programmet gav en klarare bild av värtläge och orsakerna till att vi hamnat där och möjligheterna att komma ur det änmånga av de politiska budskap som har förmedlats från kammarens talarstol. Socialdemokraterna och kommunisternaskall nu begära förtroendeomröstning. Det ^flnns skäl att fråga:Vilket förtroende har väljarna, svenska folket, för de politiker som med ettordfyrverkeri av ^misstänkliggöranden försöker fly undan frän att ge den rättabilden dels av det läge, i vilket vi befinner oss, dels av de åtgärder man kanrekommendera för att förbättra läget? 106 ^(s): De borgerliga partierna gavicke inför fjolårets val medborgarna en riktig beskrivning av vårt ekonomiskaläge. Den borgerliga regeringen har ickeväljarnas mandat att driva en politik som innebär svikna löften mot pensionärernaoch ökade sociala och ekonomiska klyftor. I dagens debatt har detta svek motpensionärerna ytterligare blottlagts. Den borgerliga regeringen har ickeväljarnas mandat att ge upp den fulla sysselsättningen som huvudmål för denekonomiska politiken. Den borgerliga regeringen har drivit enhård blockpolitik i riksdag. Den politik som krävs måste utformasså att den kan få ett brett stöd hos det svenska folket. Den borgerligaregeringen har visat sig sakna förmåga att samla nationen för att föra oss^ut^T^ir ^den^^ekonomiska^^kris^^e^j. Av dessa skäl har vi socialdemokraterbegärt nyval, vilket avvisats av den borgerliga regeringen. Enmisstroendeförklaring är då det enda sätt på vilket vi kan få vårt krav pånyval prövat i . På den socialdemokratiska riksdagsgruppensvägnar yrkar jag härmed att förklarar att statsminister^Thorbjörn ^Fälldin icke har förtroende. Det av väckta yrkandet ommisstroendeförklaring mot statsministern ^Thorbjörn ^Fälldin har biträtts avHans Gustafsson, , ^Hjelm-Wallén, , , , i ^Hofors, , Stig^Alemyr, ^Thage , ^EricHolmqvist, ^Feldt, ^PaulJansson. Per , ^Maj-Lis , , , , ^Wärnberg, , , ,, ^Zachrisson, , , MarianneStålberg, ^Maj-Lis ^Lööw, ^Carlstein, , ,och . 35 ledamöter har alltså förenat sig omdetta yrkande. Då de i regeringsformen 12 kap. 4 ^§^föreskrivna förutsättningarna för yrkandets prövning sålunda föreligger,bordläggs det ^anhängiggjorda ärendet om misstroendeförklaring motstatsministern ^Thorbjörn ^Fälldin. Yrkandet bordläggs på nytt , kl. ^()9;00. Efter överenskommelse mellansamtliga riksdagspartier kommer jag att föreslå att yrkandet bordläggs ännu engång, . Omröstningen om misstroendeförklaringkommer därigenom att företas vid början av kammarens sammanträde onsdagen den22 oktober . 109 (vpk); Denborgerliga regeringen - som gick till val pä ett mittenprogram - driver utpräglad högerpolitik. Medvetet planerar den nu för kraftigt stigandearbetslöshet, prisstegringar och hyreshöjningar. Den genomför systematisksocial nedrustning. Därför krävs nyval föratt ge en riksdagsmajoritet och en regering som för en arbetarpolitik ifolkflertalets intresse. Därför yrkar jag på kommunisternasriksdagsgrupps vägnar att förklarar att statsminister ^Thorbjörn^Fälldin inte har förtroende. Det av väckta yrkandet ommisstroendeförklaring mot statsministern ^Thorbjörn ^Fälldin har biträtts av^Cari-Henrik . , ^Måbrink, , , , ^Raul ^Blucher, ^Chrisopoulos, Tore^Claeson, , ^Lars-Ove , ^Henricsson, Per , , Inga ^Lantz, , HansPetersson i ^Hallstahammar, och ^Oswald ^Söderqvist. Antalet ledamöter som förenat sig omyrkandet är 20 och understiger sålunda det antal som angivits i regeringsformen12 kap. 4 § som förutsättning för prövning av yrkandet, dvs. Detav väckta yrkandet om misstroendeförklaring kan alltså inteföranleda någon åtgärd. 9 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1980/81:22 om insyn i statliga företag 1980/81:26 om överenskommelse angående^Sölvbackaströmmarna 10 § Anmäldes och bordlades Motion 1980/81:7 av ^Ullenhag med anledning av proposition 1980/81^:5om ändring i ^läkemedelsförordnin^^^ en 11§ Anmälan av ^interpellation Anmäldes och bordlades följande ^interpellation somingivits till kammarkansliet 1980/81:18 av () till statsrådet om ändring iinformationsskrift för blivande mödrar: Skriften Vänta barn kommerinom kort att delas ut till alla blivande mammor. Denna skrift synes inteentydigt rekommendera blivande mammor att vara alkoholfria under graviditeten. Att alkohol ger skador på ^fostret är engammal kunskap. Forskningen är nu enig om att alkohol och tobak är det störstahotet mot det ofödda barnet. har man inte kunnat fastställa vargränsen mellan farligt och ofarligt bruk går under graviditetens olika stadier.Socialstyrelsen säger att öl till maten och lite vin ibland inte har någonbetydelse. "Öl" och "lite vi^n" innebär för^storförbrukande blivande mammor en helt annan mängd ^alkoholhaltig dryck änför andra. De som dricker mycket får inte stöd av skrift isina försök att vara alkoholfria under sin graviditet. Med anledning av detanförda önskar jag ställa följande fråga till sjukvårdsministern; Avser sjukvårdsministern ta initiativtill att skriften Vänta barn kompletteras så att alkoholinformationen ^tillblivande mammor överensstämmer med desenaste rönen inom forskningen? 12§ Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1980/81:38 av (vpk) tillsocialministern om ändrade ^regler för ledighet för vård av sjukt barn; Rätten till ledighet förvård av sjukt barn omfattar numera . Rätten gäller för barnetsföräldrar och - i de fall äktenskap föreligger -barnets ^vårdnadshavare ochdennes/dennas hustru/make. Däremot gäller rätten inte för den partner^vårdnadshavaren sammanbor med under ^äktenskapsliknande former. Här är alltsåett fall då gällande bestämmelser inte är neutrala till samlevnadsformen. Jagvill därför fråga: Avser socialministern att ta några initiativ för att förändra dessabestämmelser, så att de gäller lika för olika samlevnadsformer? 1980/81:39 av ^(s) till statsrådet om utvärdering av viss försöksverksamhet inomgrundskolan; I propositionen 1978/79:180om ny läroplan för ^m.m. redovisades att en viss försöksverksamhetmed närmare samarbete mellan förskola och lågstadium bedrivits i ett antalkommuner. Någon samlad utvärdering av försöksverksamheten har dock inte skett.Föredragande statsrådet ansåg det önskvärt att en sådan kommer till stånd ochaviserade en utredning som också skulle komma fram till en helhetssyn på delsvad som redan gjorts, dels i vilken riktning den fortsatta utvecklingen skullegå. Statsrådet ^Mogård har i ett frågesvarden meddelat att hon avser att "inom den närmasteframtiden" begära bemyndigande att tillkalla en kommitté. Eftersom utredningen är angelägen ber jag fä frågastatsrådet ^Mogård; När beräknas kommittén starta sitt utredningsarbete? 1980/81:40 av () till handelsministern om åtgärder motillegal invandring: Den illegala invandringenmedför allt större problem. Mångamänniskors förtroende för den förda invandrarpolitiken skadas, vilket blir tillförfång för den legala invandringen och för de nödvändiga positiva^samhällsåtgärderna för dessa människor. Enligt uppgift går en betydande del avden illegala invandringen genomVärmland. Det skulle i så fall vara möjligt på grund av att bl. a. tullen harför små resurser för gränskontrollen och också på grund av att polisensresurser i gränsområdena är otillräckliga. Jag vill därför frågahandelsministern; Är det möjligt att stärka tullensresurser för att komma till rätta med den illegala invandringen? 1980/81:41 av ^(m) till jordbruksministern om ändring av^skördeskadeskyddet: Väderleken årsvegetationsperiod har varit ogynnsam. Särskilt gäller detta delar av södraSverige, som fått vidkännas en ovanligt riklignederbörd. Alla typer av odlingar har drabbats, alltifrånspannmålsgrödor och vallodling till grönsaksodling. Lokalt i och Hallandhar odlingarna helt gått ^fill spillo. Årets skördeläge har därför på ett mycketpåtagligt sätt aktualiserat sådana förändringar i ^skördeskadeskyddet som börleda till ökad individuell anpassning för olika grödor. Detta gäller allagrödor, även de som ^f. inte omfattas av ^skördeskadeskyddet. Anser statsrådet attdet är möjligt att skyndsamt förändra ^skördeskade^skyddet i så måtto attflera grödor omfattas av skyddet och att en individuell anpassning för olikagrödor blir möjlig? 1980/81:42 av ^(rn) till statsrådet om ett nyttdödsbegrepp; Med anledning av det aktuellafallet där en svensk ges möjlighet till hjärttransplantation i inställersig på nytt frågan om införande av ett nytt dödsbegrepp och nya dödskriterier.^F. anses svenska läkare vara förhindrade att utföra hjärttransplantationeri men tycks vara oförhindrade att remittera patienter till annat land för att undergå dylikoperation. I ett läge där andnings- och ^hjärtstillestånd ofta kan hävas medmodern teknisk terapi och följaktligen kan vara ovillkorligadödskriterier torde det vara angeläget att nu fastställa en klar och sakligtvälmotiverad gränsdragning mellan livoch död. Avser statsrådet initiera en utredning om nyttdödsbegrepp? 13 ^§^ Kammaren åtskildes .