prot · G40996 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:96 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 1 TREDJE VICE TALMANNEN; Förstpå dagens föredragningslista har vi två svar på interpellationer. På grund avflyghinder kan budgetminister inte inleda debatten. Vi gör därförden ändringen att svaret på interpellation till statsministern omsysselsättningspolitiken lämnas först. 2§ Svar på interpellation 1980/81:81 om sysselsättningspolitiken har frågat statsministern om "en i internationelljämförelse låg arbetslöshet" är regeringens nya sysselsättningsmål. Hanhar vidare frågat vilka konkreta åtgärder regeringen avser att föreslåriksdagen för atf öka sysselsättningen i och samt vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidta för att tvinga storföretagen ätt ökaindustriinvesteringarna och sysselsättningen i . Interpellationen haröverlämnats fill mig. Atttrygga rätten fill arbete och förbättra den regionala balansen är enligt 1979års regeringsförklaring ett huvudmål för regeringens politik. Detta mål stårfast och bildar en utgångspunkt för de åtgärder med sikte på att nåsamhällsekonomisk balans som har redovisats regeringsförklaring, iårets finansplan och i regeringens ekonomiska handlingsprogram. Föraft sysselsättningen skall kunna tryggas är det nödvändigt attindustriproduktionen ökar. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder med syfteaft hålla uppe industriinvesteringarna trots lågkonjunkturen. på regeringens förslag om ett extra investeringsavdrag för bådestatlig och skatt avseende investeringar oktober1980-december 1981. Investeringsfonderna kommer att vara frisläppta under hela1981 för industriföretag. De nya vinstfonderna kommer atf få utnyttjas , och reglerna för skattefondssparandet har ändrats för atf förbättrainvesteringsklimatet. Som en ytterligare sfimulans fill industriinvesteringarställs 600 milj. kr. till den fjärde AP-fondens förfogande över enfyraårsperiod. I def budgetförslag som snart skall behandla harjag framhållit den stora osäkerhet som vidlåder arbetsmarknadsufsikterna infördet närmaste året. Det är dock klart att vi nu går mot en sämre konjunktur. Enhög arbetsmarknadspolifisk beredskap är nödvändig. De arbetsmarknadspolifiskainsatserna kan med kort varsel ökas lokalt eller i hela landet. Def kan gällat. ex. arbetsmarknadsutbildning, bidrag fill utbildning i företag vid hot ompermittering eller uppsägning, beredskapsarbeten eller åtgärder för äldre ochhandikappade. Regeringen disponerar en finansfullmakt för att vid behov kunnaanvisa ytterligare medel för sysselsättningsskapande åtgärder. Regeringenundersöker f. n. möjligheterna att fidigarelägga statliga investeringar undernästa vinter för att stödja sysselsättningen i landet, infe minst i Norrbottensoch . Om eff par dagar kommer regeringen att i särskildproposifion redovisa förslag om arbetsmarknadspolifikens framtida inriktning. 3 (vpk): Jag börjar med att tacka statsrådet för svaret. Vi vet aft arbetslösheten i är hög och aft denkommer atf bli högre. Vi är raskt på väg in i en ny lågkonjunktur, och ännu harinte regeringens åtstramningspolifik fått full effekt. I allt fler dokument från regeringen falas def numera infeom en polifik för full sysselsättning. Det gör inte hellerarbefsmarknadsministern i sitt svar här . Man talar i stället om "eni internationell jämförelse låg arbetslöshet". Det var bakgrunden till minfråga om detta är regeringens nya sysselsätfningspolitiska mål. Arbefsmarknadsministern svarar med att hänvisa till 1979års regeringsdeklaration. Han förklarar att det som där skrivits står fast.Men det lugnar varken mig eller de många arbetslösa särskilt mycket, om manhåller i minnet vad den närstående partiledaren i valrörelsen . Han förklarade då aft vad man skriver i valmanifestoch regeringsdeklarationer inte är något som man till punkt och pricka lovaratt genomföra under en speciell tidrymd. Därför tror jag inte atf def som stårskrivet i regeringsdeklarationen tas så allvarligt av regeringen . "För att sysselsättningen skall kunna tryggas under1980-falet är def nödvändigt att industriproduktionen ökar", sägerarbetsmarknadsministern och räknar sedan upp en mängd olika åtgärder som manhar vidtagit. Jag vet inte om det var av blygsamhet som han avstod från attberätta om resultatet av regeringens politik. Sanningen är ju den attomfördelningen av kapital infe har medfört en förhållandevis lika betydandesysselsättningsökning inom industrin. Tvärtom fortsätter ju antalet sysselsattainom industrin att minska. Jag tycker därför att det var ett ganska magert svarsom arbetsmarknadsministern gav. Jagfrågade också vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att öka De åtgärder som ni har vidtagit har juinte ökat sysselsättningen, trots det uttalade målet atf så skall ske. Jagupprepar därför min fråga: Vilka åtgärder avser regeringen atf vidta för attöka sysselsättningen inom industrin? presenterade industriminister nya industripolitiska proposition vid en presskonferens, och sedanrusade han i väg till födelsedagsfest och uppvaktade med ettexemplar av denna proposifion. Jag vet inte om man skall se detta symboliskt,men troligen är mera nöjd med den propositionen än jag är. Jag anser atf det är mycket märkligt atf regeringen inteanger något konkret mål för sin egen industripolitik. Om det är ett prioriteratmål atf öka industriproduktionen och industrisysselsättningen och om dehitfills vidtagna åtgärderna har misslyckats borde man ju i en industripolitiskproposition ange som eft mål att öka antalet anställda inom industrin, genomexempelvis 100 000 nya jobb . Men så är def icke -ingensfans i proposifionen står def att läsa något sådant. Def märkliga och kanske litet ofurliga inträffade ocksåefter det att hade presenterat industriproposifionenmed den fromma förhoppningen att sysselsättningen skall öka. "Det vårasför svensk industri", sade . Men bara någon timme senare ladebudgetministern fram förslag som direkt ökar arbetslösheten. Det finns därförskäl för "den stora osäkerhet som vidlåder arbefsmarknadsufsikterna infördet närmaste året", för atf citera arbetsmarknadsministern. Så mycket är klart att arbetslösheten kommer atf öka, intebara som ett resultat av lågkonjunkturen utan också som en direkt följd av denpolitik som regeringen bedriver - något som t. o. m. numera öppet erkänner. Jag hävdar att den politik som regeringen för ökararbetslösheten. Men ändå åker olika statsråd land och rike runt och inskärperatt svenska folket måste arbeta mer. Def är inte länge sedan videft fillfälle sade att alla nu måste sätta skuldran fill och arbeta så att vikommer ut ur krisen, som man vid företag efter företag talar om skall permittera tusentals människor . Regeringen anser att det ärviktigare aft sänka marginalskatterna. Men jag tror inte att det är någon storfråga för de hundratusentals människor som går utan jobb och kommer att blipermitferade framöver. Vi har 100 000 människor som är öppet arbetslösa. Vihar särskilt hög arbetslöshet i Norrlands- och skogslänen. ochNorrbotten, som jag har pekat på, tillhör de värst drabbade länen. Bara som gått sedan jag framställde interpellafionen har den faktiskaarbetslösheten i och ökat med totalt nästan 2 000 personer,och alla bedömningar pekar på att arbetslösheten i dessa län kommer att ökaytterligare. Det ligger en mängd varsel, och man har hot om avskedanden iNorrbotten. Kommer att permittera nästan 4 000 anställda under åtta veckori sommar? - Det här är en något märklig version av den fulla sysselsättningenspolitik. Arbetsmarknadsministern säger isitt svar att regeringen är beredd att vidta alla möjligaarbetsmarknadspolitiska åtgärder för att bistå t. ex. och Norrbotteninför den nu ökande arbetslösheten. Människorna i de här länen är ju vana vidarbetsmarknadspolifiska åtgärder. Och visst behövs de. Men de är det endaregeringen har att erbjuda dessa människor. När skall det kommakonkreta åtgärder för atf öka sysselsättningen och för aft skapa nya jobb, ochinfe bara de ständiga brandkårsutryckningarna när arbetslösheten ökar? Arbetsmarknadsministern säger visserligen att regeringenom skall lägga fram en proposition om arbetsmarknadspolifikensframtida inriktning, och jag kan förstå att vill vänta med attredovisa detaljerna i den. Men nog skulle han väl kunna ge oss litet insyn iregeringens övergripande målsättningar. Qm regeringen vill göra någonfing åfarbetslösheten i och , så krävs helhjärtade och kraftfullasatsningar. När kommer regeringen med sådana? Vilka är era planer när detgäller aft skapa full sysselsättning? Eller är sanningen den, atf ni inte harnågra sådana planer, att ni inte har för avsikt att lägga fram några sådanadärför att den liberala filosofin avhåller er från att göra def, eftersom ni ärså helt inriktade på och sätter er lit till de marknadsekonomiska krafterna ochkapitalismens självläkande krafter? Är det så, statsrådet ? gör en stor sak av attformuleringarna i olika dokument som behandlar regeringens ambitioner när detgäller sysselsättningen har varierat. Låt mig därför så klart det är möjligtslå fast att regeringens ambition är en och entydig: att göra allt som går föratt hålla uppe sysselsättningen. Den fulla sysselsättningens politik liggerfast, men det finns svårigheter som måste lösas och bemästras för att man skallkunna klara den politiken. De svårigheterna går förbi som om deinte alls existerade. Inget av de mål som angivits i regeringsdeklarationeneller i andra sammanhang tas på större allvar än målet den fullasysselsättningen. Eft absolut villkor för aft det skall uppnås på längre siktär att industrins investeringar ökar. På annat sätt kan vi inte nå balans i densvenska ekonomin. De åtgärder som jag nämnde i svaret till syftarjust till atf skapa den effekten. Så här långt har åtgärderna dock ännu intehunnit få avsedd effekt - dels därför att de har införts, dels därföratt vi är på väg in i en internationell lågkonjunktur som har minskatefterfrågan på svenska företags produkter. Visar det sig att åtgärderna ärotillräckliga, är regeringen beredd aft pröva ytterligare åtgärder för attuppnå syftet att få en högre volym på industriinvesteringarna. Det är fakfiskt inte så, , atf en ökning avsysselsättningen har uteblivit. Trots de osedvanligt svåra förhållanden som hargällt för den svenska ekonomin har sysselsättningen fortsattatt öka, om än i långsammare takt. Den har ökaf med 20 000 personer frånfebruari fill februari . Vi vet att ,då vi har haft att brottasmed de internafionella - och svenska - svårigheterna i ekonomin, harsysselsättningen oavbrutet ökat. Def är också ett faktum som gårförbi som om det inte existerade. LarsWerner är infe nöjd med den indusfripolitiska proposifion som industriministernpå regeringens vägnar har redovisat. Nå, det hade jag inte väntat mig atf LarsWerner skulle vara. är ju kommunist och förespråkar ett helt annatekonomiskt system. Vi har inte några som helst ambitioner att försöka göra LarsWerner tillfredsställd när det gäller industripolitiken - helt enkelt därföratf regeringen avser att hålla fast vid marknadshushållningen och inte gå övertill en genomreglerad byråkratisk planekonomi av det slag som villha. Regeringenhar alltså redovisat den industripolitiska delen, och den del som rörarbetsmarknadspolifiken kommer att redovisas . undervåren kommer regeringen atf lägga fram en komplefteringsproposifion som innehållerriktlinjerna för den långsiktiga ekonomiska polifiken. Den propositionen fallertillbaka på långfidsutredningens bedömningar. Jag har inte anledning att här redovisa något ställningstagande i det avseendet. Låt mig bara påpeka attlångtidsutredningen har kommit fram fill atf om vi skall ha balans i densvenska ekonomin 1990, så kommer det att krävas ca 100 000 fler personer iindustrin. Det är alltså det rätta tillfället, , för regeringen attredovisa sin bedömning av vilken sysselsättningsökning i industrin som är bådenödvändig och önskvärd för atf balansen skall återställas. Menlåt oss inte sticka under stol med aft kommer att bli osedvanligt svåra för den svenska arbetsmarknaden,dels därför att vi har en öppen ekonomi som är mycket känslig för svängningar iden internationella konjunkturen - och den konjunkturen är på väg nedåt - delsdärför aft den åtstramning som genomförs i den offentliga efterfrågan ocksåsamtidigt sätter sina spår på arbetsmarknaden. Trots att så sker är denåtstramningen nödvändig för atf def skall ges utrymme för industrinsinvesteringar. Den här svackan måste vi försöka överbrygga medarbetsmarknadspolitiska åtgärder - och vi har, som jag redovisat i svaret, föravsikt att så långt det någonsin är möjligt se till att så sker. Meninte heller vid något annat tillfälle, när jag eller någon annan redovisardeffa, tror jag att kommer att bli till freds med svaret, heltenkelt därför att den som aldrig behöver fa ansvar för sina ekonomiska förslagheller aldrig behöver redovisa några realisfiska förslag. Anf.5 (vpk): Man kan naturiigtvis föra debatten som statsrådet gör här ochsäga att "jag tror att vi aldrig kommer att kunna tillfredsställa herrWerner, för han behöver aldrig fa ansvar för de förslag han ställer". Nej,jag kräver inte atf ni skall tillfredsställa mig. Def är nu rätt många år sedanjag gick utan jobb. Till skillnad från de flesta i regeringen har jag gått utanjobb av och till under långa perioder. Jag vet vad arbetslöshet är - och jag ärinte säker på att så många i regeringen känner till det. att fillfredsställa mig när def gäller de här frågorna!Tillfredsställ de hundratusenfals människor som går ufan jobb! Det är ju baradef jag begär. För egen del är jag nöjd . Om det bara vore så, , att det varformuleringarna det skilde på i olika dokument, så skulle inte jag vara såorolig. Men verkligheten är ju en helt annan. Ni driver en kvalitativtannorlunda polifik. Ni vidtar åtgärder som direkt ökar arbetslösheten - och detgör ni med öppna ögon. Jag tror def var själv som i enintervju i förklarade aft det måste bli sämre, innan def kan blibättre. Om man vill vara lustig i det här sammanhanget kan man ju fråga: Hurmycket sämre måste det bli, och hur bra blir det när det en gång blir bättre?Man undrar om def inte redan är tillräckligt illa ställt i ochNorrbotten som det är , utan en ytterligare försämring. och behöver ett bredare näringsliv.Länen behöver fler industrier nu när basnäringarna kan sysselsättabefolkningen som fidigare. Det naturliga hade därför enligt min enklauppfattning varit aft regeringen hade gjort särskilda indusfri- och arbetsmarknadspolifiskasatsningar i länen. Jag vet att arbetsmarknadsministern hävdar att de storasatsningarnas tid är förbi i . Men de små satsningarna - kan vi intefå veta hur de ser ut då? De är väl ändå inte så små aft de infe märks? Jag påstår inte atf regeringen ingenting har gjorf, menregeringen har inte åstadkommit någonting som på eft avgörande sätt har ändratvillkoren för människorna i t. ex. de här två länen. Låt mig därför på nytffråga: Hur många nya jobb kommer ni att skapa i ? Hur många nya jobbkommer ni aft skapa i ? Hur många kommer atf tvingas att förbliarbetslösa? Jag kan erkänna att det är eft grovt sätt att fråga, mentyvärr är också verkligheten mycket grym och grov. 16 000 människor är utanarbete i . Qm regeringen kommer med 1 000 beredskapsjobb, innebär detatf fortfarande 15 000 människor är utan jobb där uppe. Jag begär inte attarbetsmarknadsministern eller regeringen skall ta fram 16 000 nya jobb iNorrbotten , en månad eller . Men jag kräver konkreta beskedfrån regeringen om vilka planer ni har för nya etableringar och satsningar iNorrbotten. Ni måste börja göra någonting. Ni talar alltid vackertoch ni är alltid mycket förstående för de här problemen - och fortsätt gärnamed det. Men gör äntligen någonfing för att skaffa nya jobb, och börja i de härtvå hårt drabbade länen. Sedan säger att industriinvesteringarnamåste öka. Det tycker jag också. Och de har ökat-infe i men utomlands.En av mina frågor var: Om de kapitaltillgångar som finns i de svenska företageninte investeras här i , vilka åtgärder kommer ni i så fall atf vidta?Det är en fråga som jag tror att mångavill ha svar på. 6 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! Låt mig göra klart att den här debatten inte gäller huruvida personenLars eller personen är till freds eller inte Annars kunde jag säga att också jag vet vaddef innebär att gå arbetslös. Jag har heller infe talat om personen jag har talat om industripolitiken och våra möjligheter atf göra LarsWerners nöjd på den punkten, utan om kommunistledaren som företrädareför en annan ideologi än den regeringen och regeringsparfierna företräder. meningen har vi inga ambitioner atf försöka göra kommunistledaren ellernågra andra kommunister nöjda med vår industripolitik, helt enkelt därför atfvi vill hålla fast vid marknadshushållningen. Men när vi kommer över till vad som ryms av åtgärder inomett bibehållet ekonomiskt sysfem, kan vi ju föra en saklig diskussion om vadsom är möjligt och vad som inte är möjligt. Då är jag överens med att allt som går aft göra skall göras för att bredda näringslivet iNorrbotten och . De båda länen har lidit svårt av att ha ett tämligenensidigt näringsliv, och de har drabbats svårt när man har fått strukturellaoch konjunkturmässiga problem när def gäller skogen, stålet och malmen. Def ärprecis det som åtgärderna har gått uf på. När säger att nägon gäng mäste ni väl ändåbörja med åtgärder i de här båda länen, så vet ju själv atf deftaär en ytteriigt orättvis betraktelse. Sanningen är att det har lagts fram paketefter paket för att sfimulera sysselsättningen i . Jag kan gott sägaaft vi har bottenskrapat möjligheterna att hjälpa upp situationen i Norrbotten.Det som har safts in av skattebetalarnas medel i kan räknas i mångamiljarder, , och anledningen till det är aft vi menar att de som ärsvårast ansatta också skall kunna påräkna mest hjälp. Den hjälpen har infe baravarit avsedd för den lilla skaran, utan det har också gällt aft satsa pengar imalmen i kulsinterverk, i skogsindustrin i och i stålrörelsen i , ochalldeles har regeringen lagt fram nya förslag till om hjälpför för att hjälpa upp situationen inom . Därutöver presenterade regeringen ettNorrbottenspaket som fortfarande håller på atf genomföras i , däråtgärder, både i den lilla och i den stora skalan, har satts in och håller påatt ge sysselsättning åf flera tusen människor. Trots detta är problemen stora- de är tilltagande i - och som jag redovisade i mitt svarhåller vi just nu på att undersöka vilka åtgärder som är möjliga aft vidtainför och vinter för att hålla sysselsättningen påbyggarbetsmarknaden uppe i det länet Hksom i och någraytterligare län. frågar också vilka åtgärder regeringen har föravsikt att vidta för atf förmå företagare atf investera - man har på sina hållen ganska god likviditet - i i stället för utomlands. Låt mig säga atthela den ekonomiska polifiken nu går ut på att förbättra investeringsklimatet iSverige. En av anledningarna till att den investeringsverksamheten är låg äratt ränteläget är högt. Detta beror i sin fur på atf vi har eff stortunderskott i statens budget. För aft möjliggöra en ökad investeringsverksamheti är det angeläget att komma fill rätta med statens budgetunderskott.Vi har inte outsinliga källor att ösa ur, men vad vi har kommer vi att använda,bl. för att försöka hålla sysselsättningen uppe. Jag villredovisa def och än en gång understryka, , atf det på den punkteninte finns några sänkta ambitioner. Regeringen har inga andra ambifioner än demvi har redovisat och gett tyngd och verklighet åt under de år som den härregeringen har funnits till. 7 (vpk); Jag har aldrig gjort det här till enpersonlig fråga. är def faktiskt så att jag representerar ett parti som harmycket nära kontakt med många av de människor som drabbas av regeringenspolitik och som drabbas av arbetslösheten. Qm det nu är så att också IngemarEliasson vet hur det är att gå utan jobb, så kan väl han förmedla deerfarenheterna till de övriga i regeringen-, då har vi klarat av den personligadelen av det här resonemanget. Det har lagts fram paket efter paket till ,säger . Ja, men under en debatt för några månader sedankonstaterade vi att det mest har varit vackra omslag men att paketen varit rättinnehållslösa -fortfarande ökar ju arbetslösheten i . Def var vid detfillfället som statsrådet sade att de stora satsningarnas tid nu varförbi och att vi skulle satsa i smått. Qch så säger han: skall viordna så atf arbetsmarknaden bhr bättre. Men går det som en röd trådgenom debatten, atf när man står mitt uppe i byggarbetslösheten i Norrbottensäger de folkparfistiska arbetsmarknadsministrarna, allfifrån Per tillIngemar : skall vi fidigarelägga olika jobb. Det kan ju inte vara någon hemlighet, ens för er, att deti är särskilt besvärligt på byggarbetsmarknaden. Då måste man väl hanågonting av det som vi så fint kallar framförhållning, så aft man hinnerplanera i fid. säger aft det har varit en huvuduppgiftatt försöka skapa ett investeringsvänligare klimat här i landet. Ja, men dethar varit ett huvudmål för regeringen att styra över kapital tillnäringslivet, riskvilligt kapital till investeringar för nya jobb, och i alladokument från regeringen har defta inskärpts. Många miljarder har ocksåomfördelats sedan den borgerliga regeringen kom till 1976. Företagenskapitaltillgångar har ökaf, och de har ett betydandelikviditetsöverskott, något som också arbetsmarknadsministern känner till. Menvi behöver inte bråka om den saken och diskutera omfattningen av det häröverskottet - om det är för stort eller för litet - utan låt oss i ställetdiskutera hur företagen använder det kapital de har. Vi är säkert överens omatt investeringarna har förblivit på en ofillräcklig nivå, trots den omfattandeomfördelning av kapital som skett. ökar visserligen investeringarna något, men de är infeav den storleksordning som man har anledning att vänta sig, och på den punktenhar regeringens politik misslyckats rejält. Företagen använder inte sinakapitaltillgångar fill atf bygga nya industrier och fill att skapa nya jobb;de använder dem i stället för olika spekulationsaffärer och finansplaceringar.Detta borde väl också oroa regeringen och i synnerhetarbetsmarknadsministern - kanske också budgefministern. Av regeringens politik atf döma drar dock regeringen baraden slutsatsen att def behövs mer kapital, nya miljarder till företagen, föratt få fart på investeringarna. Men vad är det som får er att tro det?Företagen har ju redan kapital men använder det inte. Att bara ösa överföretagen mer kapital medför ju inte automatiskt någon förändring, och på denpunkten kräver jag ett bättre besked från regeringens sida. Låt mig bara få säga atf jag förstår attarbetsmarknadsministerns svar här i vissa fall, av formella skäl, blirlitet kortfattade. Men lägg nu de bitarna åt sidan och låt oss få diskutera deviktiga frågorna, för både jag och vet ju atf människorna i Värmlandoch i är oroliga för framfiden. De är också besvikna på regeringenför dess passivitet och ovilja aft göra någonfing konkret som förändrarsituationen i de här landsändarna. Det verkar som om tror atf vi harlagt alla pengar på omslagen, när vi har slagit in paketen. Jag skall fala omför att omslaget till kostade inte en miljardkronor, utan det var innehållet som kostade så mycket. Det innehållet harsuccessivt gett ett par tusen människor jobb i . Jag tycker att det är aft inta en något nedlåtande attitydatt säga atf alla dessa pengar har gått till vackra omslag, när det i självaverket har varit så att vi har tagit fasta på alla realistiska förslag somkommit från människorna i för atf hjälpa dem till nya jobb. Det är alldeles rikfigt att jag tror att en del avpengarna måste användas för atf fa vara på de många små idéer som kan skapajobb också ute i glesbygderna, i stället för att lägga alla ägg i en korg, somju skedde bl. a. i 80-planen. Man får infe leva så farligt som mangjorde den gången, så att det visar sig att vi, om planerna går i stöpet, harhalkat efter i stället för atf ha tagit eft steg framåt. Det var ju precis vadsom skedde.