prot · G409131 · 1980-12-31 00:00:00 — Men detta förutsätter aff ettbeslut fatfas som leder fill bildandet av ett . I ett sådantbeslut ingår som villkor att godtagbara avtal om virkesleveranser ochexporfförsäljning skall föreligga, innan det nybildade beviljasnämnda statliga finansieringslån. Det handlar här om att ge de anställda i enrejäl chans att visa om deras alternafiv är genomförbart. Den möjligheten börde fä, allra helst som det icke har framkommit något som motsäger detutvecklingsalternativ de presenterat. En nedläggning av ställer mängamänniskor arbetslösa. Det blir ett dråpslag mot den regionen, och det skullemedföra stora kostnader för samhället. Det måste betecknas som ett överlagt mordatt fabriken läggs ned utan att andra alternativ får prövas. Jag känner inget behov av att gå till angrepp mot andrapartier eller riksdagsledamöter, men jag måste uttrycka min besvikelse över aftsocialdemokraterna infe är beredda att nu ge Hörneforsarbetarna en ärlig chans.Jag måste tillstå aff jag är mycket förvånad över ert ställningstagande, allrahelst som man ständigt fått läsa och höra atf SAP är detenda parti som engagerat sig i Hörneforsfrågan. Lika förvånande, nu i efterhand,är uttalande i interpellationsdebaften , dåhan sade: 'Tnom kort får vi således - äntligen, vill jag tillägga -behandla regeringens proposition om NCB. Vi kommer från socialdemokratisk sidaatt redovisa våra förslag i en särskild motion. Arbetet med våra förslag hållernu på att slutföras i en särskild arbetsgrupp, och det bedrivs i nära kontaktmed de fackliga organisafionerna." Vart hardessa förslag tagit vägen? föreslås från det hållet ytterligare utredningar, menvad som skall utredas när det gäller är litet svårt att begripa.Eftersom från min länsbänk har väckt en motion om , somär nästan likalydande som vår, skulle det ha varit en majoritet förHörnefors-alternativet om socialdemokraterna hade anslutit sig till dettaförslag. har socialdemokraterna i en reservation hemställt om ett uppskovmed nedläggningarna och att regeringen åter för skall redovisamöjliga utvecklingsalternativ för de olika enheterna. Vi kommer självfallet atti första hand rösta för vår mofion, som vi anser ger de anställda vid att pröva det alternativ som de på ett uppoffrande och föredömligt sättarbetat fram. Men vi kommer naturligtvis att i andra hand rösta förreservationen. Om deffa blir beslut, så återkommer möjligheten afträdda . Men det förutsätter att någon från det borgerliga lägret ocksåröstar för reservationen. Då ligger det närmast fill hands att denne någonfinns på Västerbottensbänken. Jag vill utgå ifrån och tro att ni är beredda attgöra detta - att ställa upp för . Vad gäller övriga reservationer vill jag redan nu meddelaatt vi inte kommer att biträda reservafion 4 om insyn och ägarinflytande förskogsägarföreningarna. Visst kan man kritisera - och kritiken är befogad - attskogsägarna inte har visat sitt intresse och inte levt upp till de krav man börkunna ställa på dem som ägare till skogsråvara. Trots detta anser vi att maninte uppnår något positivt genom att ge dem den spark som reservationenegentligen blir. Vi tror att man måste sträva efter ett gott förhållande tilllandets 247 000 småskogsägare, inte bara för atf rädda de nu nedläggningshotadefabrikerna utan även för de andra enheterna inom NCB. Def är en rimlig begäranatt de garanteras en rimlig insyn, kopplad till avtal för virkesleveranser. Jaghar svårt att tro att de fackliga organisationerna vid de berörda bruken delarsocialdemokraternas uppfattning och syn, som framförs i denna reservation. Mycket finns aft säga om NCB, om denedläggningshotade fabrikerna och om de människor som här berörs. De beslutvisnart skall fatta handlar om tusentals människor och deras framfid, derasmöjlighet att bo kvar på sina hemorter och deras möjlighet att få enmeningsfull sysselsättning. Helt rikfigt ställer de kravet att deras förslagskall prövas, och det måste vara en plikt, för oss som skall fatta detavgörande beslutet, att se till att de får en rimlig chans och ges möjlighetatt pröva utvägar ur problemen. Regeringens förslag fillgodoser inte detta, ochdärför yrkar jag bifall till motion 2028. 10THAGE () replik: Jag begärde ordet bara för att bemöta en saksom tog upp i sitt anförande. Han för nämligen vidare enmytbildning om atf socialdemokratin inte skulle stötta . försökte ta billiga poänger genom aft skapa motsättningar mellansocialdemokratin och den fackliga rörelsen, som har varit med och utarbetatvår mofion. Jag har, herr talman, full förståelse för de anställdasoro för framtiden -NCB:s ledning har inte precis lyssnat på de anställda genomårens lopp, och den borgerliga regeringen, som stått för nedläggningspolitiken,litar man ju inte på. Men denna oro har somliga inte dragit sig för attutnyttja. Det måste ligga alldeles speciella politiska skäl bakom detförhållandet att man riktar kritik mot socialdemokratin och mot vår motion, somju stöttar upp den s. k. Hörneforsgruppens förslag. Det är helt obegripligt aftman kan rikta kritik mot oss, när vi går emot en nedläggning av , ochnär vi genom vårt krav på utvärdering vill ge utvecklingsalternativet en chans. Jag måste fråga: Vilka politiska syften ligger bakom ensådan propaganda och vad tjänar den till? Varför vill man förvandla värt stödfill ett icke-stöd. Vi har diskuterat fram vår motion tillsammans med bl. kritik borde enligt minmening i stället riktas mot de fyra borgerliga Västerbottensledamöterna. borde fråga dem; Tar ni den möjlighet ni har att vara med omatt ge en chans, så att Hörneforsgruppen verkligen kan få sinaförslag prövade? Jag tycker att skall sluta upp med atffalla in i den mytbildning som här och var har förekommit, nämligen att detsocialdemokratiska partiet inte skulle ställa upp för och förmänniskorna där. Det är inte bara en ovederhäffig propaganda, utan det är ocksåen falsk propaganda. 11JOHN (vpk) replik: , jag försöker inte skapanågra mytbildningar. Jag försöker heller inte skapa några motsättningar, ochjag är inte ute efter aft tillgodose några politiska syften. I mitt anförandesade jag att jag inte har något behov av att gå till angrepp mot andra partier,allra minst mot socialdemokraterna. Men jag har velat uttrycka min besvikelse.Jag har följt frågan om Hörneforsfabrikens framtid, och jag har fåttintrycket aft socialdemokraterna helhjärtat har ställt upp på det förslag somde fackliga organisationerna vid har tagit fram och attsocialdemokraterna även har trott på detta förslag. Men när vi nu har densituationen här i , atf en borgerlig riksdagsledamot har väckt enmotion, där det som krävs är identiskt med fackliga organisationersförslag, så har vi den största möjligheten att rädda , om vi sluterupp bakom den mofionen. Enligt mitt sätt att se har den störstachansen att överleva om anslutning sker till dess eget förslag. Jagpoängterade att om vår motion faller, så kommer vi atf stödja s-reservationen.Om den skulle få stöd, så får vi återigen möjlighet att behandla dehär frågorna. Men jag sade också att jag inte vet vad det är som manytterligare skall utreda. Vi har inte haft något att invända mot detutvecklingsalternativ som man har föreslagit i . Jag är besviken överatt vi inte har kunnat ena oss om att ställa upp bakom Flörneforsarbetarnasförslag, eftersom det synes mig som om vi hade haft den största möjligheten attfå med oss en borgerlig riksdagsman från Västerbof-fenbänken på det förslaget.Jag är inte säker på atf vi får någon av dem med oss på reservationen. 12THAGE () replik: Det sista resonemanget försfår jag interiktigt. Den socialdemokratiska motionen gerHörneforsförslaget en chans. I den sägs klart och tydligt attHörneforsförslaget skall utvärderas. Bakom det förslaget står tydligen nu ocksåvpk. Vi har tillsammans inte majoritet i riksdag. Det fordras alltsåatt en borgerlig ledamot, och då förhoppningsvis någon av de fyravästerbottningar som har motionerat, biträder förslaget. Då måste jag fråga:Vad är det som gör att de fyra borgerliga riksdagsledamöterna påVästerbottensbänken kan rösta på en mofion som inte har en chans att vinna meninte kan rösta på en motion i samma syfte som har en chans att vinna? Vår reservation i näringsutskottet när det gäller de fyranedläggningshotade enheterna innebär ett bifall till samtliga borgerligamotioner frän och även till vpk-motionen. Det finns alltså enmöjlighet att i Hörneforsfrågan nå samstämmighet i , så aft viverkligen får en annan ordning på strukturfrågorna i NCB. Mot den bakgrundengjorde jag mitt inlägg och sade att det är dumt och onödigt, falskt ochfelaktigt att söka motsättningar mellan arbetarrörelsen centralt ocharbetarrörelsen lokalt. I vår partimotion har vi ställt uppför Hörneforsgruppenoch för människorna i . Att hävda något annat är falsk propaganda. 13 (vpk) replik: inte skulle kunnarösta på reservationen måste fråga honom - det kan jag intesvara på. Vad jag vill poängtera är att nu finns det en motion frånen borgerlig ledamot som helt ansluter sig till Hörneforsgruppens förslag. Jagtror att det skulle bli svårt för denne ledamot att rösta mot sin egen motion.Han har offentligt uttalat att "jag kommer att rösta på min egen motion,däremot vill jag inte ha ett uppskov". Detta är det faktiska läget, ochdet har jag utgått från när jag har sagt att om vi hade kunnat samla oss bakomHörneforsar-betarnas förslag, hade möjligheten aff rädda varit stor.Det säkraste sättet att rädda hade alltså varit att ställa upp direktpå Hörneforsarbetarnas förslag. Vinner regeringsförslaget läggs ned. Vadriskerar man genom att ge chansen att pröva sittutvecklingsalternativ? Den frågan har jag ännu inte fått svar på. 14 (): Jag skall redovisa folkpartiefs medverkan iden historiska hanteringen av NCB. Men först vill jag med några ord beröra denhistorieskrivning som gjorde här med anledning av vad sominträffade . Eftersom jag var sakkunnig i industridepartementet då,framstår det i mitt minne att den historieskrivning som gavuttryck för föga överensstämmer med den verklighet som vi levde i under dessaytterst besvärliga dagar. sade att folkpartiregeringen med dess 39mandat här i kammaren inte visste hur den skulle hantera denna NCB-fråga. Vivisste rätt väl hur vi skulle hantera den frågan. Bakgrunden är följande. Folkpartiregeringen lät Skåneskog gå i konkurs. Def varnågot alldeles nytt att låta ett bondekooperativt företag gå i konkurs, och vifick utstå mycken kritik för detta. Emellertid har historien visat att det intevar alldeles tokigt att man fick rensa bort massor av skulder och att företagetsedan fick hyggliga ägare och är på fötter och lämnar vinst. , 1979, konstaterade man aft NCB hadeen räntebelastning som motsvarande av den totala omsättningen. Jag trordessa siffror finns med i utskottets betänkande eller i propositionen från1979. Det var en mycket fullödig historieskrivning i både propositionen ochutskottets betänkande 1979 när det gäller de ekonomiska förhållanden som NCBlevde under. Företaget hade som sagt en enorm skuldbelastning, ochvarje människa med litet insikt i ekonomi måste ha förstått att ett företag medsådan skuldbelastning inte skulle klara sig. I det läget höll vi kontakter medpartierna, som fick en fullödig information vad gäller både förutsättningarnaoch företagets råvaruproblem. Jag anser att man i detta fall inte skallkritisera försöken aft få breda lösningar till de problem som vi fog ställning till1979 och i efterhand bygga upp en mytbildning. Jag tycker nämligen det är enmytbildning som gör sig skyldig fill. Informationen var på alla punkter uttömmande. Den som jaghade kontakt med var förre industriministern och han kan nogverifiera detta, om tar kontakt med honom. Om och socialdemokraterna - som hanuttryckte det här -med kuslig precision fått rätt i varje fråga när det gällerNCB, måste ni självklart ha haft någon uppfattning om företagetsstruktur och utveckling och de problem man hade att leva med. Nog sagt omdetta! Med anledning av att har varit med och beaktatde här framställningarna från NCB, vill jag lämna en liten historik omföretaget. blev det alltmer uppenbart att NCBinte skulle kunna klara sig utan ytterligare kapitaUillskott. Den förstatrepartiregeringen hade givit ett villkorslån på 400 milj. ringen gavvåren 1979 ytterligare 600 milj. kr. för att få en strukturomvandling"under ordnade former". gjordes ytterligare storaförluster, och beräknades förlusten bli ca 200 milj.kr. Detta skulle ha inneburit att likvidationsgränsen skulle ha nåtts. entredjedel av aktiekapitalet skulle ha förbrukats. avslutades förhandlingarna om NCB:sfinansiering mellan staten - företrädd av generaldirektör - och desju skogsägarföreningarna. Huvudpunkterna i förhandlingsresultatet var; staten skjuter till 375 milj. kr. och skogsägarna 25 milj.kr. i nytt akfiekapital (vilket innebär att ägarförhållandena förändras från för staten och för skogsägarna till för staten och förskogsägarna); industribevisen inlöses till av nominella värdet (förde 100 milj. kr. som var konverteringsbara); skogsägarföreningarna är inte beredda att förändra gällandevirkesförsörj-ningsavtal. Centerparfiets inställning var atf denna överenskommelseskulle godtas, medan , dvs. , snabbt offentliggjorde ettkrav på konkurs för NCB. 1 def läget valde att avvisa konkurskravetoch förorda en lösning med statligt kapitaltillskott och en omstrukturering avföretaget . Det var samma inställning som vihade . Förutom det faktum att aktiekapital kunde ansesförbrukat var de viktigaste omtvistade punkterna de s. k. industribevisensställning samt konsekvenserna för utlandslånen. I sakfrågan var - och är - denviktigaste frågan virkestillgången. De för viktigaste skälen för att avvisa enkonkurs var dels konsekvenserna för de ufländska lånen, dels konsekvenserna förde många små norrländska underleverantörerna. Därtill fanns ytterligarebevekelse-grunder: svårigheter att få virkesleveranser frånskogsägarföreningarna vid en konkurs kunde uppstå, kostnaderna för statenskulle vid konkurs bli avsevärda på grund av lönegaranti samtarbefsmarknadspolitiska insatser, företaget skulle efter en konkurs komma isämre förhandlingsställning beträffade försäljning av olönsamma enheter. enades regeringen om det förslagbeträffande kapitaltillskott och omstrukturering som föreligger ipropositionen. Ett pressmeddelande av denna innebörd presenterades. idecember beviljades NCB ett industrigaranfilån på 100 milj. kr. - som förskottpå det lån man enats om. Diskussionen har också gällt frågan om statliga företagkan gå i konkurs eller inte. inställning är att detta givetvisinte är något som skall eftersträvas men att det principelit inte finns någotsom hindrar aft även statliga företag går i konkurs eller använder sig avackordsinstrumentef. Detta är en principståndpunkt som grundar sig påövertygelsen att så likartade villkor som möjligt bör gälla för statliga ochprivata företag. Det är sombekant svårt att sia - speciellt om framtiden. nu bådeinom NCB;s nya ledning och inom regeringen att resterande delar av företagetkan med det nu aktuella kapitaltillskottet och nedläggning eller försäljning avvissa olönsamma enheter och andra strukturförändringar klara sig utan framtidastatliga kapitaltillskott. kommer att beröra de olikareservationerna som är fogade till näringsutskottets betänkande, men jag yrkarbifall till utskottets hemsfällan i dess helhet. 15 () replik: Jag begärde ordet med anledning av SvenAnderssons inlägg. Vad jag sade var att det satt enfolkpartiregering. Och det vill väl ändå inte förneka. Densyntes och hördes mycket, särskilt i TV. Men sedanlade jag till aft regeringen inte visste hur den skulle hantera NCB-frågan. Denuppfattningen fick jag vid två samtal med folkpartiregeringens industriministerErik , och jag upplevde det också så, aft de båda utredningsmännen GöstaOlson och var osäkra om hur regeringen skulle hantera frågan. Det kan ju förhålla sig så. att experten iindustridepartementet . inte hade informerat industriminsternom att det var goda lösningar på gång i NCB-frågan. I så fall är det ensakmellan och . 16 () replik; Jagar införstådd med atf ochErik hade kontakter. Men påstod att folkpartiregeringeninte visste vad den skulle göra i denna fråga. Det tycker jag är attöverdramatisera, och det stämmer inte överens med verkligheten. Det var ettkomplicerat förhållande i NCB, och det har det varit . Men detframstod som alldeles klart efter de utredningar som pågick underfolkpartiregeringens tid att det fanns två möjligheter, antingen att avvecklaföretaget eller atf staten gick in med insatser. Då tyckte jag - och jag tyckerdet fortfarande - att def var motiverat att hålla kontakt inte bara medsocialdemokraterna utan även med och andra i syfte att åstadkommaen bred lösning. Vi var klart medvetna om att med 39 mandat klarar man inte enså här stor och väsentlig fråga, och då var det viktigt att veta vad detstörsta oppositionspartiet och även de övriga partierna hade för uppfattning ifrågan. Det tror jag atf är villig att instämma i. 17 (): har genomfört en ingåenderedovisning av och diskussion om hur vi ser på frågan om NCB. de olika förslagsom har lagts fram och den proposition som regeringen står för. Jag kommerdärför i mitt anförande att huvudsakligen uppehålla mig vid punkt 2 underutskottets hemställan och reservation 1. som bl. a. rör Hörneforsfabriken. IHörnefors har man producerat papper . ett papper av hög kvalitet. Detbevisas bäst av att kunderna inte har vänt sig till andra producenter som en negativ diskussion kring har pågått. Just nu har manen mycket god orderingång. Flera stora order har man sett sig nödsakad attvänta med att fa tills man fått se vad beslutar. Så nog finnsdet anledning att ta med det i bedömningen av fabriker. De somarbetar i har naturligt nog både förhoppningar och krav på aft få fortsättamed sin produktion även i framfiden. Men hot om nedläggning har vilat över fabriken under fleraår. godkände en reservation från socialdemokraterna, som varfogad till näringsufskoftets betänkande 1978/79:61, om att en förutsättningslösutredning om Hörneforsfabrikens möjligheter till en lönsam utveckling skullegenomföras och att de fackliga organisationerna skulle vara med i det arbetet.Denna utredning har aldrig gjorts. Regeringen bör ha kritik för en sådannonchalans mot beslut. I stället har de anställda själva tillsammansmed kommunala och regionala representanter och med anlitande av konsult tagitfram ett alternativt projekt, som man anser bör ge Hörneforsfabriken enframtid. har redogjort för det huvudsakliga innehållet i detprojektet, och därför behöver jag inte gå närmare in på det. Det har f. ö.också presenterats för regeringen. I vår partimofion har vi tagit uppHörneforsgruppens förslag och med anledning av det begärt att förslaget skall genomarbetastill fullo och därefter utvärderas samt att resultatet redovisas för ,som då har att fatta beslut . Ingen nedläggning får ske underden tiden. De anställda i hade naturligtvis hoppats att vi direktskulle ställa oss bakom Hörneforsgruppens förslag, att nu skullebesluta att man fick bilda ett fristående och få börja medförprospektering. Jag har förståelse härför och stöder således det förslaget.Jag har ju själv suttit med i Hörneforsgruppen. Vi skall emellertid komma ihåg en väldigt viktig sak idetta sammanhang. Jag avser då vad statsrådet säger på s. 15 i propositionen; "Jag utesluter inte att genomförbarautvecklingsalternativ kan finnas för nämnda enheter men då i nyaorganisationsformer. Det är angeläget att berörda regionala myndighetermedverkar till att eventuella sådana alternativ kan identifieras ochprövas." hörde vi hur i debatten med att det här projektet redan har prövats. Det är emellertid ettsynnerligen motsägelsefullt påstående, eftersom man i propositionen skriveratf projektet bör prövas. Det ansvariga statsrådet säger alltså att det kanfinnas utvecklingsalternativ, men skyfflar han över ansvaret förprövningen till berörda regionala myndigheter - vilka han nu kan avse. Jaganser att detta i högsta grad är oansvarigt. Det är regeringen som skall tasitt fulla ansvar, detta så mycket mer som staten är majoritetsägare i NCB.Helt naturligt finns det frågetecken kring projektet, men vilka projekt inäringslivet är sä heltäckande att man kan fatta beslut om dein direkt? Ocksåvi i Hörneforsgruppen var medvetna om att det fanns vissa punkter som manmåste titta närmare på. Def finns således frågetecken, och dessa måste rätas ut.Mot Nr 131 bakgrund av detta har jag ställtmig bakom förslaget i vår motion. , nämligen infe rädd för en utvärderingeller en prövning. Det skulle i stället ge Onsdagenden t. f & 5 , ..oi en reell chans. Utskottsmajoriteten vill inte ge dem ens den chansen. rl prövning eller Utvärdering kommernaturligtvis virkesförsörjningsfrågan in i ( II I bilden. Det är en mycket viktigdelfråga. Jag tycker att det finns anledning att ta till vara de förslag som JohnAndersson tog upp i sitt anförande och som gällerframkomliga vägar för aft säkerställa virkesförsörjningen. I det sammanhanget vill jag framhålla att utvärderingen,som senare skall presenteras och som skall fatta beslut om ,kan leda fram till ett förslag om att ett skall bildas. Så litet grand om virkesförsörjningen, som jag redanberört. I diskussionerna om Flörnefors har man ofta sagt att det infe finnsråvara. Vi kan därför titta litet grand på detta utifrån Västerbottenshorisont. har också lämnat en redovisning av förhållandena där.I dag avverkas virke. Härav går 1 miljon kubikmeter utfrån länet. Övrigt virke går till förädling av olika slag - till sågverk,massaindustrier och boardindu-strier. Även om man inte skall tänka snävtnationellt - och det gör vi inte heller i - kan väl ändå intenågon begära att vi stillatigande skall åse att det kanske inom en inte alltföravlägsen framtid bara blir en - säger en -förädlingsindustri kvar och atf viinte heller har kvar någon finpappersfill-verkning, som råvaran gårtill stora företag i andra län, som kanske planerår för nya pappersmaskinereller för en utökning av sin verksamhet på basis av råvara från Västerbotten.Nu säger på tal om virket aft def inte är skogsbönderna som harsvikit när det gäller atf leverera utan arbetare och tjänstemän i industrin sombytt arbetsplats men som har sina skogshemman kvar och inte sköter sin skog ochinte levererar virke. Nog skulle jag väldigt gärna vilja se vilken statistiksom här stöder sig på. Det är möjligt att en och annan inomindustrin har ett skogsskifte men inte sköter skogen och avverkar. Detta gälleremellertid inte generellt, som påstår. Om jag fattade anser han aff de fackliga organisationerna skall gå ut i en kampanj föratt få de medlemmar som har skog. att leverera virke till industrin för attdärmed trygga sina egna jobb. Det är en förunderlig väg aft gå. Det vore välbättre aft ansluta sig till det förslag om en beredskapslagstiftning som viflera gånger har lagt fram, så att man på det sättet kan få fram virkei krissituationer. I fyra motioner från länet har det uttryckts en vilja, låtvara med litet olika skrivningar, att skall ges möjligheter att levavidare. Jag tar för givet att motionerna är allvarligt menade. I både ToreNilssons och mofioner krävs en prövning av Hörneforsgruppensförslag, och kraven sammanfaller med dem i vår motion och reservation. Deborgerliga ledamöterna på Västerbottensbänken har också vid olika 1 tillfällen gjort uttalanden, somgår ut på att man är beredd att stödja har för sin del sagt i massmediaatf han skulle bearbeta regeringen för atf rädda . "" tror att han har gjort det, men hanhar inte lyckats. och deövriga ledamöterna på länsbänken, möjlighet atf bevisa att de menar allvar medsina uttalanden genom att på denna punkt rösta på den socialdemokratiskareservationen, som ger en reell chans. påstår ju atf vi inte har någonting annatatt erbjuda än några månaders uppskov. Atf han har sin uppfattning klar, aftHörnefors skall läggas ned, står ju helt klart. Han har ju redan kastat ipapperskorgen det projekt som Hörneforsgruppen har utarbetat. Det har inte vigjort. Vi anser aft def är värt att prövas.