prot · G40993 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:93 1§ Val av ombud och suppleanter i parlamentariska (rådgivande)församling Företogs val av sex ombud och sex suppleanter iEuroparådets parlamentariska (rådgivande) församling. Anf.1 (): Valberedningen har enhälligt godkänt gemensamma listor för val av ombudoch suppleanter i parlamentariska (rådgivande) församhng. Iegenskap av ordförande i valberedningen ber jag aft till herr falmannen fåöverlämna de gemensamma listorna. De för ifrågavarande val avlämnade gemensammalistorna upplästes av falmannen och godkändes av kammaren, varvid befanns attföljande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på listorna,valts för tiden från öppnandet av den parlamentariska församlingens nästaordinarie möte fill öppnandet av församlingens därpå följande ordinarie möte: () CarlLidbom (s) () Sfig Alemyr (s) () () suppleanterInger () () () ()() () 2 § Anmälan om kompletteringsval till utskott partigrupp har som suppleant iförsvarsutskottet under i ledighet anmält hans ersättareUlla-Britta . Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant isocialförsäkringsutskotfef under ledighet anmält hennesersättare . Talmannen förklarade valda till suppleant i försvarsutskottet () suppleant i socialförsäkringsutskottet () 3 § Föredrogs och hänvisades Proposifionerna 1980/81:116bil. 2 fill utbildningsutskottet bil. 3 till civilutskoftef i övrigt tillfinansutskottet /81:118 bil. 1 till socialutskottet bil. 2 fillskafteufskoftet bil. 3 fill jordbruksutskottet bil. 4 fill civilutskottet iövrigt till finansutskottet /81:123 till utbildningsutskottet /81:124fill försvarsutskottet /81:127 till utbildningsutskottet /81:129 tilljordbruksutskottet /81:130 fill näringsutskottet /81:132 filltrafikutskottet /81:133 fill civilutskotfet /81:134 filltrafikutskottet /81:135 fill socialförsäkringsutskottet /81:137 fillkonstitutionsutskottet /81:145 fill arbetsmarknadsutskottet /81:149till trafikutskottet 4 § Föredrogs och hänvisades 1980/81:16fill finansutskottet 1980/81:17fill försvarsutskottet 5 § Föredrogs och biföllsInterpellationsframställning 1980/81; 105 6§ Medelsanvisningen till radio och television, m. m. Medelsanvisningen till radio och tele-Föredrogskulfurutskoffefsbetänkande /81:22 om medelsanvisningen vision m m fill radio ochfelevision, m, m, (prop, 1980/81:100), Ifräga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för punkterna 1 och 2,Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffande bådapunkterna i betänkandet. Def är nu fattade sitt beslut om radionsoch televisionens verksamhet inför en ny avtalsperiod, skall taställning till def fjärde verksamhetsåret och även fill vad som skall händadärefter. Låtmig först redovisa vad som har hänt innan vi vänder blicken mot framtiden. som fastställdes hade som grundläggande syfte att främjamångfalden i programfrågor. Genom att skilja radion och televisionen frånvarandra skulle de båda medierna få bättre möjligheter att utvecklassjälvständigt efter sina egna inneboende förutsättningar. Avsärskilt intresse var naturligtvis radioverksamheten. Denna hade på det helataget glömts bort vid riksdagsbehandling. Genom beslutet villeregeringen lyfta fram radion ur televisionens skugga. Somförebild tjänade givetvis den då nyetablerade och sjävsfändiga lokalradion. Beslutetom omorganisation var inte okontroversiellt. Både i och inom SverigesRadio uttrycktes rädsla för förändringen. Nuär omorganisafionen i det närmaste slutförd. Jag tror att dåvarande motståndareär beredda att erkänna att förändringen har gett positiva resultat. Jag harhört otaliga berätta om den förändringens och nyskapandets vind som svepte in iradiohusen. Detta förvånar mig inte. Men det som är extra glädjande är att ävenden skuggande parten, televisionen, tycks ha haft glädje av skilsmässan. Avradiochefens tal vid den senaste bolagsstämman har jag förstått att personalenpå ett föredömligt sätt har slutit upp och arbetat för omorganisafionen, SverigesRadios ekonomiska redovisningar visar att omorganisafionen inte blivit såkostsam som motståndarna hävdade att den skulle bli, Enhgt beräkningarna uppgårkostnaden fill 13 milj, kr. Slås denna summa ut över de omorganisationenvarade, kan kostnaden beräknas fill 3 ä 4 %o av omslutningen. Medelsanvisningentill radio och television, m. m. Den kostnaden tror jagförändringen har varit värd, Omorganisafionoch resursförändringar har även varit fill glädje för lyssnare och tittare, Idet följande skall jag ange något av det som gjorts för publiken under degångna tre åren, Regionaliseringenav riksprogramproduktionen skall vid reformperiodens slut ha nått så långt atfandelen regionalt producerade program uppgår till. Redan nu har mankommit en bra bit på vägen. Riksradion har ökaf sändningstiden i distrikten med480 fimmar. Defta innebär att inemot en fjärdedel av målet för sändningsfidsökningeni distrikten uppnåtts. Televisionen har ökat distriktens sändningstid med 92fimmar. Detta innebär att målsättningen realiserats till inemot hälften. Regional-TV-sändningenhar startat från , och intensiva förberedelser pågår för en start iVäxjö . Lokalradionhar tillförts ansenliga reformtillskotf, vilket har medgett en konsolideringoch betydande förstärkningar. Insatsernaiör särskilda grupper har avsett olika målgrupper. Televisionen har gjort enkraftig ökning av reprisverksamheten särskilt vad avser den tunga produktionen.Försöket med text-TV har påbörjats , och försöket pågår alltjämt.Insatserna för språkliga minoriteter har ökat i både lokalradion, riksradionoch televisionen. Riksradion har ökat sändningstiden för sådana program med356 timmar. Ett nytt invandrarspråk -spanska - har fillkommit. Sändningstidenför minoritetsspråk i lokalradion ökade mellan 1978/79 och 1979/80 med 325fimmar. I TV har fillkommit eft egenproducerat finskt magasin, som sänds engång under högsäsong. Destörsta insatserna med hjälp av medelstillskotten har gjorts förkvalitetshöjningar av skilda slag. Totalt har ca 57 milj, kr, av medelstillskottenanvänts härför, Deffa är särskilt glädjande med tanke på att kvalitetentidigare satts på undantag, särskilt under radions och televisionens nedgångsåri , Det bör beaktas att även de insatser som lokalradiongjort för atf förstärka sin verksamhet slår ut i form av kvalitetshöjningar iprogramutbudet. Både riksradion och televisionen har förbättratutrikesbe-vakningen. Radion har tillförts nya korrespondenter i ,och , Televisionen har fått en ny korrespondent i och harförstärkt bevakningen i , och . Riksradion har upphävtrestriktionerna beträffande spelandet av skyddad musik. Tillkomstenav Berwaldhallen har inneburit väsenfiigt förbättradeförutsättningar för den levande musiken. Hallen har redan blivit ett begreppinom musiklivet. De största insatserna för kvalitetsförbättringar har syftattill att öka förutsättningarna för gestaltande produktion och för medverkan avutomstående. Ett uttryck för defta är tillkomsten av TV-ensemblen, för vilkenresursfillskott har filiförts , och med 6,3 milj. kr.Säsongen 1980/81 sänds två egenproducerade teaterföreställningar varje vecka.De insatser som TV gjort för produktionen i har inneburit en ökningav frilansfilmen från 40 till 50 timmar ochav utläggningar till fria producenter från 10 . Def totalafrilansintagef har ökat . Det har alltså hänt en rad positiva saker under de treåren. Men det har också funnits företeelser som har fördunklat intrycket. Jagvill nämna några.. Personalstyrkan inom har ökaforoväckande. En betydande förstärkning har varit nödvändig för att klara av destora reforminsatserna. En del av ökningen har sitt ursprung i atf man anställtfidigare frilansare till följd av lagen om anställningsskydd. En del förklarasav arbetsskyddslag-stiftning. En mindre del här företagen mofiverat med attnyanställningar varit nödvändiga fill följd av omorganisafionen. Detsammantagna intrycket blir ändå aft ökningen varit alltför stor. proposition betonade jag vikten av atfprogrambolagen samarbetade med varandra. Jag sade bl. a. aft det fannsanledning för riksradion atf ha kvar visst samarbete med felevisionen menframför allt att starta ett samarbete med lokalradion. En väsentlig utgångspunkt för utvecklingen av riksradionutanför borde alltså vara existensen av lokalradion. Lokalradionkunde -menar jag - genom sin uppbyggnad delvis tjäna som riksradionsdisfriktsor-ganisation. Jag sade också att många av lokalradions program förtjänarspridning utanför def enskilda lokalradioområdet och pekade särskilt på idén omen s. k. programbank för sådana program. Jag framhöll även att om riksradion skulle bygga upp enegen distriktsorganisation för nyhetsbevakningen, skulle kostnaderna blimycket stora i förhållande till sändningstiden. Därför tyckte jag attriksradion i många delar av landet borde söka samarbete med lokalradion.Samarbetet borde inte bara omfatta nyheter utan även sportbevakning. Jag sade vidare att samarbetet kunde innebära problem ochatt det infe fanns anledning att driva fram snabba beslut i dessa frågor. Och idet avseendet har jag nog blivit besannad. Jag skall inte sticka under stol med atf många av radionsbelackare har informerat om hur obetydligt samarbetet har blivit. Problemet harinte bara varit att det funnits en bristande beredskap att samarbeta. På sinahåll har man rent av motarbetat varandra. Viss kritik har väl varit överdriven, men jag har ändåfunnit anledning att i olika sammanhang påminna om vad jag sade 1978. Jag harockså efterlyst redovisning av hur samarbetsplanerna ser ut. En ljusning tyckte jag mig märka i förra åretsanslagsframställning. Där angav bl. a. riksradion att man under budgetåret1980/81 hade ambifionen och möjligheten att tillsammans med övriga programbolagingående diskutera samarbete. Där angavs också aft samarbetet med lokalradion var detsom tedde sig intressantast, att man hade startat ett utredningsarbete och attresultatet av detta skulle redovisas i nästa års anslagsframställning. Jag vetatt detta arbete Medelsan visningen till radio och television, m. m. Medelsanvisningen tdl radio och television, m. m. har startat och hoppas aftvi skall fä se ett intressant resultat i anslagsframställningen. Efttredje problem - det allvarligaste - var den kostnadsutveckling som SverigesRadio har räknat med i sina senaste anslagsframställningar och de höjningar avTV-avgifferna som skulle ha blivit följden av en sådan utveckling. a. mot denna bakgrund som jag tillsatte en särskildarbetsgrupp inom , vilken ingående och tämligen förutsättningslösthar diskuterat radio- och TV-verksamhetens framtida utformning och inriktning.Resultatet av detta arbete redovisades i årets budgetproposifion . Def innebärnågra viktiga förändringar, i huvudsak i för verksamheten fördelaktig riktning: Dereformambitioner som har angett 1975 och 1978 står kvar. Regeringenaccepterar i stort sett kostnadsberäkningar. Men förverkligandetav reformerna läggs ut som är längre än vad som tidigarevar tänkt. SverigesRadio får även framöver en automatisk kostnadskompensation. Konsumentprisindexhar visat sig ge en betydande överkompensation. Därför går vi över fill en nyindex, den s. k. pensionärsindexen. Men syftet är att ge fullkompensafion för framtida kostnadsökningar. Investeringsnivånhöjs kraftigt för aft möjliggöra en bättre balans mellan investering och drift.Höjningen bör också ge utrymme för ökade satsningar på sådana investeringar somsyftar fill atf åstadkomma en rationalisering av verksamheten. Föratt ge bättre och friare awägningsmöjligheter mellan investeringaroch drift slås de två anslagsposterna ihop till en. SverigesRadio får liksom andra institutioner och myndigheter ett krav på sig aftrationalisera verksamheten. Inledningsvis skall detta krav motsvara en årliganslagsminskning , men med tanke bl. a. på godaplaneringsförutsättningar bör kravet kunna ställas högre . Jagtror aft det är viktigt att man inom hela företaget gör klart för sig att manom regeringens förslag går igenom kommer att få extremt godaplaneringsförutsättningar. Jag vill gärna ange dessa förutsättningar. SverigesRadio har alltså en given ambitionsnivå atf förverkliga, en given fidsperiodatf hålla sig till, givna och värdesäkrade resurser samt ingen tvingandefördelning mellan investeringar och drift. Omman härtill lägger att ambitionsnivån innebär expansion, att företaget är stortsamt att man har en naturlig personalavgång, torde def finnas många företag -statliga såväl som privata - som med avund ser på förutsättningarna. Omdessa förutsättningar för moderbolaget fortplantas inom företaget, bör ävenprogrambolagen ha möjlighet att planera sin verksamhet på ett rationellaresätt. I ett läge dä de enskildaprogrambolagen känner sina egna förutsättningar bättre än , är def troligt att man klarare serfördelarna i eft samarbete med övriga programbolag. Def förhållandet att fram t. o. m. 1988/89har en given ekonomisk ram och en given reformambition att hålla sig tillinnebär infe atf företaget och dess programbolag är låsta. Tvärtom bör man isin planering ha stor frihet att välja mellan olika framkomstvägar. Enligt minmening bör man även ha möjlighet att efter regeringens och hörandegöra omprioriteringar. I deffa sammanhang vill jag ta upp en fråga av särskiltintresse, nämligen FM 4 och FM 5. meddelade i förra årets anslagsframställningatt kan räkna med en tilldelning, som innebär aft bandet (megaherz) blir tillgängligt för radioverksamhet. Detta ger utrymme för två nyaradiokanaler, som båda medger rikssändning men också nedbrytning fill läns- ochkommunnivå. Jag försfår att denna möjlighet utgör en lockelse ochsätter fantasin i rörelse hos intressenter från riksradio, lokalradio ochnärradio. Men en utbyggnad blir dyr. Investeringskostnaden för enkanal uppskattas till drygt 130 milj. kr., och driftkostnaderna som skullefölja med ett utnyttjande blir med säkerhet mycket stora, I det ekonomiska läge vi har att utgå från finns det ingetutrymme för en sådan expansion. Om inte finner anledning attföreslå omprioriteringar, bör expansionen vänta till nästa reformperiod. Och idet beredningsarbete som kommer att föregå får man ta ställningfill hur utbyggnaden skall ske och hur utrymmet skall utnyttjas. bör emellerfid redan nu få i uppdrag atfreservera hela utrymmet för radions behov. Båda kanalerna bör dessutom kunnamedge alternativa utnytfjandemöjlighefer. Man skall alltså kunna sända påriks-, läns- eller kommunnivå. Jag vill också betona atf eft nej inte behöver innebäraett "idiotsfopp", Om det någonstans i landet finns sådan trängsel ietern att det är motiverat att utnyttja det nya bandet, bör detta vara möjligt. Jag vill också passa på tillfället atf informera om aftregeringen i filläggsbudget III kommer aft föreslå att medel anslås,så atf en ny mellanvågssändare skall kunna byggas upp på . Härigenom skapas en möjlighet för lyssnare i näraliggandedelar av atf fa in utlandsprogrammets sändningar. Sändaren bör ocksåunder vissa delar av dygnet kunna användas för riksprogramsändningar, så aftdessa sändningar kan nås av lyssnarkategorier som befinner sig utom FM:sräckvidd. Detta gäller bl. a. svenskar ombord på båtar i yrkesfrafik eller påfritidsbåtar, svenskar som är bosatta i eller reser i närbelägna delar avEuropa samt nordiska lyssnare. Jag vill slutligen ta upp frågan om radio- ochTV-verksamhetens finansiering. Def nuvarande systemet innebär att avgiftsmedelinte kommer verksamheten till godo i avsedd omfattning. För det första ärkostnaden för uppbördsadminisfrafioii alltför hög. En jämförelse med övriganordiska Medelsanvisningen tdl radio och television, m. m. Medelsanvisningen till radio och television, m. m. länder visar att kostnaden per licens är mer än dubbelt såhög i , För det andra har undersökningar visat att skolket frånTV-avgiffsbetalning är otillständigt högt. av hushållen beräknas skolkafrån avgift, vilket medför en årlig infäkfsförlust för radio- ochTV-verksamheten om ca 150 milj, kr. Jag har i årets budgetproposition förklarat att allaberörda bör göra ansträngningar för atf komma till rätta med de problemen.Detta innebär bl, a, att 1, kostnaden föruppbörden bör reduceras avsevärt, 2, kontroll avTV-innehav bör skärpas, 3, allmänheten börinformeras om avgiftsskyldighet och konsekvenserna av skolket, och 4, skärptasankfioner bör införas för dem som ertappas med skolk. och våren har , televisionen och riksradion gjort en bredinformationssatsning, kombinerad med s, k, pejling. Som ni säkert har noterathar denna verksamhet varit mycket framgångsrik, Defta är givetvis glädjande, och jag hoppas att framtidasatsningar skulle bli lika helhjärtade och framgångsrika. Det är viktigt attSveriges Radio och utnyttjar den finansieringsväg som regering ochriksdag har anvisat för radio- och TV-verksamheten, Anf.5 (): Jag skall anföra några synpunkter kring radio- ochTV-frågorna, närmast i anknytning till v.årt särskilda yttrande till det betänkandesom nu diskuteras. Den reservafion som vi har beträffande nya sändarnät kommerKersfin i Kumla senare att kommentera. Låt mig först säga att massmedierna påverkar i mycket höggrad människornas livsmönster. De flesta av oss ägnar åtatt läsa tidningar, se på TV, lyssna till radio. Vi får vår mesta informationoch nyhetsförmedling den vägen. Där läggs grunden för en stor del av vårasamtalsämnen. Viktiga kulturupplevelser ges via massmedierna. Våra tankar ochvärderingar påverkas. Det är därför utomordentligt viktigt atf ägnauppmärksamhet, ja, kritisk uppmärksamhet, åt massmediernas sätt att fungera.Mycket tyder också på aft massmedierna kommer aft spela en ännu meraframträdande roll i människors liv . Särskilt gäller def de s, k,etermedierna, radio och TV, Här finns också anledning aft fundera över vadvideogrammen, som börjar ersätta den vanliga TV-bilden, kommer att betydaunder . Allt deffa är naturligtvis centrala polifiska frågor. Attskydda yttrandefriheten är en politisk fråga, likaså informationsfriheten. Attskapa förutsättningar för ett decentraliserat kulturliv, att upprätthållamångfalden i pressen är frågor som vi måste ta ett polifiskt ansvar för.Samhället har också satt upp som ett.av de centrala kulfurpolifiska målen attmotverka kommersialismens negafiva verkningar. Och vi ser att påmassmediaområdet är de kommersiella krafterna mycket påträngande. på efteffekfivt sätt ta spjärn mot dessa krafter. Tekniken erbjuder allt fler varianter inommassmediaområdet. Med hjälp av satelliter vill man erbjuda konsumenterna effstörre anfal TV- och radiokanaler aft välja mellan. Eftersom ingen enskild kanfa del av flera sändningar , erbjuds videomaskiner som gör def möjligtatt banda program och därmed utnyttja TV-ledig tid för aft titta på redan sändaprogram. På det sättet kan man öka TV-titfandet, Men videoapparaten kan också fyllas med färdiginspeladekassetter från uthyrningsfirmor. Vad den marknaden har atf erbjuda gav TV:sStudio S-program skrämmande exempel på. Kulturminister i det programmet intryck av aft ha blivit tagen på sängen. Även videogramutredningensordförande uppvisade en förvånad min. Ändå var de videofilmer som då visadesuppe fill debatt här i kammaren för ett är sedan. Vi hävdade då frånsocialdemokratiskt håll att regeringen borde vidta åtgärder mot det ökadevåldsutbudet på videomarknaden. Men våra krav avvisades. Om regeringen och denborgerliga riksdagsmajoritefen hade lyssnat då, kunde de ha byggt upp en bättreberedskap mof den utveckling som vi nu kan se kommer. I vår motion om kultur för barn och ungdom för vifram förslag om att programbank skall ställas fill förfogandeför video; defta för att erbjuda ett posifivt alternativ. Tyvärr blev def iutskottsbehandlingen infe möjligt att få upp den frågan i det betänkande som nubehandlas i kammaren. Vi får alltså anledning atf återkomma i denna frågasenare. Men jag vill gärna i denna debatt betona att det är angeläget att maninom vidtar åtgärder som gör det möjligt atf på videokassetterförmedla def bra programutbud som man där har fillgång fill. påtvingades en s. k. reform 1978. Def vardå vallöften om atf bryta monopolet skulle förverkligas.Moderaternas trängtan efter atf komma åt skulle infrias.Företaget skulle fill varje pris klyvas- på längden eller på tvären.Centerparfiet orkade då infe stå emot när yxan började gå. Så fick vi en organisation för med fyrabolag, sammanhållna av eft femte - ett moderbolag. Det var en kompromiss,förklarade mediaexpert, , . Moderbolagetbör bort, förklarade han. Och med den framgång för sina krav som moderaternabrukar ha i den nuvarande regeringen finns det anledning att hysa farhågor föratt moderbolaget kommer atf avskaffas eller i varje fall allvarligt försvagas.Därmed skulle öppnas en möjlighet för regeringen aft styra fördelningen avmedel till de olika dotterbolagen. Detta skulle på ett allvarligt sätt försvagade olika programbolagens integritet. Jag vill kraftigt varna för en sådan utveckling. Enligt minmening bör i stället moderbolagets ställning stärkas. Jag skulle gärna vilja fåen deklaration från på den punkten. Hur ser denna fråga? En diskussion härom pågår, och ställer nuoffentligt kravet på atf moderbolaget skall tonas ner och avskaffas. Medelsan visningen till radio och television, m. m. Medelsan visningen till radio och television, m. m. radioreform skulle ge programbolagef möjlighettill förstärkning av programverksamheten i flera avseenden. Kvaliteten skulleöka, invand-rarprogrammen skulle bli fler, kulturutbudet skulle förbättras ochfrilans-medverkan skulle öka. En relativt snabb utbyggnad av distriktenutlovades, och regionala nyhetssändningar skulle komma till sfånd i alladistrikt. Men när man lyssande fill här fick man juintrycket - till en början i varje fall - att i stort sett helareformprogrammet var genomfört; det var ju väldigt mycket som redan var gjort.Också jag är medveten om aft åtskilligt är gjort, men vi skall inte skapa ettintryck av att reformen är genomförd i dessa hänseenden. I stället är det ju så aft de stolta planerna nu börjarrevideras, inte på så sätt att målen stryps, utan så att genomförandetförskjuts i fiden. Pengarna räcker inte därför att kostnaderna sfiger försnabbt. Reformerna skulle genomföras , dvs. /86,men den reformperioden förlängs nu till 1988/89. talar ändåom aft har extremt goda planeringsförutsättningar. Men det härinnebär ändå en drastisk förändring av planeringsförutsättningarna, och man kanifrågasätta om de nya förutsättningarna kommer att hålla. kommer mycket att hända på massmediaområdet. infe in på def, men vi vet att han är en ivrig förespråkare för att ganskadrastiskt förändra massmedias förutsättningar atf verka i def här landet genomaft bl. a. etablera satellit för utsändning av hela det nordiskaprogramutbudet. I ett sådant läge är de planeringsförutsättningar som Jan-ErikWikström tecknade inte mycket värda. åläggs nu att genomföra besparingar - ellerrationaliseringar, som det heter - , och regeringen hotarmed hårdare rafionaliseringar under därpå följande år. Detta är också litetoroväckande. Det är naturligtvis ytterst ett hot mot de stolta reformplanerna. Jag undrar om infe i sina bättre stunderfrågar sig om det var så klokt att tvinga på en omorganisafionsom i sig kostade betydande belopp. Man försökte förringa de ekonomiska konsekvenserna,men det är ändå värdefulla pengar som har gått fill att genomföra självaomorganisationen. Denna har också förorsakat mycket organisatoriskt arbete -ett arbete som i stället skulle ha kunnat ägnas åf programverksamheten. Dettaär omvittnat både här i kammaren och när man talar med Radiosföreträdare, framför allt kanske ute i distrikten. har jag noterat atf det i folkparfiets mediaprogramfalas om att TV:s två kanaler skall drivas av två från varandra oberoendebolag. Det tyder på atf i varje fall folkparfiet inte har slagit sig till ronär def gäller atf klyva, utan atf klyvningen skall drivas ytterligare. Manfrågar sig: Vad kommer det att kosta, och vad kommer det aft betyda i fråga omdistriktsindelningen av televisionen? Det vore intressant att få lifefkommentarer kring detta.