prot · G40925 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi kommer naturligtvis att i den kommandepropositionen noga överväga vilka nya exportsatsningar vi kan göra. Vi kommerdå naturligtvis också att se till att de exportsatsningar som görs blir möjligaatt utnyttja även av de mindre bruken. Jag vill vidare hänvisa till denbetydande och för industripolitiken ganska unika insatsen i Glasma, som framförallt är ägnad att stärka de mindre bruken och över huvud laget höja dentekniska och den arbetshygieniska standarden i den glasindustrin - detär ju en insats som är värd att notera i det här sammanhanget. Anf, 7 (): Jag skall bara rätta till ett missförstånd; jag var inte ute efternågra permanenta subventioner annat än möjHgen på exportsidan. Vadjag däremot tog upp var en typ av engångssatsning, att man skulle se på destatliga lånen och möjligheterna att skriva ner eller skriva av dem. Det var enav de vikliga bitar som jag tog upp. Fråganom importrestriktioner har inte bara jag utan även tagit upp. De är alltså oroade för exporten, ochde har i sina remissvar lovat alt återkomma med mera konkreta förslag om hurdessa restriktioner skulle utformas. Jag kan inte så mycket omimportrestriktioner, utan jag har bara hänvisat till att det kunde finnasanledning alt överväga, om man på den vägen kunde komma fram till bättrelönsamhet för branschen. Det finns ju ändå sådana restriktioner i andra länderför att skydda hemmamarknaden där. Vadsom sades om det parlamentariska livet och om respekt och förståelse för attregeringen vill överväga sina förslag i lugn och ro är i och för sig riktigt,men att inte ta avstånd från utredningens förslag innebär konkret att förslagetär sanktionerat. Ute i landet tas del beskedet emot på del sättet attregeringen accepterar nedskärningar med 360 personer - det uppfattas faktisktså. Därför tycker jag att det hade varit bra om industriministern hade haftnågon uppfattning om humvida man har följt sina direktiv eller inte. Det måsteväl industriministern kunna uttala, med tanke på att han själv har skrivitdirektiven och att han har läst resultatet. Jag tycker inte att man föregriperde konkreta förslagen om man redovisar en uppfattning om hur utredningen harlyckats i sina ansträngningar. Anledningen till att det förekommer så mångadebatter om den här branschen och fill alt man inom branschen känner så myckenoro är att den är så koncentrerad till de här fyra kommunerna omkring den ortdär jag bor. av branschen är koncentrerad dit. I regel ligger bruken på enmycket liten ort. Det gör alt minsta lilla förändring i branschen får väldigtstora både sociala och ekonomiska konsekvenser. Sedan den förra utredningen1976 har antalet anställda minskat med ca 700. Utvecklingen motatt behålla enbart två stora bruk tycker jag är en katastrof ur såväl samhällsekonomisksom social och hantverksmässig synpunkt. Fråganom stödets omfattning tog jag inte alls upp, men det finns kanske skäl alt göradel. Många av remissinstanserna har påpekat att det är för låg ambifion. a.har kommunerna, och sagt det. Dessa instanseranser att det borde ske en ökning på vissa punkter. Detregionalpolitiska stöd som är föreslaget har man bedömt välvilligt, men man harsagt också om detta stöd att det ligger på en för låg nivå. undrar jag omman möjligen kunde bryta ut detta stöd, som inte har direkt samband med deandra stöden, och få fram det snabbare på något sätt. Det skulle ha betydelseför att rätta till de misstag som redan är begångna. Det vore intressant atthöra vilka synpunkter industriministern har på en sådan tanke. Sambandetmed turismen har tagits upp i många av remissvaren. Det är ganska många i områdetsom är sysselsatta i turistnäringen. Man gör nu satsningar centralt, regionaltoch lokalt för att utveckla turismen. Den har mycket stark anknytning just tillglasindustrin. Om man accepterar en utveckling där de mindre bruken på löpandeband läggs ned försvinner en vikfig del av underlaget för turismen. Det ärkulturen och hantverket som turisterna söker. Därför tycker jag i alla fall attdet skulle vara väldigt bra om industriministern kunde ha någon uppfattning omvad som får hända och inte fär hända i glasindustrin. Anf,8 Industriministern : Jag är litet besviken på . Efter hennes första inlägg varjag beredd på att få betydelsefulla råd om hur propositionen skulle utformas.Jag slog mig alltså ned här i bänken för att verkligen lyssna intensivt fillförslag om lösningar på branschens problem. har jag fått klart för mig atlinga subventioner är aktuella. Närmast skulle det vara fråga omengångsinsatser. Det är saker och ting som vi fortlöpande prövar när det gällerdenna bransch. I den stödform som engångsinsatsema utgör ligger att man ocksåförutsätter att de företag som blir föremål för dessa insatser kan uppvisalönsamhet . Så till vida är och jag helt överens om hurstödsystemet kan utformas. Detta är ingen nyhet. Sedanställde jag en fråga när det gäller talet om importrestriktioner. atl hon på den punkten inte hade några konkreta förslag. Hon sade attdet finns intresse för detta i branschorganisationen. Vi vet att del alllidfinns ett sådant intresse. Branschorganisationer ser till sitt eget intresse,men och regeringen borde också se till näringslivets intressen totaltoch fästa en viss vikt vid vad våra internationella handelsavtal förplikligaross fill. Där finns, som jag ser det, inte utrymme för någon importreslrikfion,i synnerhet inte som den allt övervägande kvantiteten av imporlglas kommer frånländer som vi har tecknat handelsavtal med. Summanav detta blir alltså att vad uppehållit sig vid är ganska allmänthållna önskemål. Jag skall naturligtvis ha med dessa i det fortsattapropositionsarbetel, men det förekom föga av nytänkande i sammanhanget - detvill jag slå fast. Sedanvill att jag skall la avstånd från SIND:s utredning. Det tänkerjag inte alls göra. SIND har följt direktiven. Utredningen har arbetat med trehandlingsalternativ - bevarad sysselsättning i branschen, marknadsanpassadutveckling utan branschstöd och marknadsanpassad utveckling med branschstöd.Sedan har man fört en diskussion utifrån dessa tre handlingsalternativ ochstannat för ett. Men det återstår för regeringen liksom för remissinstansernaatt förutsättningslöst värdera utredningen och dess rekommendation. SIND haralltså klarat sitt utredningsuppdrag på ett sätt som inle kan föranleda någon anmärkning. Anf, 9 (): Jag vill rätta till ytterligare ett missförstånd - jag ber om ursäkt omjag uttryckt mig litet slarvigt. Det var alltså de permanenta subventionernasom vi diskuterade. Jag sade inte alt vi inle skulle ha några subventioner alls- det är ganska klart atl vi skall ha sådana, den frågan har vi diskuteratmånga gånger tidigare. Jagtycker alt det var litet orättvist av industriministern att säga alt det var frågaom allmänt hållna önskemål. Industriministern har t. ex. inle sagt någontingalls om förslaget om ett utvecklingsbolag som skulle kunna gripa in i enkrissituation, eventuellt gå in som ägare tills företagel möjligen kan las överav lönlagarna. Detta med att löntagarna tar över en verksamhet är ju enintressant utveckling, och den vet jag alt industriministern också ärintresserad av. Ett utvecklingsbolag skulle kunna vara ell led i en sådanövergång, som är svår att åstadkomma eftersom man är väldigt osäker underden tid då man håller på att planera. Jagfick i alla fall ett besked till slut: SIND har följt sina direktiv. Altindustriministern tycker det gör mig ganska besviken. hade en hög ochfin målsättning- både konkurrenskraft och en bevarad sysselsättning ibranschen. Med industriverkels förslag accepterar man en neddragning medytteriigare 360 anställda. Jag kan inte se att detta stämmer. Del framgår av endel remissvar, bl. a. från de fackliga organisationerna, att branschen behöveren viss nivå för att kunna överleva och för atl kunna rekrytera yrkeskunniglfolk. Man anser att man redan nu befinner sig under den nivån och att mansnarare skulle behöva utveckla än avveckla. Anf, 10 Industriministern : Får jag fill sist konstatera att förespråkar permanenta subventioner. Det lackar jag för. Därmed tycker jagatt vi har kommit en bit på vägen i vår diskussion. Att man inte accepterarpermanenta subventioner innebär att man ansluter sig till synsättet atl deinsatser som görs skall syfta till att skapa lönsamhet och realisfiskaöverlevnadsmöjlighe-ler för företagen. Jag kan alltså konstateraatt och jag är överens om den vikliga huvudprincipen i stödet tillglasindustrin. Sedan har inte vidare kommenterat detta medimportre-strikfioner, och det tycker jag är klokt. Jag är myckel positiv till löntagaröverlagande, s. k.arbelskooperativ, inom glasindustrin. Vi måste pröva alla vägar för människorsengagemang i arbetslivet - vi har i vårt land inte råd att avslå därifrån. Mennär man går in för arbetskooperafivformen är det viktigt att se till attföretaget har en rejäl chans till överlevnad, så alt man inle inom svensktnäringsliv skapar ett B-lag med lägre betalningsförmåga när det gäller löneretc. än andra företag. Därför kommer vi även fortsättningsvis, när vi övervägerlöntagaröverlagande av företag, all i omsorg om de anställda noga granska omdet finns en realisfisk chans för förelaget att överleva. Annars ökar manfakfiskt bara problemen för de anställda, som då inle bara blir anställda iulan också ägare till företag med problem. har angett en målsättning - del är riktigt. Denmålsättningen har varit föremål för utredningens diskussion och analys.Utredningen har tagit sig friheten all "tycka till" om dennamålsättning och värdera den, och jag tycker atl det är en utrednings uppgift. Sedanåterstår det för beslutsfattarna - i första hand regeringen och i sista handriksdagen - att ta ställning till de förslag som läggs fram. Diskussionen häromkanske vi kan återkomma till i ett senare sammanhang. 11LENA (): Bara några ord till om importen. Jag tyckerfortfarande att man skall överväga om del finns någon möjlighet all göranågonfing på den sidan. Del är inle bara , och de anställda som har tagit upp denna fråga. Jag kananföra ett annat exempel: kommun har tagit upp frågan i ett avsnitti sitt remissvar. Det är en kommun som väl står industriministern ganska nära,eftersom den är styrd av . Där tycker man tydligen också att detvore idé alt i alla fall titta på möjligheten, för man är oroad för sin branschoch sina små orter. 5 § Föredrogs och hänvisades 1980/81:73 fill socialförsäkringsutskoftet 2 protokoll 1980/81:25-28 6 §Föredrogs och hänvisades Mofionerna 1980/81:115 fillfinansutskottet /81:116 till försvarsutskottet /81:117 tillnäringsutskottet 7 §Föredrogs men bordlades åter Konsfitufionsutskollets betänkanden /81:3-6 Skalleulskottets belänkande 1980/81:6 Justifieutskoftets betänkanden /81:2 och 3 Utrikesutskoftets betänkanden /81:1-6 Försvarsutskottels betänkanden /81:1-8 betänkanden /81:10 och 11 betänkanden /81:1-7 betänkanden /81:3-5 8 § Föredrogs och bifölls Interpellafionsframställningarna 1980/81:43-7 9 § Anmäldes och bordlades Proposition 1980/81:62om ändring i datalagen (1973:289) 10 §Anmäldes och bordlades betänkanden 1980/81:3om en överenskommelse angående Sölvbackaströmmarna (prop. 1980/81:26)1980/81:4 om övergångsreglerna vid produktionskostnadsbelåning 11§ Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1980/81:48 aw IngvarCarlsson (s) till statsrådet om regeringens handläggning av plan-och byggnadsärenden: Förslag till en ny bygglag har varit föremål förremissbehandling, och enligt uppgift sker nu en överarbetning i kanslihuset.Det torde råda stor enighet om att det är befogat med såväl ändringar i sak somåtgärder syftande till en snabbare och enklare handläggning. Däremotär det inte rimligt att det ansvariga statsrådet föregriper lagstiftningen genomgodtyckliga politiska beslut på departementsnivå. sådanutveckling är allvarlig på flera sätt. Regeringens beslut skall ju varamönsterbildande för kommunerna och länsstyrelserna. Därför är det viktigt meden konsekvent och sakhg handläggning. Allt annat skapar osäkerhet ochtveksamhet hos både allmänhet och ansvariga myndigheter. Detär givetvis också viktigt att en ändrad inriktning av besluten i plan- ochförköpsfrågor bestäms i demokratisk ordning. Den nuvarande lagstiftningen hartillkommit efter beslut i , och eventuella ändringar skall ske efterbeslut i den lagstiftande församlingen. Brott mot denna regel tillhör deallvarligaste försyndelser en regering kan göra sig skyldig till. Många haremellertid uppfattat det så att regeringen ändrat inriktning av politiken ifråga om plan- och förköpsfrågor utan att denna ändrade inställning varitföremål för prövning och beslut i . Enannan viktig rättstrygghetsfråga i sammanhanget är att ansvariga myndigheterbereds tillfälle att yttra sig innan regeringen fattar sina beslut. Det ärviktigt för att ett allsidigt underlag skall föreligga men också därför att detger berörda parter ytterligare möjlighet att utveckla sina synpunkter. Medstöd av det anförda hemställer jag att få ställa följande frågor tillstatsrådet : Harregeringen ändrat principer och praxis som tidigare gällt i plan- ochbyggnadsärenden ? Gällerfortfarande de riktlinjer för den fysiska riksplaneringen som beslutals avriksdagen? Harantalet avslag på kommunernas ansökningar om förköp ökat ? Harprinciperna för remiss av ärenden i byggnads- och planfrågor till ansvarigamyndigheter omprövats av regeringen? 1980/81:49 av Carl-HenrikHermansson (vpk) till handelsministern om svenska företags medverkan iinternationella karteller: Internationella karteller har under flera årtiondenspelat en viktig roll i den kapitalistiska ekonomin. De har delat upp marknader mellan sig, fördelat anbudsförfaranden, höjt och hållit uppe priserna, krossat konkurrenter med gemensamma åtgärder. Syftet har varit att befordra de samverkande företagens intressen och öka vinsterna på konsumenternas bekostnad. De internationella kartellerna förkläds ibland som branschorganisationer, men verksamhet och syften är desamma. Ävenom transnationella företag spelat en växande roll harinternationella karteller alltjämt stor betydelse. De utövar i internationellskala en privat beskattningsmakt och en allmän påverkan på den ekonomiskautvecklingen som strider mot folkstyrets princip och försvårar regeringarnasoch parlamentens verksamhet. Oftaär det tillgängliga materialet om de internationella kartellernas verksamhetknapphändigt, eftersom denna så mycket som möjligt döljes för offentlig insyn.Nyligen har emellertid i ett rikhaltigt material framlagts som belyser verksamheten inom den verksamma internationalla el-kartellen (; A Continuing Cartel, rapport framlagd för denamerikanska kongressens , juni1980). Ett utförligt referat har givils i en artikel av professor i . Enligt referatet i bestod kartellen 1977 - ochsannolikt - av 55 medlemsföretag. Det fanns tio olika underavdelningarför t. ex. ångturbiner, ånglurbindrivna generatorer, valtenturbindrivnageneratorer, kondensato-rer, transformatorer, gasturbingeneratorfabriker osv.Det svenska storföretaget uppges ha blivit medlem i lEA runt årsskiftet1937-1938, när de västtyska storföretagen inom elbranschen domineradekartellen. 1977 var ASEA medlem i sex av de tio sektionerna. ASEA:sdotterföretag var registrerat som medlem i tre av de fyra övrigasektorerna och NQHAB samt Mekaniska Werkstad (KMW) i den sista. BådeWallenberggruppen och Johnsongruppen deltar alltså i kartellen. skriver: "Det finns ingauppgifter om vad de amerikanska förelagen tjänar på sin exklusiva marknad i USAeller Asea och KMW på sin i . Del enda de amerikanska forskarnauppskattar är vinsterna på den gemensamma delen av världsmarknaden. uppgick denna i värde till . Överpriserna uppskattas till 15 å . Äruppskattningen riktig innebär detta en årlig privatbeskaltning av kunderna påmellan 1 200 och , kanske 2 500 miljoner. Från andra karlellstudier vet man atl dessa överprisersedan växer i produktionsled efter produktionsled. Den verkliga kostnaden förde slutliga konsumenterna bhr därför avsevärt högre. Varje gång vi betalar våraelräkningar betalar vi också en skatt till Aseakartellen. Utan atl vi vet omdet." Professor påtalar också den svenska statensroll i sammanhanget genom att det delvis statsägda Asea-Atom indirekt är knutettill kartellen, då två av dennas sektioner också kontrolleraralomkraflsut-mslning. Det statliga är vidare en av ASEA:s störstakunder. Dessa sammanhang uppges delvis bli behandlade i en inom statens pris-och karlellnämnd pågående utredning. Frågan om , svensk ekonomisk utveckUng, de svenskakonsumenternas ställning osv. måste emellertid ställas i ett vidaresammanhang. lEA är inte den enda internationella kapitalistiska kartellen,ASEA, KMW etc. inle de enda svenska storföretag som är medlemmar eller på annatsätt medverkar i de internationella kartellernas reglering av marknader ochpriser. Jag vill därför fill handelsministern ställa följande frågor; Vilkenomfattning har f. n. svenska företags medlemskap eller medverkan på annat sätti internationella karteller? På vilkavaruområden är enligt regeringens uppfattning konsekvenserna inom f.n. störst av svenska förelags medverkan i internationella karteller? 3.Avser regeringen att ta något initiativ för atl genom lagstiftning söka Nr25 förhindra svenska förelags medlemskap i internationella karteller? 12 § Kammaren åtskildes . Anmälan av inter- In fidem pellationer