prot · G409155 · 1980-12-31 00:00:00 — Det här gav de anställda vid varvet hopp och litet optimisminför framtiden och beträffande jobben. Men inte alla verkade bry sig så värst mycket omriksdagens beslut. Varvsledningen och regeringen arbetade oförtrutet vidare medförberedelserna för nedläggning av varvsrörelsen. Första dagarna godtog fackföreningarna vidSölvesborgsvarvet en plan där varvet läggs ned . Att bemärka här är dock att när man godtog detta besluthade man getts löften om att arbetstillfällen torde kunna erbjudas samtligaanställda vid varvet, antingen i eller i . 160 arbetstillfällen skulle tillkomma vid Blackstone, 40vid Ängteknik i och 40 i . börjar nedläggningstidpunkten närma sig, och man kankonstatera att de förebådade 240 arbetstillfällena blir omkring 60.1 början avseptember kommer ett hundratal av varvsarbetarna i tillika medett antal tjänstemän att kastas ut i arbetslöshet. Jag vill inte påstå att varvsledningen och bakom denregeringen lurade de fackliga representanterna vid varvet, men man skall hellerinte bli förvånad Nr 155 över att sådana tankar framförtsbland de berörda, bland dem som de Tisdaeen den fackliga förtroendevalda representerar. ') iuni1981 ' gäller ärsituationen mer komplicerad. företaget anser tydligen även de borgerliga regeringarna att det är värt att Vissavarvsfråsor något värna om. Motivet är förmodligen inte alls omtanken omde anställda fj fjj utan beredskapssynpunkter. I noterar vi med glädje detta regeringensintresse, oavsett motiven, och beredskapsmotivet är skäl nog. När vi för ett årsedan debatterade Karskronavarvets framtid, grundade sig debatten på en avSvenska Varv utarbetad strukturplan, som innebar att sysselsättningen skullehållas vid omkring 1 miljon produktionstimmar . gav dåregeringen ett speciellt ansvar för sysselsättningen vid Karlskronavarvet.Detta beslut borde ha givit de anställda en känsla av tillfredsställelse ochtrygghet, men så blev inte alls fallet. Erfarenheten av fyra borgerligaregeringsår har gjort att människorna numera har svårt att sätta tilltro tillregeringsmakten. Den proposition från regeringen som dagens debatt grundarsig på ger också belägg för det berättigade i dessa tvivel. Inte har regeringenvid utformandet av denna proposition tagit något speciellt ansvar förKarlskronavarvet. Regeringen har helt accepterat varvets styrelses beslut attsänka kapaciteten vid varvet från strukturplanens 1 miljon timmar, som redandet var en kraftig nedskärning, . Detta var alltsåregeringens intentioner, när propositionen lades på bord de sistadagarna . , för två , närförsvarsutskottet behandlade en remiss till näringsutskottet gällandevarvspropositionen, ramlade det någonstans ifrån plötsligt fram ytterligare 100miljoner att satsas på produktion vid . Från Karlskronahåll ärvi tacksamma för alla medel som ställs till förfogande som stöd till denfortsatta produktionen vid . Men, herr talman, nog har mananledning att förundra sig över planeringsnivån och långsiktigheten iregeringens åtgöranden. 1 det sammanhanget finns det också anledning att förvånasig över de uppgifter som TT gått ut med under den gångna helgen. Att man iutsändning efter utsändning i radio och TV felaktigt uppger att desocialdemokratiska ledamöterna i försvarsutskottet reserverat sig för att satsa50 miljoner mindre än majoriteten på sysselsättningen vid ärminst sagt anmärkningsvärt. Verkligheten är ju att vi från socialdemokratiskthåll vill skaffa fram medlen på annat sätt än majoriteten föreslagit. Slutsummanblir precis densamma. Att sedan de borgerliga tidningarna - och tyvärr ävensocialdemokratiska tidningar - i stora uppslag vidarebefordrat dessa lögner görinte saken bättre. Man får enbestämd känsla av att valrörelsen redan har inletts. Den känslan förstärks, när man läser den motion som de borgerliga riksdagsle damöterna från lagt fram med anledning av varvspropositionen. I den motionen har man på två trycksidor sagt en massa positiva saker utan att 86 ha kommit fram till något annat konkretförslag än krav på monopol för när det gäller beställningar ochreparationer. Jag är inte speciellt förvånad över att folkpartistenMargot kan stå bakom motionen men jag förundrar mig verkligen överatt den nuvarande kommunikationsministern har ansett sig kunna skriva under ettförslag om sådant monopol. Tänker möjligen arbeta vidare pädetta förslag'i regeringsställning? Förmodligen inte, men förslaget låter vackertoch kan vara politiskt matnyttigt. Att det är orealistiskt betyder mindre. Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationerna. Vissa varvsfrågor, m. m. 53MARGOT (): sade att man kan tro attvalrörelsen redan har inletts. Jag tycker att vi kan känna det så. Såeländig som man säger att den borgerliga regeringen är i alla styckenkan man nästan tala om en ständig valrörelse. Jag skall bemöta litet . Först villjag något beröra den motion som i sitt korta anförande hannnedvärdera. Den nedvärderingen gällde f. ö. både min person och motionen. I de två betänkanden, från arbetsmarknadsutskottet ochnäringsutskottet, som vi nu debatterar behandlas en motion som med anledning avproposition 1980/81:131 väckts av mig och övriga borgerliga riksdagsledamöterfrån . Det finns två yrkanden i motionen, varav det första- som iprincip helt överensstämmer med yrkandet i den socialdemokratiska motionen,har tydligen betygsatt även den motionen - har fått en mycketpositiv behandling i arbetsmarknadsutskottets betänkande. I motionen har vi framhållit de stora bekymmer som finns iKarlskrona. Läget på arbetsmarknaden liknar läget i , liksom på annathåll i . I sätts nu stödåtgärder in, som berättigar till stödenligt vad som gäller för stödregion 4. Eftersom enligt tidigare riksdagsbeslutoch även enligt den proposition som vi behandlar, 1980/81:131, skallinriktas på produktion för den svenska marinen, export av fartyg samtutveckling av vindkrafts- och plastskrovsteknologi, är det nödvändigt att detfinns medel för beställningar. Det är inte realistiskt att bestämma måloch inriktning för verksamhet och sedan inte ställa resursertill förfogande. Dess bättre delar nu arbetsmarknadsutskottet den uppfattningsom vi har framfört i motionen om en mer generös bedömning av Karlskronakommuns behov av stöd. Regeringen bör enligt utskottets skrivning ha frihet attfrån fall till fall göra en bedömning av den lämpliga subventionsgraden. Dettaär en betydande förstärkning av de åtgärder som kan sättas in och vägerbetydligt tyngre än en inplacering i stödområdesregion I, vilket föreslogs ipropositionen. För kommer också medel avreservationsanslaget c 5 i statsbudgeten för /79 att ställastill förfogande för bidrag Nr 155 till sysselsättningsåtgärder. Tisdaeen den Näringsutskottethar behandlat yrkande 2 i motionen, som innebär att framtida beställningar ochreparationer bör placeras vid Karlskrona- varvet. Denna restriktion ansernäringsutskottet ej motiverad för försvarets Vi.ssa varvsfrågor, "PPhandling, f f-fj Det är dock enligt vår meningnödvändigt att samla de nya beställningarnaoch reparationerna vid ett varv som har fått sin inriktning och produktionfastlagd av till att gälla just detta område. Även om vi inte harfått gehör för denna vår bedömning har näringsutskottet, liksom ocksåförsvarsutskottet, haft förståelse för det problem som kommun stårinför. har därför anslutit sig till försvarsutskottetsförslag om sysselsättningsfrämjande åtgärder vid . Dettillskott på 100 milj. kr, som föreslås lämnas på tilläggsbudget underanslaget Marinförband: Materielanskaffning, Detta innebär att regeringen undersommaren 1981 kan'medge inledande beställningar vid varvet om sammanlagt 200milj. säger också i sitt svar till niiringsutskottetatt detta ligger i linje med önskemålen, bl. a. i vår motion 2119, som jag härhar redogjort för. Det är, herr talman, mycket märkligt att socialdemokraterna- och - inte kan ansluta sigtill det här förslaget utan vill minska beloppet till 50 milj. kr. Denresterande halvan vill de ta från tidigare medel som anvisats till försvaretsbudget. Detta är, herr talman, ett högst märkligt och dubbelbottnat agerande,när man i sina tidigare motioner rörande försvaret har velat minskaförsvarsbudgeten med 500 milj. kr. Hur tror att detskall kunna vara lättare att fördela försvarsanslag, om man vill ge försvaret500 milj, kr. Tala om det för mig! Jagskall gärna lyssna. Sedan tycker jag väldigt illa om betygsättande av det slagsom har ägnat sig åt i sitt anförande, där han ville göragällande att försvarsutskottet och den borgerliga majoriteten i näringsutskottetinte bryr sig om att människorna skall sysselsättas utan att det uteslutiindeär försvarspolitiska skäl som får vara avgörande. Jag tycker att detta sätterbetyg på själv i hög grad. Jagskall bara säga ett par ord om omställningsbidrag. Dethar talats ganska mycket om den sysselsättningsgaranti man pä socialdemokratiskt håll nu tycker att man skall ha vid och de övriga varven, vid och i . Det är rätt märkligt att man inte kan se det positiva i det förslag till omställningsbidrag som kommer . Jag skall inte utveckla detta närmare, men det finns väldigt mycket positivt i förslaget. Det kan också medföra åtskilliga pengar för att de människor som blir friställda vid skall kunna få annan sysselsättning. Den som varit anställd där och som fåren annan anställning kan under resterande del av bidragsperioden få behålla av sin lön och företaget får behålla . Varför inte se på alla de positiva bitarna? 88 Herr talman! Med detta yrkar jagbifall till arbetsmarknadsutskottets och näringsutskottetsbetänkanden på samtliga punkter, vilket jag också tycker Nr 155 på vissapunkter innebär klart positiva beslut för och för Tisdaeen den 54RALF () replik: Jo, visst har utvecklat enhel del frågor i sin motion, men jag har inte kunnat finna några andra konkretaförslag där än att man vill att uteslutande skall få marinabeställningar och få göra reparationer. Det står en hel del om vad man kanskeönskar, men något konkret förslag har jag inte kunnat finna i motionen. Jag har inte försökt betygsätta, utan jag har försökt atttolka och se motiven bakom det som sker. Jag har varit tacksam för vad som tillslut kommit fram av det här, men jag tycker ändå att det har varit ett ganskaunderligt spel kring de 100 miljonerna. Att ledamöterna i försvarsutskottet-där jag tillfälligtvis kom med - ansåg att man kunde ta depengarna från andra beställningsbemyndiganden är ju bevis för att det finnspengar att ta av och att det, om det skulle behövas fler beställningsbemyndiganden,inte är omöjligt att komma tillbaka till och begära sådana. Det är juinte helt nödvändigt att generalerna och de personer som står kring dem skallha vilka möjligheter som helst att ta pengar. De har samma möjlighetersom andraatt komma till och begära medel när dessa direkt behövs. Vi vet attdet finns åtskilliga miljoner i beställningsbemyndiganden som ligger hos dem. Vissa varvsfrågor, ni. 55MARGOT () replik: Det är ju litet besvärligt när man säger förmycket. Det kommerattståi protokollet , och då kan , omhan nu inte kommer ihåg vad han sagt, själv läsa att han betygsatt både mig ochhela den borgerliga gruppen här i : Vi har ingen omsorg om sysselsättningen,utan vi anser att det är enbart försvarspolitiska skäl som talar för att vi nuser till att man kan fortsätta att tillverka båtar och skapa möjligheter attbeställa båtar tidigare på i den sysselsättningssvacka som manhar på . kan då också roa sig med att läsa att haninte var förvånad över att folkpartisten stod bakom den härmotionen men att han förundrade sig över att stod bakom den. Jagkan upplysa om att också , som sitter framför ,undertecknat den motionen. Vi tycker att det är väldigt viktigt att man får denövervägande delen av de beställningarna till . Om vi då går utultimativt här är det blygsamt mot vad man gör i många socialdemokratiskamotioner. Sedan skall jag läsa högt för . I yrkande 1i vår motion står "att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om regionalpolitiska åtgärder iKarlskrona kommun". I den socialdemokratiska motionen hemställs i yrkande3 att "som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande 7 protokoll 1980/81:155 Nr 155 regionalpolitiskt stöd i Blekingelän"". Tisdaeen den ''' "" '' *°' "' '" '" skillnadpå det konkreta i dessa båda I sitt yttrande till näringsutskottet skriver försvarsutskottet - Vissa varvsfråsor kan slå upp det på s. 21i näringsutskottets betänkande - att om ger regeringen dennamöjlighet, dvs. dessaytterligare 100 miljoner, så ligger detta helt i linje med önskemålen i de bådamotionerna. Sedan skulle jag nog vilja ha litet klarare besked fränRalf - han gled behändigt undan detta - om hur man lättare skallkunna fördela försvarspolitiska anslag. Om de socialdemokratiska förslagen närdet gäller försvaret hade gått igenom, hade försvaret fått 500 milj. kr. Tala nu om för mig hur det skulle gynna ochKarlskronavarvet och i viss mån också Sölvesborgsvarvet om socialdemokraternasmotion hade fått stöd i ! 56 () replik: Det här är tydligen ganska känsligt förMargot , eftersom hon personligt tar så illa upp. När det gäller motionerna är det kanske så att det stårungefär likadant i att-satserna i den socialdemokratiska och i den av MargotHåkansson underskrivna motionen. Avgörande är naturligtvis vad som står itexten och vad man hänvisar till. Jag kan just nu på rak arm inte ange denskillnaden, men var så övertygad om att det är en väsentlig skillnad. Närdet gäller försvarsmiljonerna tycker jag inte att viskall ta den debatten . Vi tycker att man i dessa tider när hardet så dåligt ställt satsar litet för mycket på försvaret. Vi anser att manmåste hålla igen även på detta område när man håller igen på alla andraområden. Det är bakgrunden till att vi från socialdemokratiskt håll på ettannat sätt försöker hålla tummarna på generalerna så att de inte slösar bortpengarna. Även de skall försöka pruta för att hålla igen på kostnaderna. 57 () replik: Jag förstår att det är svårt att försvara ensak som är sjuk. Det märks att har väldigt svårt att försvarakravet på mer pengar till båtar från ett försvarsanslag som blir 500 milj. kr.mindre . försöker också krypa ifrån defula angrepp han gör. Det är inte jag som har börjat med personangreppen, menjag vill försvara den motion som vi tre borgeriiga riksdagsledamöter har skrivittillsammans och står bakom. Försök inte att skilja på oss och sätta den eneföre den andre! Vi står bakom motionen alla tre. Om är förvånadöver inslagen i motionen får han vara det på alla tres bekostnad. Det gårheller inte att krypa ifrån att det var just yrkandet det var fel på. Mycket varsagt i texten, , men det var yrkandet det var fel på. 90 När jag påvisar att yrkandena är desamma i den socialdemokratiska motionen och i vår motion, när det gäller den del som gåtttill arbetsmarknadsutskottet, och att försvarsutskottet säger att bådamotionerna i viss mån har biträtts genom den skrivning de fått och de 100miljoner som tillstyrkts, då säger att det är texten det är felpå. måste bestämma sig. Vilket är det fel på, yrkandet ellermotionstexten? vice talmannen anmälde attRalf anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 58 (): Det har blivit något av en vana att riksdageni slutet av varje vårsession och varje höstsession behandlar en proposition medanknytning till varvsproblemen. Det är en dålig vana. Den visar att regeringoch riksdag inte lyckats föra en effektiv och långsiktig varvspolitik.Fortfarande är varvsfrågan en av de tyngsta posterna på bord.Strävan borde vara att avföra dessa frågor från arbetsordningen ikanslihus och riksdag. Strävan borde vara att skapa en varvsnäring som kan ståpå egna ben. klara sig själv och skapa varaktig sysselsättning. Att så ännu inte skett är-milt uttryckt-uppenbart,fyraåriga levnad har smått fantastiska förlustsiffror noterats. För det förstaåret var förlusten ca . Det året fick skattebetalarna pungaut med 200 milj. kr. för att hålla i gång.Under åren 1978 och 1979 var förlusten sammantaget ungefär 2,7 miljarder, ochför 1980 steg förlusten till . Hur vi än hade burit ossät hade vi naturligtvis inte helt kunnat undvika de här kostnaderna. 1 Ändå är det naturligt att fundera över vad som kunde hauträttats med de resurser som bokstavligt talat slängts i sjön genom deomfattande satsningar påvarvsnäringen som vi gjort. Det har varit en defensiv varvspolitik som bedrivits. Menäven en defensiv politik kan vara framgångsrik. Även en reträtt kan utformas päett klokt sätt. Sådan har emellertid inte den varvspolitiska defensiven varit.I stället för att snabbt dra ner verksamhet som inte hade haft någon framtidoch satsa helhjärtat pä de enheter eller den produktion som kunde bedömas ha enverklig framtid och förutsättningar att efter en initialperiod stå på egna benhar politikerna styrts av kortsiktiga intressen, av inriktningen att så litetsom möjligt förändra den rådande strukturen i syfte att skyddasysselsättningen. Något verkligt skydd för sysselsättningen har emellertidvarvspolitiken icke inneburit. Våldsamma neddragningar av antalet anställda harfaktiskt skett. Och de som är engagerade i varvsnäringen haren ytterst osäker framtid, skulle jag vilja påstå. Det är inte säkertiatt derasframtid hade behövt vara fullt så oviss om en mera effektiv, mera slagkraftig,mera offensivt inriktad defensiv - låt mig uttrycka det så - hade präglatpolitiken i ett tidigare skede. Den förda politiken kan närmast karakteriserasmed följande ord: fruktansvärt dyr och fruktansvärt misslyckad. Man skall vara försiktig med att använda uttrycket Vad var Vissa varvsfrågor, in. Nr 155 det vi sade? Men nog känner man sommoderat anledning att säga: Vad var Tisdaeen den ' ' °'- P''' På den partimotion som lades fram med anledning av 7 inni1981 '' stora varvspropositionen påvåren 1979. Där pekade vi på att för att uppnå "'den nödvändiga kapacitetsnedskärningen måste driften vid två Vissa varvsfråsor storvarv på siktupphöra. En neddragning av kapaciteten på samtliga storvarv och ettbibehållande av dem alla är inte företagsekonomiskt försvarbart. Det är ocksåangeläget att anpassningsprocessen inte fördröjs." Vi förordade vid det tillfället att en nedtrappning avkapaciteten vid nybyggnadsvarven till 6 miljoner direkta arbetstimmar så fortsom möjligt skulle åstadkommas. Också i ett annat hänseende gav den moderata partimotionenuttryck för framsynthet. I motionen föreslogs att Svenska Varv skulle delas uppi ett Västvarv och ett Sydvarv. En sådan uppdelning av de statsägda varvenskulle ha underlättat såväl företagsekonomiska som samhällsekonomiska övervägandeninom ramen för den nu förda varvspolitiken. Det är naturligtvis svårt att veta,men jag skulle vilja påstå att det inte är uteslutet - ja, det kanske t. o. m.är sannolikt - att situationen för de två stora varv i ,Öresundsvarvét och , som står i fokus i dagens debatt hade sett anorlundaut, om andra partier än moderata samlingspartiet hade gått in för en uppdelningav Svenska Varv på det sätt jag här har angivit. Härigenom kommer man närmare de konkreta frågor som äruppe till behandling . Beträffande den nedläggning av Öresundsvarvet somär huvudämnet för såväl propositionen som de två utskottsbetänkanden sombehandlas finns inget att tillägga. Loppet är kört för Öresundsvarvet, och dethar nu en riksdagsmajoritet insett. Den intressanta frågan är snararedenna: Är loppet också kört för , det varv som av en rad nationella ochinternationella experter bedöms som det bästa av de svenska storvarven? Trotsallt ser framtiden dyster ut också för storvarv. En förlust påöver 600 milj. kr. talar sitt tydliga språk. Förlustsiffran kan visserligennedbringas något 1981, om en försäljning av de redan avskrivna LNG-fartygen kankomma till stånd. Någon långsiktig förbättring innebär dock självfallet inte enförsäljning av dessa två fartyg. LNG-marknaden har rusat i väg framåt i tidenoch befinner sig nu på ett kanske större tidsmässigt avstånd från dagsläget änsom har varit fallet tidigare sedan skaffat sig sittkunnande på LNG-området. Vad det gäller för är nu att så snabbt som överhuvud taget är möjligt åstadkomma en omstrukturering med siktet inställt pååterupprättad lönsamhet. Det sämsta som kan hända är att ingentinghänder. Den nedbantning av varvets kapacitet som måste till bör åstadkommas såfort det går. Att förhala, att MBL-förhandla och införa anställningsgarantier,att bevara den nuvarande strukturen, att hoppas att allting skall ordna sig ärinte en hållbar politik. I motion 2130 har framhållits vikten av att nu snabbtgenomför den nedbantning med ca 1 500 man som bedöms som 92 nödvändig för att varvet skall hamöjligheter att överleva. Vi motionärer har i denmotionen också berört frågan om Kockum Resurs, den speciella enhet Nr 155 somKockums inrättat och som flera talare här tidigare berört. Avsikten är att den den skallkunna medverka till att den nödvändiga neddragningen sker utan att enolämplig personalstruktur uppkommer. Vi menar att instiftandet av KockumResurs är en rimlig och riktig åtgärd med hänsyn till de regler om Vissavarvsfråsor turordning vid uppsägning som finns i anställningsskyddslagen.Men vi , menar också att det förhållandet att dessa regler tvingar framlösningar av typ Kockum Resurs, som till sin karaktär är enarbetsmarknadspolitisk åtgärd och ett substitut för friställning, bör föranledaen översyn av turordningsreglerna i anställningsskyddslagen. Det är interimligt att dessa regler skall kunna framtvinga en ekonomisk kris i ett företagoch kanske därmed åtföljande nedläggelse med allt vad det innebär försysselsättningen i form av olika sociala konsekvenser. Det finns de som inser att de nuvarande reglerna ianställningsskyddslagen kan innebära knäcken för företag som annars hade kunnatöverleva. I en stort uppslagen artikel på första sidan i dagens nummer avSydsvenska berättas om hur företagsledning och fack gemensamt påMalmöföretaget har gått in för att rädda företaget bl. a. genom att etttjugotal äldre anställda frivilligt låtit sig varslas om uppsägning för att deyngre skall kunna jobba kvar. En av de äldre anställda säger: "Det äralltid trist när något sådant här inträffar men det är ju svårt för dom yngreatt få jobb. Vi tycker det är bättre att vi äldre går än att kanske helaföretaget måste läggas ner." Och det sista tycker jag är en nyckelmening.Det finns förvisso förnuftigt folk på väldigt många företag som kan klara avkriser av det här slaget. Men det är ändå betänkligt att lagstiftningen, de avriksdagen instiftade reglerna, är så utformade att de faktiskt kan leda till,om man inte kringgår dem, att ett företag tvingas till nedläggelse. har valt att inte behandla den härmotionen, som utskottet uttrycker saken. Jag vet inte riktigt vad som därmedskall förstås. Det vore intressant att från någon representant förarbetsmarknadsutskottet få höra om arbetsmarknadsutskottet avser att ta uppdenna fråga senare med anledning av motionen. Man har alltså avstyrkt motionen,som man säger att man inte har behandlat första yrkandet i motionen -ett något märkligt beteende från ett utskotts sida, måste jag säga. I motionen framhålls att med givna regler fårprojektet betraktas som en rimlig utväg för . Det voreemellertid inte rimligt om samhället, som socialdemokraterna har begärt, skulleställa upp med 100 milj. kr. ytterligare i varvsstöd för att finansiera KockumResurs. Kockum Resurs är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och bör behandlas somen sådan. Det stöd som samhället kan ge till detta projekt bör alltså liggainom ramen för de arbetsmarknadspolitiska resurser som finns tillgängliga. Iviss utsträckning kommer så också att ske. Av arbetsmarknadsutskottets betänkande framgår att mantänker sig att omställningsbidrag skall kunna utgå till den berörda personalen. Detta är i så fall ett utomordentligt sätt att just inom ramen för tillgängliga arbetsmark- 93 Vissa varvsfrågor, m. rn. nadspolitiska medel stödja detta Kockumsprojekt.