prot · G40944 · 1980-12-31 00:00:00 — Manmåste också ta hänsyn fill de fastighetsägare som exempelvis kan ha köpt ettfritidshus med eget kapital till och som inte lånat någonting till huset.Nu kan invända att det var en mycket dum fritidshusägare somgjorde det, men det kan ju finnas sådana. Och med ett system med alltför hårdlångsiktig beskattning skulle man få en nominell beskattning av renainflationsgarantier för denna fritidshusägare. Och det är inte heller speciellträttvist. Det gäller alltså att göraen avvägning mellan bägge sakerna. Beskattningen av realisationsvinst vid fastighetsavyttring attregeringens förslag är betydligt mer välavvägt än det socialdemokratiska. 68 (): Det är beklagligt att vill gesken av att jordbrukarna skulle göra miljonvinster vid försäljning av sinafastigheter. kanske inte vet hur det svenska jordbruket ser ut,och det får man kanske ha förståelse för. Det förhåller sig emellertid så attdet svenska jordbruket huvudsakligen består av enheter . Det är alltså ingalunda fråga om några miljonvjnster. Jag tycker att det är beklagligt attdet görs ett sådant här uttalande i . När det sedan gäller kritiken mot det nuvarande systemetvill jag betona att den inte bör riktas mot borgerligheten. Det var ensocialdemokratisk majoritet som införde realisationsvinstbeskattningen ochändringen av reglerna för realisationsvinstbeskattningen . Beslutetfattades under jämviktsriksdagen. Om man vill framföra kritik bör den riktasmot dem som bar huvudansvaret för det förslag som låg till grund för beslutet. 69 BOSÖDERSTEN (s): talar om sitt exempel. Jag hävdaratt det är ett mekaniskt exempel just därför att det sällan kommer att tillämpasi verkligheten. Det kommer att bli ytterst få försäljningar avkorttidsinnehav-man kommer helt enkelt att kringgå bestämmelserna. Det finnsmånga olika sätt på vilka man kan göra det. I realiteten kommer detsocialdemokratiska förslaget att ha ett mycket bättre bett. Det kommer att gebetydligt större totala skatteintäkter, och det är det som är det avgörande.Det är därför som det också är ett bättre förslag. Sedan talar om de oberätfigadevärdestegringarna och att kapitalvinsterna på fastighetsmarknaden trots allt ärett problem. Ja, det är just det de är. Varför då inte försöka att hjälpa tillatt få det problemet åtgärdat? Varför inte se till att vi äntligen får enskattelagstiftning som har någonting av rättvisa och effektivitet över sig? Till slut kryper ändå den riktigt blå moderaten fram, närBo Lundgren tar upp exemplet med fritidshusägaren som hundraprocentigt satsatsitt eget kapital. Det är nog så att det trots allt är kapitalägarna som skallskyddas. Det här förslaget är i grunden en liten rökridå eller en kringgåenderörelse för att dölja att man i själva verket ingenting vill göra. ömmar för jordbrukarna. Det har han alltidgjort och kommer alltid att göra. Men det hindrar ju inte att det varit mycketkraftiga prisstegringar på jordbruksfastigheter. Hur stora de prisstegringarnaför varje enskilt jordbruk är beror naturligtvis på hur stora ingångsvärdenaär, men miljonvinster över låt oss säga ett 20-årigt innehav är långt ifrånovanliga. Vi vet att bland de fastigheter som ökat i värde toppas ligan just avjordbruksfastigheter. Vad jag talade om i samband med ATP-pensioner etc. varatt här tyvärr döljer sig en mycket olustig social realitet. Det varinte jag som drog paralleller med andra typer av sparande, utan det var deborgerliga talarna som i början av debatten menade att vi får ta hänsyn ocksåtill annat sparande. Vi vet ju att snart kommer att få ta ställningtill förslag om sänkt skatt på aktievinster. Om ni skall vara trovärdiga måsteni se till att olika former av kapital blir någorlunda likvärdigt beskattade.Den form av kapital som är i särklass förmånligast beskattad är och kommer medert förslag att förbli fastigheter. 70 BO (): Jag förstår mycket väl att villkrypa ifrån sitt -jag betonar sitt - mekaniska räkneexempel, för det visade sigju att det inte var så intressant. Exemplet visade t. o. m. att s-förslaget ärsämre än det borgerliga förslaget. Det måste ändå slås fast att Bo Söderstenanvände många minuter att argumentera för sin tes, som han naturligtvis skallgöra, och slutade med att ange ett räkneexempel som bevisar denna hans tes. Kanjag nu visa att detta räkneexempel, applicerat på det vi diskuterat, handen att s-förslaget är sämre än det borgerliga, borde man rimligen kunnatycka att den argumentation som ledde fram till detta räkneexempel var tämligensvag. Jag skall emellertid inte påstå att den är det i och för sig -jag har allrespekt för och hans kunskaper, men jag tror att han kanske gjordeett misstag här. Jag tycker heller inte att det finns någon anledning attdiskutera huruvida det kryper fram någon speciellt blå moderat i minaanföranden och repliker. Jag bara konstaterar faktum, att det skulle kunna varaså att en person har satt in 100 eller av eget kapital i ettfastighetsförvärv. Han skulle då orättvist drabbas, om man vid beskattning intetog hänsyn till detta kapitals nominella värdestegring. Det har man gjort påett bättre sätt i regeringsförslaget än i det socialdemokratiska förslaget. När man diskuterar de problem som kan uppstå genomlaborationer av olika slag måste man se på de värsta fallen som kan uppstå frånden ena och den andra synpunkten. Med hänsyn till detta får ansvariga politikersedan göra sitt ställningstagande. Om man inte har det ansvar som en regering och ettregeringsparti trots allt måste ha kan det kanske vara besvärligt att göra ettsådant ställningstagande, och jag hoppas atf kommerdithän - inte till regeringsställning utan till en vettig ståndpunkt! Beskattningen av realisationsvinst vid fastighetsavyttring 71STIG JOSEFSON (c): sade att jag ömmar förjordbrukare. jag ömmar inte för någon särskild del av vårt folk. Jag anseratt man här i skall lämna korrekta uppgifter. De uppgifter BoSödersten lämnade i sitt senaste anförande- att man också på ett 20-årigfinnehav skulle räkna med miljonvinster vid försäljning av jordbruk - är ännumindre korrekta än de tidigare. Man måste ställa frågan: Vad menar när hantalar om vinster? Har han helt slutat tala om realisationsvinstbeskattningen?Vad är det han talar om? Det blir oklarare ju längre den här debatten pågår. Beskattningenav realisationsvinst vid fastighetsavyttring 72 BO (); När jag hör kommer jag att tänka på en historia i Densanningssökande hunden av . Där heter det; Lösryckt ur sittsammanhang och sett med ett barns ögon finns det mycket som är ägnat att förvåna. BoLundgren tycks inte kunna förstå följande enkla sak: Hans mekaniska exempelkommer aldrig någonsin att tillämpas, därför att man kommer att ha alla möjhgakringgående regler. Man kommer inte att realisera fastigheter efter så kortinnehav. Vivet att de realisationsvinster som tas hem är av den storleksordning somjag här har nämnt: . När det socialdemokratiska förslagetär fullt genomfört kommer det kanske att ge intäkter av storleksordningen 3-4miljarder kronor. Det kunde varit bättre, men det är ändå hyggligt. Detborgerhga förslaget däremot kommer fullt genomfört aldrig att ge mer än 500miljoner till 1 miljard. Märkligare än så är det inte! TillStig Josefson vill jag säga att den vinst som varje enskild jordbrukare råkargöra naturligtvis beror dels på ingångsvärdet på hans jordbruksfastighet, delspå hur länge han har haft den. Men vad vi känner till är att vinsterna påjordbruksfastigheter är betydligt större än de vinster som förekommer påinnehav av vanliga småhus. Där ligger den genomsnittliga vinsten på ett10-årigt innehav på . Jaghar över huvud taget inte morahserat över de personer som gör dessa vinster. Deanvänder bara den marknad som finns. De kan ha de bästa avsikter, både med sittvillaboende och sitt jordbrukande - det är inte det saken gäller. Vad sakengäller är att vi skall försöka få till stånd en skattelagstiftning som ärrättvis. Det har vi inte dag, och jag tror att det kommer att kosta ossåtskilliga mödor också innan vi kommer därhän. Jag blir mer och merövertygad om det, ju mer jag lyssnar tih herrar och . 73 BO (): Jag skall försöka att inte alltför mycket förlänga den här debatten.Jag tänker inte citera någon känd författare, som talar om hur barn ser påolika saker. Men jag skulle kanske i det sammanhanget kunna konstatera att barnmånga gånger har betydligt öppnare sinnen och större mottaglighet än vad vuxnamänniskor har; de har så att säga blivit mer begränsade. BoSödersten säger att det inte kommer att bli aktuellt att tillämpa det härexemplet. Men varför i Herrans namn anförde det då själv här ikammaren? Antagandenom prisutvecklingen till följd av jordförvärvslag och mycket annat är mycketsvåra att göra. Det är svårt att ens mekaniskt - eller dynamiskt - räkna framde siffror som senast använde sig av. Vi vet inte vad 1980-taletoch bär i sitt sköte när det gäller prisutveckling påvillafastigheter, jordbruksfastigheter och mycket annat. Det enda som vi kanvara ganska säkra på är att ett förslag som motverkar korttidsspekulation ocksåkommer att verka prisdämpande och därmed minska möjligheterna att göra storaobeskattade vinster. Anf.74 BO (): Vad vi däremot vet - det är bevisat - är att har vibyggt upp en värdestegring som enbart i fråga om villorna uppgår till omkring250 miljarder kronor. Vi vet att den värdestegringen kommer att mogna ut. Detenda antagande vi behöver göra är att villamarknaden inte skall totaltkollapsa. Även om det över huvud taget inte blir några prisstegringar ,så vet vi att dessa vinster kommer att mogna ut. Dehär vinsterna kommer vi aldrig att ta in till samhället, om följerdet borgerhga förslaget. Vi kunde ta hem en god del av dem med detsocialdemokratiska förslaget, och därför är det förslaget överlägset. Beskattningenav realisationsvinst vid fastighetsavyttring förberedande votering biträddes reservafionen av m. fl. imotsvarande del med 148 röster mot 19 för mofion 121 av m. fl. 150ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 158 röster mot 157 förreservationen av m. fl. i motsvarande del. Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 157 för reservafionen av m.fl. i motsvarande del. Utskottetshemställan bifölls med 297 röster mot 20 för motion 1979/ 80:1109 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. 1980/81:15 om ändring itaxeringslagen (prop. 1980/81:69) 1980/81:9om åtal för mindre förmögenhetsbrott m. m. Vadutskotten hemställt bifölls. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 13 § Tillsättande av nämndemän Föredrogs justitieutskottetsbetänkande /81:10 om tillsättande av nämndemän. 75 (): kom det en proposition med förslagtill hur man skulle förfara vid tillsättandet av nämndemän. Anledningen var atten del minoriteter inte hade blivit tillgodosedda i sådana sammanhang och ville ha en politisk spridning av dessa uppdrag. , när lagen har varit ikraft , har det visat sig att den är behäftad med vissa svagheter. Enav dessa är att det i mindre tingsrätter kan vara svårt att uppnå den rättvisasom lagstiftningen åsyftade. Jag har av den anledningen motionerat om att regeringenskulle utfärda föreskrifter för att komma till rätta med detta problem. Detkravet har dock inte vunnit gehör hos justitie- och konstitutionsutskotten. Jagvet mycket väl att dessa utskott är tyngda av både klokskap och vitterhet. Ochhar jag inte, med denna utformning av min motion, kunnat övertyga utskotten,lär jag knappast kunna övertyga kammarens ledamöter om det berättigade i mittmotionskrav. Jag har för avsikt att återkomma meddenna motion, och jag har inget yrkande. Utskottets hemställan bifölls. 1980/81:14 om fortsatt giltighet m. m. av lagen om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall (prop. 1980/81:54) 1980/81;16om godkännande även internationell konvention mot tagande av gisslan(prop. 1980/81:56) Vad utskottet hemställt bifölls. 15 § Besparingar i statsverksamheten, m. m. Föredrogs justitieutskottets betänkande 1980/81:17 ombesparingar i statsverksamheten, m. m. 1980/81:20). 76LISA (): Tih regeringens proposition 20- som handlar ombesparingar i statsverksamheten vilka berör nästan alla utskott här i riksdagen- väckte den socialdemokratiska gruppen i justitieutskottet en motion. Vårtyrkande gällde den översyn av rättshjälpen som justifieministern tänker låtaföreta och som skall inriktas på förutsättningarna för att bevilja rättshjälpoch Vi hävdar i denna motion 82 att en översyn med en sådaninriktning bör göras av en parlamentarisk utredning. Det är med stortillfredsställelse som vi i jusfitieutskottets betänkande 17 kan notera attdenna uppfattning delas av alla ledamöter i utskottet. Vi kommer alltså att fåen parlamentarisk utredning som skall ta ställning till effekterna av förslageni propositionen på verksamhetsområde. Förslagen gällerförändringar av grundavgiften och en ändring av skalan förrättshjälpsavgifterna. Vi är i stort sett överens med justitieministern när detgäller de tankegångar och förslag som han har fört fram i denna del avpropositionen. Men å andra sidan tycker vi att att det är värt att notera attjustitieministern inte har riktigt fast grund under fötterna när han skildrarhur läget är beträffande rättshjälpsärendena i allmänhet. Han åberopar enutredning som har gjorts vid rättshjälpsnämnden i , och han hävdar attdenna utredning är representafiv för rättshjälpsärendena i allmänhet. Det ärmöjligt att den är det. Men det är också möjligt att förhållandena är andra ochvarierande vid olika rättshjälpsnämnder. När man studerar rättshjälpsärendena visar detsig att i av alla ärenden sätts rättshjälpsavgiften ned. I ungefärfem sjättedelar av fallen sätts den ned till noll. Justitieministern säger attundersökningen visar att i de fall avgift utgår så fastställs det heltövervägande antalet ärenden fill grundavgiften eller till belopp som endastöverstiger grundavgiften med något hundratal kronor. Det är möjligt att detta gällde 1979 och att man kanåberopa det generellt. Men vad justitieministern inte har tagit hänsyn till ochsom inte framgår av propositionen är att nya anvisningar - somockså majoriteten i utskottet hänvisar fill - avser regler som skal! Där har man slagit in på en helt annan och mycketmera restrikfiv linje än den som gällde i de tidigare anvisningarna.Följaktligen vet man fortfarande inte riktigt hur förhållandet är när detgäller rättshjälpsärendena . Det kunde möjligen ha ifrågasatts om inte de nyareglerna och deras tillämpning borde ha tillämpats något längre än till sistadecember , så att man hade fått ett bättre begrepp om hur det verkligenförhåller sig med rättshjälpsverksamheten och rättshjälpsärendena. Vi har velatpåpeka att det kunde ha behövts ett bättre underlag för en bedömning av omeftersträvad restriktivitet uppnåtts. Det som vi socialdemokrater har lagt tyngdpunkten på i vårmotion och som vi i den till betänkandet 17 fogade reservationen först och främsthar velat trycka på, är att vi inte delar justitieministerns ochutskottsmajoritetens uppfattning när det gäller möjligheterna för rättssökandeatt uppbringa de medel som behövs för att betala en ojämkad och i vissutsträckning förhöjd grundavgift. Detta gäller i många av de fall där det i regler som ger möjlighet till nedsättning. Justitieministern ochutskottsmajoriteten anser att gruppen folkpensionärer med enbartpensionstillskott och kommunalt bostadstillägg inte som förr skall få någonnedsättning. Man säger att det skall kunna ske om årsinkomsten inte uppgår tillmer än inemot eft basbelopp. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Vi delar som sagt inte den uppfattningen. Eftersom deekonomiska och sociala villkoren för pensionärerna beskärs på en lång rad andraområden tycker vi att det finns ännu större anledning att vara tveksam påden punkten. Därför yrkar vi i vår reservation att gruppen folkpensionärer medenbart pensionstillskott och kommunalt bostadstillägg regelmässigt bör fånedsättning av avgiften. Vi vill också att det som en allmän riktlinje börgälla att nedsättning bör kunna ske om den rättssökandes årsinkomst inte uppgårtill inemot två basbelopp. Vi tycker det är rimliga och riktiga regler. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till denreservation som är fogad fill jusfitieutskottets betänkande nr 17. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 77MARIE-ANN (vpk); I det här betänkandet behandlas besparingar istatsverksamheten i de delar som faller under område.Det förtjänar kanske först att påpekas att just på detta område överstigervpk:s förslag fill besparingar regeringens med 11 milj. kr. Det beror väl påatt vpk inte har några heliga kor och att vi också kan tänka oss besparingar påsäkerhetspolisens område. Jag återkommer till det. Jag skall kommentera vpk;s förslag i den ordning de ärbehandlade i betänkandet. Det gäher först ändring av rättshjälpslagen. Här föreslårregeringen och utskottet en ändring i lagen så att kostnaderna för rättshjälp istörre utsträckning skall läggas på den enskilde. Både i den nuvarande och iden föreslagna lagen görs beräkningarna ufifrån basbeloppet. Det är därför på sinplats att fråga utskottet vilket basbelopp som just i det här fallet skallgälla. Är det fråga om det nya, urholkade basbeloppet eller det gamla, som viär vana vid? Från vpk;s sida har vi yrkat avslag på lagändringen,framför allt av det skälet att den grundar sig på en mycket summariskundersökning från ett enda rättshjälpsområde. Att det skall tillsättas enutredning för att se över rättshjälpssystemet gör det ännu mer befogat attvänta med att ändra i lagen. Lagändringen kommer att drabba de sämst ställda,och det kan vi inte acceptera. Utskottet avstyrker vår motion i detta stycke,och man gör det eftersom man inte tycker att lagändringen behöver gå överlagrådet - det är, som jag tolkar betänkandet, skälet till avstyrkandet. Mendet är inte vårt enda skäl för att yrka avslag på lagförslaget. Utskottet gördet alltså väl enkelt för sig, när man avstyrker vår motion. Jag vill därförfråga utskottet: Vilket basbelopp skall beräkningarna grunda sig på ifortsättningen? Om det är det urholkade, räcker inte i så fall denkostnadsökningen? Jag vill också fråga utskottet varför man just i detta fall iförväg gör lagändringar, trots att man skall utreda hela frågan. Det hör juinte fill vanligheterna i . Vågar inte utskottet agera självständigt,utan måste ni slaviskt följa regeringen? Vi har ivår motion också föreslagit att frågan om taxeglidningen inom Eftersom så kommer att bli fallet i och med den utredning som skall tillsättasär vi nöjda med detta. Vihar föreslagit att höjningen av passavgiften kan vänta tills den översyn gjortssom aviseras i propositionen. Det är litet svårt att föra ett resonemang om denhär frågan, eftersom propositionen på denna punkt är mycket summarisk. Mantalar inte om hur mycket man tänker höja och inte heller på vilka grunder mantänker göra det. Det är därför svårt att veta vad det är man är för, om man nuinte är emot, som vi är. Vi har från vpk i och för sig inte något emot enhöjning som utgår från inflation och kostnadsökning i samband med handläggningav passärendena, även om vi anser att man också måste göra en bedömning av vadsom är rimligt för den enskilde att betala. Vad vi däremot inte kan accepteraär höjningar för att få in pengar till statskassan. Staten skall alltså integöra vinster på passavgifterna. Av det skälet har vi föreslagh att dennahöjning inte skall göras separat utan föregås av den allmänna översyn somaviserats. Utskottets talesman kanske kan klargöra på vilka grunder dennahöjning skall ske, med hur mycket osv., så att kammaren vet vad den ger sittbifall till. När det sedan gäller investeringar i polishus och byggnadsarbeten förkriminalvården har utskottet yrkat avslag på vår motion. Man gör det eftersomdet - som det står i betänkandet - nu inte är aktuellt för att taställning till angelägenheten av olika projekt eller att bedöma den takt ivilken föreliggande utbyggnadsarbeten bör förverkligas. Vivar när vi skrev motionen medvetna om att detta är frågor som får behandlas isamband med budgetpropositionen, men eftersom departementschefen ansett sig haanledning att komma med allmänna resonemang och avisera nedskärningar när detgäller dessa frågor, så ansåg vi att vi i allmänna resonemang måste protesteranär departementschefen enligt vår uppfattning hade fel i sina bedömningar avvar man skall spara. Utskottet har alltså en felaktig utgångspunkt för sittavslagsyrkande på denna punkt i vår motion. Detär i det här fallet fråga om två viljeinriktningar, dels departementschefenssom vih spara 18 milj. kr. när det gäller byggnadsinvesteringar förpohsväsendet och ett okänt antal beträffande byggnadsinvesteringar inomkriminalvården, dels vpk:s viljeinriktning att spara när det gäller polisväsendet,men inte så mycket som anges i propositionen och att inte göra besparingar påkriminalvårdens område. I stället säger man att det inte finns anledning förriksdagen att ta ställning till detta . Men om det är så, varför står det dåom detta i propositionen? Naturligtvis gör det det, därför att man i förväg,inför arbetet med budgetpropositionen, vill ha sanktion förnedskärningar. Vpk kommer inte att medverka till dessa sanktioner. Utskottetgör det däremot, trots att det glider undan i betänkandet. Närdet gäller vår skrivning i motionen om översynen av har vivelat understryka det som står i propositionen om inriktningen av dennaöversyn, nämligen att se över i första hand för att få en effektiv bekämpningav den organiserade och ekonomiska brottsligheten. Vi tycker att det ärglädjande att departementet nu har insett vikten av en sådan Besparingari statsverksamheten, m. m. Besparingar i stats verksamh eten, m. m. Vi har sedan föreslagit att anslagen till den polisiärasäkerhetstjänsten minskas. Det är svårt för oss att exakt ange hur mycket,eftersom redovisningen på denna punkt i budgetpropositionen från ärmycket vag. Det har bara redovisats en totalsumma. Vart dessa pengar går ärdolt både för vpk och för allmänheten. Vi vet alltså inte vart pengarna går,trots att det är skattepengar, och det är i sig upprörande. Vi är övertygade omatt det går att spara på detta område, men det är väl typiskt för enhögerregerings sparplan att man inte rör detta. Det finns inte något i utskottets avslagsmotivering somgör att vpk ändrar sin inställning. Vi anser att det är mer befogat att sparahär än på exempelvis rättshjälpen för pensionärerna. Jag är övertygad om attdet är en uppfattning som delas av en stor allmänhet, även om nu enigheten idet här huset är stor. Om det nu är så omöjligt att spara på detta område, såupp till bevis. Vart går pengarna? Och varför kan man inte spara just här?Bevisföringen härvidlag tycker jag att är skyldig alla dem som fårdet sämre och sämre allteftersom den här regeringens framfart fortsätter. Med det anförda vill jag yrka bifall tillmotion 102 under punkterna 1 a, 5, 6 och 8. 78BJÖRN KÖRLOF (m): har haft att ta ställningtill ett antal förslag till besparingar inom justitiedepartementetsverksamhetsområde. Utskottet är enigt utom på en punkt. Det gäller riktlinjernaför nedsättning av rättshjälps- och rådgivningsavgifter i vad gällerbesparingsförslagen inom rättshjälpsområdet. Socialdemokraterna föreslår här i en reservation attnedsättning av grundavgiften, liksom varit fallet, allmänt bör gälla,om den rättssökandes årsinkomst inte överstiger två basbelopp. Utskottetsmajoritet tillstyrker här departementschefens förslag att gränsen bör sänkastill ett basbelopp eller något däröver. Utskottet är däremot enigt om att grundavgiften skallhöjas. Höjningen innebär med det basbelopp som f. n. gäller enligt denna lag,dvs. , en höjning från . Det är alltså en höjningmed . Oenigheten gäller således om denna grundavgift skall gälla också fördem som har inkomst upp till två basbelopp, som socialdemokraterna vill, ellerett, som utskottsmajoriteten vill.