prot · G409140 · 1980-12-31 00:00:00 — Totalt sett säljs detmindre alkohol om man minskar antalet butiker, om man höjer priset, om manförlänger köerna eller om man minskar öppethållandetiderna. Att konsumtionenminskar om man håller stängt är lika självklart som attkonsumtionen skulle öka om man höll öppet . Här talas det omosäkerhet, ungefär som om de mest elementära sambanden inte längre skullegälla. Eftersom stängning är nykterhetspolitisktpositivt, ansåg jag och ett dussin andra motionärer att det borde bli enpermanent lördagsstängning, dvs. att vi skulle ha lördagsstängning som ettbestående inslag i alkoholpolitiken. Det vore ett beslut helt i linje medriksdagens målsättning att minska landets alltför storaalkoholkonsumtion. Men får vi i den här omgången nöja oss med det mer"puttiga" förslaget och se detta som ett försök. Jag måste säga att debatten har gjort mig ledsen på grundav den bristande logik som utmärker en rad inlägg i frågor kring vårt störstasociala problem. Lika trist var beslutet om snabbviner, eftersom det på ettfundamentalt sätt bröt mot tre av de självklara principerna för den tidigarealkoholpolitiken och direkt motverkade målsättning. har alltså slagit fast att det gäller att minskaden alltför höga alkoholkonsumtionen. Det är en målsättning som knyter an gammal, klok svensk alkoholpolitik och som bryter med alkoholpolitiken underdet för ungdomen förödande , när sambandet mellan totalkonsumtion ochskador av någon outgrundlig anledning glömdes av statsmakterna. Men reservanterna talar i andra termer. För dem är detinte fråga om att få ned totalkonsumtionen. De ställer inte frågan om förslagetstår i linje med målsättning eller inte. Jag har helleringen känsla av att någon av reservanterna känner sig som tillskyndare ellerförsvarare av den målsättningen. I varje fall lyckas de med konststycket attskriva en reservation vars underförstådda målsättning är en annan änstatsmakternas, nämligen att det är storförbrukarnas konsumtion som det ärviktigt att minska, inte totalkonsumtionen. Jag delar alltså intereservanternas syn- punkt, eftersom jag anser att det är självklart att jufler som dricker alkohol i landet och ju mer de dricker sammanlagt, desto flerdukar under. Färre alkoholkonsumenter , innebär mindre alkoholskador iframtiden. Men anta ändå att man hade den andra uppfattningen, dvs.att det viktiga inte är att minska totalkonsumtionen utan i stället att, somreservanterna anser, dämpa vad man kallar missbruket och hålla tillbakastorkonsumenter - alltså inte att förebygga utan att gripa in mot dem som redanär skadade! Också då - och kanske särskilt då - vore en lördagsstängning eneftersträvansvärd åtgärd, eftersom lördagsstångningen får den största effektenpå dem som gör impulsköp och känner ett behov av att köpa mer. Justden syn som reservanterna har i principfrågan och som alltså går på tvärs motriksdagens målsättning borde egentligen göra dem särskilt positivatill denna åtgärd jämfört med - höll jag på att säga - nästan alla andraåtgärder som vidtas för att minska totalkonsumtionen. Åtgärden att stänga pålördagarna borde alltså ligga i linje med båda grunduppfattningarna. Jag tycker att det vore att spela med öppna kort, omreservanterna erkände vad alla kan läsa mellan raderna i reservationen. sade direkt att totalkonsumtionen i inte var något problem.Han menade tvärt om att den i jämförelse med andra länders konsumtion inte allsvar farligt hög. Att internationellt sett har en låg alkoholkonsumtionär välkänt för varje människa som seriöst sysslat med dessa frågor. Så var detockså 1977. Det vore väldigt konstigt annars, eftersom länge haft enprogressiv alkoholpolitik. I de mest drabbade länderna, t. ex. , finnsdet numera debattörer och politiker som vill driva en politik som i varje falli viss mån tar efter de principer och metoder vi har i . Till det mest stolliga hör att det finns röster för attriva upp delar av den svenska alkoholpolitiken vilka som exempel på att det gårbra anför, att det finns stater där restriktionerna är små. Men vad dessapersoner inte säger eller förstår är att alkoholskadorna där, mätt i antaletsjuka, antalet döda och antalet skadade till följd av alkohol är mycket störreän hos oss. har en progressiv alkoholpolitik, och vi bör fortsätta medden. T. v. är jag nödsakad att nöja mig med attyrka bifall till utskottets hemställan. Mom. 1(försök med lördagsstängda systembutiker) I en första förberedande votering biträddes motion 2129 avAnita Bråkenhielm m. fl. med 55 röster mot 27 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion 2157 av m. fl.228 ledamöter avstod från att rösta. I en andra förberedande votering biträddes reservationenav m. fl. med 74 röster mot 37 för motion 2129 av AnitaBråkenhielm m. fl. 198 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 225röster mot 80 för reservationen av m. fl. 6 ledamöter avstodfrån att rösta. Planering och anslag för det militära försvaret, m. in. Utskottets hemställan bifölls. 7 § Planering och anslag för det militära försvaret, m, m. Föredrogs försvarsutskottetsbetänkande /81:26 med anledning av förnyad behandling av planering ochanslag för det militära försvaret, m. m. 1980/81:100 och 1980/81:124). AnL 33 (); Med hänvisning till den debatt som förekom ikammaren ber jag att få yrka bifall till reservationerna 1, 3, 4 och9 samt 11, 12 och 13. I fråga om punkt 13 Anslagsfrågor för det militäraförsvaret ber jag däremot att beträffande försvarets personalvårdsnämnd få yrkabifall till utskottets hemställan. AnL 34 (vpk): Jag yrkar bifall till vpk-motionerna på nuaktuella punkter. AnL 35 PER (); Med hänvisning fill den debatt som fördes ikammaren yrkar jag bifall till föreliggande betänkande med undantagav de delar av punkten 13 som motsvaras av reservationen 10. Där yrkar jagbifall till denna reservation. Utskottets hemställan återfanns iförsvarsutskottets betänkande 19, punkterna 1, 2, 5 och 13. Numreringen avpunkter och reservationer överensstämde med numreringen i försvarsutskottetsbetänkande 19. Mom. 3-5 (säkerhets- och försvarspolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 153 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1 a (planeringsfrågor rörande stridsvagnar, ubåtar och flygplan) Utskottets hemställan bifölls med290 röster mot 16 för motion 701 av m. fl. i motsvarande del. 1ledamot avstod från att rösta. Mom. 1b (riktlinjer för planeringsperioden) Nr 140 Utskottets hemställan bifölls med154 röster mot 153 för reservation 3 av den m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 5 (information om säkerhetspolifiken) Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 153 förreservation 4 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Planeringoch anslag för det militära försvaret, m. m. Mom. 2 b (försvarets personalvårdsnämnd) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 63 förreservation 10 av Per m. fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 15 (anslag till materialanskaffning vid flygförband)Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 16 för motion 2042 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 18 a (den militära underrättelsetjänsten) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 16 förmotion 700 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 18 b (tidningen ) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 154 röster mot 153 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 11 av m.fl. anfördamotiveringen. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 23 a (fortifikationsförvaltningens framtidaorganisation) Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 153 förreservation 12 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 36 b (anslaget Frivilliga försvarsorganisationer m.m.) Utskottets hemställan med godkännande av utskottets motivering bifölls med154 röster mot 153 för utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 13 av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 4 protokod 1980/81:140-141 Anslag till pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m. m. 8 §Anslag till pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /81:25 om anslag till pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m. m. 1980/ 81:100). AnL 36 FÖRSTE VICE TALMANNEN; I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. AnL 37LARS (); I utbildningsutskottets betänkande nr 25behandlas under punkten 3 bidrag till studie- och yrkesorientering m. m.Utskottsmajoriteten föreslår förlängning av nuvarande bestämmelser ochoförändrad medelsan-visning när det gäller försöksverksamheten med syo. Det ärhelt i linje med vad regeringen har föreslagit i proposifionen. Vi har i mofioner föreslagit vissa förstärkningar avsyo-resurser till de större kommunerna, som med nuvarande regler ärmissgynnade. Vi föreslår att delningstalet för kommuner med mer än 3 000 eleverskall sänkas till 700 i stället för nuvarande 800. Vi vet att ungdomarna harspeciella problem i dessa områden, och vi vet också att dessa kommuner ärsärskilt missgynnade, eftersom man där har betydligt sämre resurser att stöttaungdomarna med inför valet mellan utbildning och jobb. Detta förslag innebär enuppräkning av förevarande anslag med . Vi föreslår också att vidberäkning av medel för syo-verksamheten skall särskild hänsyn tagas tillkommuner med många invandrarelever. Med tillämpning av vår beräkning föreslårvi att förevarande anslag uppräknas med . Invandrarelevernas situation har vid flera tillfällenpåtalats här i , och SÖ har redan åtskilliga gånger understrukitbehovet av extra stöd till kommuner med många invandrarelever. Detta har intevunnit regeringens öra, och ej heller har tidigare bifallitframställningar av liknande art. I anslagsframställningen för budgetåret1981/82 har SÖ ånyo begärt att sådant stöd skall utgå, och i vår motion begärvi att SÖ:s förslag skall verkställas. Vi vet att invandrareleverna har svårtatt komma ut på den svenska marknaden, och det krävs därför speciella insatserför att de skall få chansen till utbildning eller jobb. Utskottsmajoriteten avvisar dessa båda förslag medhänvisning till att regeringsförslag förbereds om den framtida utformningen avsyo-verksam heten. Avsikten var att regeringen skulle förelägga enproposition i detta ärende , men med all säkerhet kommer inte dettaatt ske. Vi vet heller inte om den proposition som år signalerad kommer attinnebära några förbättringar i form av de förstärkningar till syo-verksamhetensom så väl behövs. Medhänsyn till det läge som f. n. råder på arbetsmarknaden för ungdomarnaoch de förändringar som har föreslagits och beslutats angående gymnasieskolankan vi inte vänta på att det förslag skall komma som regeringen har signalerat,utan vi anser att insatser måste göras redan nu för att lösa de problem somungdomarna står inför. Det är angeläget - och det har sagts vid många tillfällen- att åtgärder vidtas för att hjälpa ungdomarna. Alla de bedömningar somhittills framkommit av hur arbetsmarknaden kommer att se ut under det närmasteåret pekar på att det blir en mycket svår vinter och vår. Därför behöveråtgärder vidtas för att stötta och hjälpa ungdomarna. Detfinns all anledning att de sätts in redan medan ungdomarna går i skolan. Vimåste alltså underlätta deras val mellan utbildning och jobb när de slutar . Beslutet om uppföljning av alla ungdomar som lämnargrundskolan kräver också ökade insatser av syo-funktionärerna. Skall man kunnaförverkliga ungdomsgarantin om rätt till arbete eller utbildning, måste manredan innan ungdomarna slutat skolan ha förberett dem för att gå ut iförvärvsarbete eller fortsätta sin utbildning. En grupp ungdomar som är speciellt utsatt är våra flickor.Vi vet att deras sysselsättningssituation är särskilt besvärlig, bl. a. medhänsyn till att deras traditionella yrkesområden har en krympande tendens. Debeslut som har fattats här i om att begränsa den offentliga sektorninnebär att många av de arbetstillfällen som flickorna normalt väljerutbildning till inte i samma utsträckning som tidigare kommer att erbjudas. Vikänner också till de besvärligheter som förekommer inom handeln och påkontorsområdet. Detta gör att ökade insatser måste till för att informera ochhjälpa flickorna att göra ett yrkesval eller utbildningsval som innebär störremöjligheter för dem att få en fast förankring på arbetsmarknaden. Det behövs alltså mera tid, mera arbetsinsatser, för attunderlätta för ungdomarna vid övergången från och, vidvidareutbildning, gymnasieskolan ut i förvärvslivet. Det räcker inte att väntapå en eventuell proposition. Här måste redan nu insatser göras för attunderiätta yrkesval. Självklart måste detta kombineras, och detta har viåterkommit till när vi begärt insatser från arbetsmarknadsutskottets sida. Medde förberedelser som skall ske man går i skolan betyderofantligt mycket för ungdomarna vid deras val av utbildning alternafivt jobb.Därför måste allt göras som kan göras för att underlätta för dem. Vi har alltså i utskottet reserverat oss fill förmån förvåra förslag i motionerna. Jag återkommer med yrkandet . Under punkten 3 i samma utskottsbetänkande behandlasutbildning av ledamöter i planerings- och yrkesråden samt de fackligaskolinformatörerna. Alla synes nu ha insett värdet av de fackligaorganisatörernas kontakter med skolan och instämt i att samhället skall ha detekonomiska ansvaret för utbildningen av organisationernas företrädare. Här hardet alltså, jämfört med vad som var fallet förra åre*, skett en viss förändringi regeringspartiernas syn på samhällets medverkan i utbildning avrepresentanterna i Anslag pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m. m. Anslag till pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m. m. plaheringsrådenoch av skolinformatörerna. Jag vill påminna om vår motion , då manavslog vår framställning om medel för denna utbildning. Däremot har under tretidigare år utgått medel för utbildningen. Vi anser det angeläget att organisationerna ges möjlighetatt kontinuerligt utbilda sina företrädare och informatörer. Avgångar ochnyrekrytering motiverar en fortlöpande utbildning. Vi är alltså glada åt attregeringen nu kommit fill insikt om att resurser behövs och att samhället harekonomiskt ansvar för detta. Vad vi däremot inte kan förstå eller acceptera är attdessa medel och ansvaret för utbildningen nu skall läggas på länsskolnämndernaoch de regionala planeringsråden. Detta leder enbart till en förlängd ochfördyrad process. Erfarenheterna och kunskaperna finns hoslöntagarorganisationerna. Dessa har ju - då fickstödet direkt från statsmakterna - visat sig väl klara uppgiften att utbildasina representanter i SSA-råden. Det behövs ökade insatser från skolinformatörerna för attge information till eleverna om arbetslivet utanför skolan. Vilka har störstamöjligheten att informera om detta om inte just de som själva finns ute i detpraktiska förvärvslivet? Vi tror alltså att det förslag utskottsmajoritetentillstyrker bara innebär att länsskolnämnderna och planeringsråden får lov attutnyttja de fackliga orgaitisattonernas företrädare i den utbildningen. Detfinns ingen rutin hos länsskolnämnderna för denna utbildning, och man harheller inga människor anställda med de kunskaper som behövs. Jag är helt övertygad om att senare kommeratt säga att det inte är fråga om att utbilda, utan om att informera om skolanoch dess arbetssätt. Men skolinformatörernas uppgift är inte att föra eninformation om skolan ut till skolan. Deras uppgift är att informera omarbetslivet utanför skolan och om de fackliga organisationernas uppgifter ute iförvärvslivet. Därför måste denna utbildning ske om de förhållanden som finnsute i förvärvslivet och som det är angeläget för eleverna att känna till när degår från skolan till förvärvslivet. Det har visat sig att de fackliga organisationerna mycketväl har skött sitt uppdrag på den här punkten. Det har inte förekommit någonform av anmärkning. Därför anser vi det synnerligen egendomligt att regeringenoch utskottsmajoriteten nu föreslår att någon annan skall ha ansvaret förutbildning av detta slag. Vi kan alltså inte fillstyrka utskottsmajoritetens förslagom hur medlen skall fördelas utan har reserverat oss till förmån förställningstagandet i motionen. Med hänvisning till det anförda ber jag, fru talman, attfå yrka bifall till de två socialdemokratiska reservationerna under p. 3 som ärfogade till utbildningsutskottets betänkande 25, AnL 38ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Med hänsyn till att invandrarungdomarnassituation i gymnasieskolan och i övrigt tillräckligt hardiskuterats här i kammaren, inte minst i samband med behandlingen av många avvårt partis motioner, tänker jag inte upprepa samma fakta igen. Jag begränsarmig bara till att säga följande. Vårt parti anser i likhet med att syoskall erbjudas samtliga elever i grund- och gymnasieskola, folkhögskola,vuxenutbildning m. fl. Statsbidrag för syo i grund- ochgymnasieskolan utgår till kommuner med ett visst belopp i förhållande tillantalet elever. Några generella statsbidrag för speciella åtgärder förinvandrarelever finns inte. I flera kommuner sker centrala prioriteringar såatt större syo-resurser fördelas fill skolor med många invandrare. Syo fungerar nu relativt dåligt för invandrarelever. Dettahar främst tre orsaker. Det är brist på fid. Syo för invandrarelever är ofta mertidskrävande ån för svenska elever. Tidsbristen kan leda till att eleven hamnarpå fel linje i gymnasieskolan och får felaktiga förväntningar på arbetet där.Följden kan bli studieavbrott eller dåliga studieresultat. Det är brist på kunskap. Syo-funktionärerna harotillräckliga kunskaper om invandrarelevernas situation, hemspråkslärarna omsyo-frågor. Det är brist på information på det egna språket. De eleversom kommit sent till har svårt att tillgodogöra sig den svenskspråkigavägledningen. Föräldrarna har ofta sämre kunskaper i svenska språket och omdet svenska samhället. De får svårt att delta i ungdomarnas yrkesval. Vi anser också i likhet med att ettsärskilt statsbidrag för syo-verksamheten bör utgå fill kommuner medinvandrarelever i grund- och gymnasieskolan, för att möjliggöra syo påmodersmålet. Resurstilldelningen bör grundas på den definition av begreppetinvandrarelev som gäller för rätten till hemspråksundervisning och ha som målatt alla invandrarelever skall kunna nås av denna syo. Vpk har i många sammanhang haft goda skäl atttillbakavisa den återkommande argumentationen om det statsfinansiella läget.Vår huvudinvändning gäller den stora omfördelning som den borgerliga regeringenspolifik innebär. Den omfördelningen innebär t. ex. att skolor och barnomsorgindirekt får betala skattelättnader för aktieägare och höginkomsttagare. Vi har därför i motion 1317 föreslagit att skallavslå förslaget om ett förslagsanslag på 10,8 milj. kr. tillriksinternatskolorna och ett förslagsanslag på 19,6 milj. kr. till driften avvissa privatskolor. Vi anser nämligen att det inte finns någon som helstanledning att skattebetalarna och arbetarklassen skall behöva finansieradriften av privata skolor samfidigt som deras egna barn drabbas av regeringensåtstramningspolitik. Med det anförda, fru talman, yrkar jag bifall till motion1317 i de här berörda delarna. Anslag ull pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m. m. Anslag tid pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m. m. AnL 39YLVA (): I den socialdemokratiska reservationen nr 1tar man upp frågan om en förstärkning av organisationen för studie- ochyrkesorienteringen. Som föredraganden påpekar i budgetpropositionen inkomskolöverstyrelsen med en samlad redovisning av de erfarenheter somhar gjorts av försöksverksamheten med en förändrad organisation av studie- ochyrkesorienteringen samt förslag till förbättringar. Förslagen har remissbehandlatsoch bereds nu i . Statsrådet aviserar också en särskild proposition.Det hör inte till vårt sätt att behandla frågor att i ett sådant läge göraförstärkningar i en organisation som kommer att förändras. Utskottet kan därförinte ställa sig bakom socialdemokraternas förslag. Socialdemokraterna, liksom kommunisterna, menar att manvid en beräkning av medel skall ta särskild hänsyn till kommuner med mångainvandrarelever. Det har i många sammanhang understrukits att skolan och därmedockså syon har ett särskilt ansvar för de elever som av olika anledningar möterspeciella svårigheter - och däribland finns eleverna med invandrarbakgrund.Socialdemokraterna och kommunisterna kan väl inte mena att man ute på skolornanu åsidosätter de bestämmelser och riktlinjer som man har att följa? Denna betoning av elever med speciella behov återfinns ochutvecklas också i Mål och riktlinjer för läroplan för , Lgr 80. Ochså sent som , när vi behandlade utbildningsutskottets betänkande22 om särskilda åtgärder på skolområdet, framhölls återigen behoven hos deelever som har speciella problem. Och alldeles uppenbart har invandrarelevernastörre svårigheter när det gäller att komma ut på arbetsmarknaden. Det skulledärför vara synnerligen anmärkningsvärt, om några kommuner åsidosätter sittansvar i detta fall. talade mycket och engagerat om hjälp ochstöd åt ungdomarna samt om de besvärfigheter som de möter när de skall ut påarbetsmarknaden. Jag vill då påpeka att dessa ungdomars problem i olikasammanhang har uppmärksammats av den borgerliga regeringen. Vi har bl. a.infört uppföljningsansvaret för ungdomar mellan . Jag vill ocksåerinra om ungdomspropositionen från , som ger ytterligare och mervarierade möjligheter att på arbetsmarknaden slussa ut de ungdomar som har detbesvärligt. Att en proposition skall läggas fram sombehandlar syo-organisationens framtida utseende gå med på förändringar i dennaorganisation som dessutom innebär ekonomiska åtaganden för staten kanutskottet inte ställa sig bakom. tog också upp flickornas situation. Jaghåller med honom om att just flickorna är särskilt utsatta. Jag har i fleraolika sammanhang påpekat vikten av att vi särskilt beaktar deras situation ochframför allt gör någonting åt de traditionella yrkesvalen. Jag har då ocksåpekat på de möjligheter för sådant arbete som finns inom den nya läroplanen.Likaså har syo-konsulenterna i uppdrag att beakta denna aspekt. Jag skullevilja ge rådet att stödja de mofioner i ämnet somjag har väckt, därjag föreslår en försöksverksamhet med syo i förskola och på lågstadium för attdessa aspekter skall komma in på ett sa tidigt stadium som möjligt liksom enförbättrad utbildning av syo-konsulenter. I reservation nr 2 tar socialdemokraterna upp frågan omviss utbildning av och information till ledamöter i planeringsråd och lokalayrkesråd samt fackliga skolinformatörer. Föredraganden understryker ibudgetpropositionen kraftigt att det föreligger ett stort behov av utbildningav och informafion till arbetslivsrepresentanter i regionala och lokalaplaneringsråd. Det gäller även för handledare i inbyggd utbildning ochyrkesintroduktion. Jag stryker under vad mycket riktigtpåpekade, nämligen att det i i budgetpropositionen faktiskt står att den nuaktuella resursen främst skall användas för information om skolan, dess mål,kursplaner och arbetssätt till arbetslivsrepresentanter i de regionala ochlokala planeringsråden samt till handledare på olika arbetsplatser. Jag villerinra om att under uppbyggnadsskedet i fråga om de regionala och lokalaplaneringsråden anvisade sammanlagt 6 milj. kr. till arbetstagarnasorganisationer för utbildning av skolinformatörer och ledamöter i dessa råd. I reservation 2 säger socialdemokraterna att dessaorganisationer har skött denna uppgift bra. Och det är inte heller, LarsSvensson, någon som har bestridit att de har gjort det. Det är bara det att deninformation som det nu är fråga om rör ett något annorlunda område.