prot · G40940 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:40 Kompletteringsvaltill talmanskonferensen och utskott 1 § Anmälan omkompletteringsval till talmanskonferensen och utskott Anf,1 TALMANNEN; Somny suppleant för centerparfiets företrädare i talmanskonferensen efter ElvyOlsson har partigrupp anmält i . Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i civilutskottet under anmält hans ersättare . suppleantför företrädare för partigrupp i talmanskonferensen i (c) suppleanti civilutskottet () 2 § Justerades protokollet för . 3 § Upplästes följande inkomna ansökan; Mittförordnande som statssekreterare i gäller tillsvidare. Jag anhåller därför om fortsatt tjänstledighet från uppdraget somriksdagsledamot - . Kammarenbiföll denna ansökan. Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. Talmannenanmälde att () även fortsättningsvis skulle tjänstgöra somersättare för . 4 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:172 och 173 fillsocialförsäkringsutskottet /81:174 fill konstitufionsutskottet 5 §Föredrogs men bordlades åter betänkanden /81:8 och 10 betänkande 1980/81:10 betänkanden /81:3 och 8-12 6§ Föredrogs och bifölls Interpellafionsframställning 1980/81:62 7§ Ny lagstiftning om handelsbolag, m. m. betänkande 1980/81:4 angående ny lagstiftning om handelsbolag m.m. (prop. 1979/80:143) och nya redovisningsregler för ekonomiska föreningar(prop. 1979/80:144). 2 (): Behovet av en ny lagstiftning om handelsbolag och enkla bolag har undersenare tid blivit allt tydligare. behandling av propositionen1979/80:143 har också filldragit sig ett stort intresse under det halvår somhar gått sedan propositionen lades på bord. Utskottet har vid s. k.hearings inhämtat synpunkter på förslaget från företrädare för och . Vi har också fåttmotta skrivelser från dessa organisationer samt från ,och . Allt dettafinns redovisat i det utskottsbetänkande som är föremål för riksdagensbehandling. Detvar som en utredning tillsattes med uppdrag att söka få fill stånden modernisering av den gamla, för att inte säga mycket gamla, lagen omhandelsbolag och enkla bolag. Utredningen, som antog namnet 1974 årsbolagskommitté, har lagt fram tre olika betänkanden. Regeringens propositionbygger i allt väsentligt på två av dessa utredningsbetänkanden, nämligen betänkandetom nya bolagsregler och betänkandet om koncernbegreppet. framhåller är det betydelsefullt att ett förslag om ny lagstiftningför handelsbolag och enkla bolag nu har lagts fram av regeringen. Det är ju sombekant så, att alla akfiebolag som har ett aktiekapital som understiger 50 000kr. måste före utgången av antingen höja akfiekapitalet till 50 000 kr.eller omvandla bolaget fill ett handelsbolag, om delägarna över huvud tagetvill fortsätta sin verksamhet. Därför är det angeläget att man fårveta vad den nya lagstiftningen om handelsbolag innehåller. beslutfår därför fillmätas stor betydelse även ur den här synpunkten. Jämsidesmed detta förslag fill ny lag om handelsbolag och enkla bolag föreligger ocksåförslag till en ny lag om årsredovisning för vissa företag, och den lagen tarhuvudsakligen sikte på nödvändigheten av att företag med minst fio anställdaupprättar offentlig årsredovisning och därtill anlitar särskilt utsedd revisor. Propositionenupptar också förslag fill vissa ändringar i akfiebolagslagen. De här förslagenbygger på några promemorior från brottsförebyggande rådet, och de gällerrevisors verksamhet och frågan om ett förstärkt skydd för det bundnaaktiekapitalet. Vidare öppnas möjligheter för börsnoterade företag att göranyemission trots att aktiekursen ligger under aktiernas nominella värde. Slutligenföreslås i propositionen också vissa regler om bättre insyn för akfieägarna ide mindre bolagen beträffande dessa bolags verksamhet. Dethär är alltså ett mycket angeläget lagstiftningsärende. Jag är glad över attdet inom utskottet råder full enighet om de allra flesta av förslagen, och detvitsordas också i utskottets skrivning. Det föreligger dock 13 reservationer,och de kommer att bli föremål för behandling i den fortsatta debatten. Jagskall således inte i det här anförandet beröra dem. Jag nöjer mig bara med attpå det bär sättet få lämna en kort redovisning för det föreliggande förslagetoch understryka värdet av att vi nu fått de här förslagen till ny lag omhandelsbolag och enkla bolag samt om årsredovisning i vissa företag. Låtmig, herr talman, något beröra en fråga som varit föremål för särskildbehandling inom utskottet. Det gäller det s. k. konsortiebegreppet, somutskottet ägnat en särskild analys för att om möjligt undvika att någonoklarhet om konsorfiernas ställning i den nya lagsfiftningen uppstår. Sådanahär konsortier finns inom olika verksamheter men är uppenbarligen mestfrekventa inom byggnadsverksamheten och inom industrin. Isin analys av konsortiebegreppet har utskottet ansett det angeläget understrykaatt de mångskiftande verksamhetsformer som regleras genom konsortieavtal är avstor betydelse för det svenska näringslivet. Och skulle alla dessa konsortiertvingas övergå till att bli handelsbolag finns det risk för att betydandeolägenheter uppstår i verksamheten. Detta gäller inte minst när svenska företagär involverade i verksamhet utomlands. Utskottethar därför sökt finna en lösning på detta problem, och utskottet har ocksåföreslagit en mindre ändring i 1 § i förslaget till ny lag om handelsbolag ochenkla bolag. Det innebär att det klart kommer att framgå av 1 § att etthandelsbolag föreligger om två eller flera har avtalat att gemensamt utövanäringsverksamhet i bolag. I anslutning fill denna lagändring harutskottetmarkerat att de konsortier som f. n. finns inom t. ex. byggnadsbranschen ochinom industrin i sin nuvarande utformning är att betrakta som enkla bolag ocksåi fortsättningen. Den ganska långa tid somgått sedan propositionen lades fram och som Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. utskottet har ansettnödvändig för behandlingen av proposifionen har också gjort det motiverat förutskottet att föreslå den ändringen att fidpunkten för lagens ikraftträdandeflyttas fram till . menar, i likhet med vadutskottet allfid brukar framhålla, att det är angeläget att det finns rimligtid mellan beslut och en lags ikraftträdande, och därför föreslårutskottet alltså att lagen skall träda i kraft först . Jag har med detta bara i korta drag velat redovisa vad utskottet haranfört i det här ärendet, och jag ber att få yrka bifall fill lagutskottetshemställan i betänkandet 1980/81:4. 3 LENNARTANDERSSON (s): Möjligheternaatt utveckla svenskt näringsliv för att därigenom öka produktionskapaciteten,uppnå en större konkurrenskraft på exportmarknaderna och öka antaletarbetstillfällen är en av våra mest angelägna frågor just . Detär då av utomordentligt stort värde att kunna konstatera att vi i harett flertal olika företagsformer att välja på när det gäller att bestämma denadministrativa formen för ett företag. Både vid utvidgning av ett företag ochvid nyetablering föreligger goda förutsättningar att finna den rätta och mestlämpliga företagsformen, där man kan välja mellan akfiebolag, handelsbolag,kommanditbolag, enkelt bolag och enskild firma. Därfill bör också nämnasstiftelser och ekonomiska föreningar. Utvecklingenunder senare år visar också att våra nuvarande regler inte lägger någrabetydande hinder i vägen för nyetableringar. Statistiken för de tre senasteåren över antalet nyregistrerade aktiebolag visar följande: Underfiden registrerades 3 845 nya aktiebolag, undermotsvarande period registrerades 2 581 och 1978 1869, vilket sammanlagt ger 8 295 nya aktiebolag. Dessasiffror visar bl. a. att aktiebolagslagen inte försvårar möjligheterna tillnyetableringar. Kraven på en översyn av akfiebolagslagen är framförda utifrånföretagsdemokratiska synpunkter. Framför allt när det gäller större företag äraktiebolagsformen överlägsen många andra företagsformer. Detär ur flera synpunkter mycket positivt att nu får ta ställning tillett förslag om ny lagstiftning för handelsbolag. Den nuvarande lagen är mycketgammal och behöver verkligen moderniseras för att komma i takt . Ettavsnitt som jag särskilt vill framhålla betydelsen av är bestämmelserna omårsredovisning, revision och koncernredovisning. De fyller ett mycket angelägetbehov. Vidarefår ägarna till aktiebolag, vars aktiekapital är mindre än 50 000kr., nu kännedom om den nya lagens innehåll inför de beslut dessa ägare måstekomma fram till ; antingen att höja aktiekapitalet till 50 000 kr.eller att välja annan företagsform, om de vill fortsätta verksamheten. Lagens övriga nyheter kani korthet sammanfattas i följande punkter; Ändrad gränsdragning mellan handelsbolag och deenkla bolagen, vilket innebär att utrymmet för de enkla bolagen minskas. Begränsning av möjligheterna att arbeta medenmanshandelsbolag. Sfiftelser och ideella föreningar får inte längrevara komplementärer i ett kommanditbolag, dvs. svara fullt ut för bolagetsförpliktelser. Förslag till lag om årsredovisning m. m. i vissaföretag. Detta gäller huvudsakligen handelsbolag och enskilda näringsidkare. Bestämmelser om koncernredovisning i koncerner medett annat moderföretag än aktiebolag, ekonomisk förening eller stiftelse. Vissa ändringar i aktiebolagslagen. omfattande beredning av detta ärende är det särskilt avgränsningenmellan handelsbolag och enkelt bolag som tilldragit sig stor uppmärksamhet. Detgäller främst de konsortier som inom industrin och inom byggverksamheten bildasför särskilda objekt. Skall dessa konsortier i lagstiftningen hänföras tillhandelsbolag eller till enkla bolag? Jagvill för min del framhålla betydelsen av att utskottet här har kommit fram enig uppfattning och föreslår en mindre men betydelsefull ändring ipropositionens lagtext samt sådana motivuttalanden att dessa konsortier även ifortsättningen är enkla bolag. Sammanfattningsviskan man säga att genom utskottets förslag har svenskt näringsliv en oförminskadkonkurrenskraft när det, inte minst på utlandsmarknaden, gäller att konkurreraom stora beställningar. Jag övergår nu till att kommentera de reservationer i vilka bl. a. deföretagsdemokratiska aspekterna behandlas. Iett lagförslag som behandlar de olika företagsformerna är det helt naturligtatt frågor som rör de anställdas inflytande, beslutsprocessens utformning, styrelserepresentationför de anställda m. m. kommer i centrum för intresset. Dessa frågor har ocksåhaft en stark dominans i det politiska arbetet , särskilt föreregeringsskiftet . Under detta decennium har så stora och betydelsefulla lagarsom trygghetslagarna, medbestämmandelagen, förtroendemannalagen ocharbetsmiljölagen tillkommit. Dessutomhar vi lagstiftningen om rätt för de anställda att utse styrelserepresentanteri aktiebolag och ekonomiska föreningar samt motsvarande regler för banker ochförsäkringsbolag. Dennaarbetsrättsliga lagstiftning är självfallet mycket nära förbunden med annanlagstiftning som gäller de olika företagsformerna. Kraven från svenskfackföreningsrörelse på de anställdas rätt till medbestämmande, inflytande,styrelserepresentation osv. är naturligtvis inte något självändamål. Kravenhar sin grund i den fasta övertygelsen att de anställda genom sin erfarenhetoch sin yrkesskicklighet kan tillföra företaget sådana kunskaper som är ytterstvärdefulla och av mycket stor betydelse för företagets utveckling. I debattenom företagsdemokratins former och innehåll har också denna syn vunnit alltstörre gensvar. Motdenna bakgrund hade vi med all rätt väntat oss att proposition 143 också skulleinnehålla förslag fill hur styrelserepresentation m. m. skulle Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. Dennaförväntan var också befogad med tanke på att det redan i direktiven tillbolagskommittén särskilt angavs dels att utredningen skulle penetrera frågan omatt i lag ge regler om att styrelse och verkställande direktör skulle utses ide större handelsbolagen, dels att lagstiftningen om styrelserepresentationför de anställda i akfiebolag och ekonomiska föreningar skulle tillämpas ävenvid handelsbolag. Närman så läser bolagskommitténs betänkande, finner man också att utredningen försin del föreslår att styrelse skall utses i större handelsbolag, vidare att deanställda borde få utse representanter till styrelsen. En underlåtenhethärvidlag, säger kommittén, vore att diskriminera de handels-bolagsanställdafrån företagsdemokratiska synpunkter. Enminoritet i utredningen ansåg att det inte borde införas några lagbestämmelserom styrelse i handelsbolag. Närdärefter proposifionen kommer på bord, så finns det inget förslagalls om styrelse i handelsbolag och följaktligen inte heller något om deanställdas rätt till representation i styrelsen. Detär förståeligt att besvikelsen i vida kretsar nu är mycket stor över attregeringen i anslutning fill denna proposifion inte haft tillräckligt medkrafter eller vilja för att nu finna en acceptabel lösning på dessa frågor. Departementschefenskjuter frågorna utan att ange någon tidsplan, varför det är merakonkret och riktigt att säga att frågorna skjuts på en obestämd framtid. Så lösligt kan vi från vårsida inte handlägga dessa frågor. Medhänvisning fill propositionens svagheter i dessa avsnitt har det för osssocialdemo krater varit nödvändigt att lägga fram en omfattande motion, varsförslag fullföljs i reservationer, enär inte heller utskottets majoritet harvisat något påtagligt intresse för att finna konstruktiva lösningar. här avsnitten samt även i de avsnitt som rör redovisning m.m. kan jag intevara positiv i min bedömning av propositionen. Sammanfattningenär enkel: Propositionen innehåller väldigt många ord, men få konkreta förslag. Medhänvisning till den vikt vi anser att de företagsdemokratiska frågorna har ärdet angeläget att slå fast följande. Vi anser att de anställdas möjligheter till insynoch inflytande i företagen inte skall vara beroende av företagsform. I Hkhet med lagrådet anser vi att handelsbolagetbåde med avseende på borgenärsskyddet och i arbetsrättsligt hänseende är enmindre lämplig form för företagsamhet i större skala. Samma nackdelar som är förenademed handelsbolagsformen gäller i allt väsentligt även i fråga om näringsverksamheti större omfattning som drivs av enskild näringsidkare. Handelsbolagsformen ärdäremot lämplig och ändamålsenlig för småföretag. Följakfiigen bör handelsbolagoch enskild näringsidkare enligt vår mening inte tillåtas att drivanäringsverksamhet med fler än 24 anställda. I avvaktan på att ett sådant lagförslag läggs framföreslår vi att i de handelsbolag där det finns styrelse ochdirektion skall de anställda beredas representation idessa organ. I övrigt hänvisar jag tillreservationerna 1 och 2. Ivår motion har vi också föreslagit att hos regeringen skall begära enöversyn av aktiebolagens organisation och arbetsformer i syfte att säkerställaett vidgat inflytande för de anställda. Bådei motionen och under utskottsbehandlingen har vi hänvisat till att utveckhngenpå medbestämmanderättens område stannat av efter regeringsskiftet och attförhandlingarna på SAF:s orhråde av den privata arbetsmarknaden inte resulterati något medbestämmandeavtal. Såvittvi kan bedöma kommer det att dröja innan ett sådant avtal kan bli verklighet. sådan situation är det inte särskilt mycket värde i att departementschefenhänvisar till dessa förhandlingar och själv avstår från initiativ. På nyttskjuts frågorna på en obestämd framtid. Regeringen vill tydligen inte själv tanågot initiativ, trots att departementschefen i propositionen hänvisar till atten reformering av aktiebolagslagen som en följd av utvecklingen påmedbestämmanderättens område är en fråga som framförts vid flera tillfällenunder . Utskottetsmajoritet vill inte heller ta några initiativ i denna fråga, trots att utskottetäven haft att behandla en motion från , i vilken man just kräver enöversyn av aktiebolagslagen i syfte att stärka de anställdas inflytande. Ivåras var ledamöter i utskottet inte beredda att ta ställning tillmotionens förslag utan ville avvakta en del studiebesök som utskottet skullegöra. Dethar därefter blivit känt för mig att motsvarande motion behandlades påfolkpartiets landsmöte och att landsmötet ställde sig bakommotionen. Rimligen borde det då ha funnits goda möjligheter att i utskottet fåmajoritet för ett krav på översyn av aktiebolagslagen i nämnda avseende. Någraveckor senare yrkade utskottets majoritet med ledamöter i spetsenavslag på sin egen motion. Detär inte underligt om folk i allmänhet tvivlar på politiken och politikerna närsådant händer. Det återstår att få höra hur motionären, iStockholm, ser på behandlingen av sin motion. Inomden socialdemokratiska gruppen har vi inte kunnat finna några händelser somskulle motivera ett tillbakadragande av vårt motionsyrkande. I stället harmofionens krav blivit alltmera aktuella. Översynenav lagen skall även omfatta en ändrad reglering av förhållandet mellanaktiebolagsrätten och medbestämmandelagen samt löntagarnas inflytande vidöverlåtelse av större akfieposter i ett företag. Det är ytterligare två avsnitt som jag i korthet vill kommentera. Iutskottets betänkande finns det en utförlig beskrivning av vad som gäller för50/50-bolagen i den arbetsrättsliga lagstiftningen. Av redovisningen framgåratt det f. n. är osäkert vad som skall anses vara gällande rätt i fråga Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. om 50/50-bolagen ochkoncernbegreppet. Utskottetskriver följande: "Denna oklarhet torde inte skingras genom attkoncernbegreppet i ABL ändras och rättsläget på associationsrättens områdedärmed blir detsamma som då aktiebolagslag gällde. Tvärtom syneslagändringen i förening med de uttalanden som görs i proposifion 143 kunnamedföra att osäkerheten om koncernbegreppets räckvidd på det arbetsrättsligaområdet blir än större." Isin fortsatta skrivning föreslår lagutskottet, med stöd av arbetsmarknadsutskottet,att en översyn skall ske av koncernbegreppets utformning ianställningsskyddslagen och därtill anslutande lagar samt i semesterlagen. Detär en framgång att ett enigt utskott gör detta tillkännagivande. På denna punktfår jag endast uttrycka den förhoppningen att regeringens utredningsarbete inteskall ta alltför i anspråk. På en punkt i dettaavsnitt har vi dock inte kunnat enas. Detgäller rätten för de anställda i 50/50-bolag att få representation i styrelsen.Den socialdemokratiska gruppen i utskottet anser att gällande rätt innebär attett koncernförhållande föreligger mellan ett ägaraktiebolag och ett50/50-bolag, när det gäller tillämpningen av styrelserepresentationslagen. Yttersthandlar frågan om att de anställda i 50/50-bolagen skall få möjlighet tillinflytande på och information om vad som sker i de sammanhang där de avgörandebesluten för dessa bolag fattas. Vi har reserverat oss till förmån för dettaförslag, och någon annan uppfattning är för oss otänkbar. Slutligen gäller detreservation nr 9. Riksdagenhar diskuterat vilka åtgärder somkan vara lämpliga att vidta för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Vihar lärt oss att metoderna i denna verksamhet blir alltmera raffinerade. Enmetod' som emellanåt har praktiserats är att bolaget byter firma och företarändringar i fråga om styrelsens säte, dvs. byter ort för styrelsen. Ensådan manöver kan vidtas därför att bolaget försöker undgå skatter av olikaslag. Upprepas sådana byten finns det risk för att företagetglider ur skattemyndigheternas kontrollsystem. Detär diirför glädjande att propositionen innehåller förslag som syftar till attstävja detta missbruk. Om det sker ett byte av bolagets firma och byte av denort där styrelsen har sitt säte, så skall underrättas. Men frånvår sida anser vi att åtgärden är otillräcklig. Vi vill gå ett steg längre. Vårtförslag är att styrelsen också måste ange skälen till att man byter firma ochflyttar styrelsen till en annan ort samt att dessa uppgifter skall bestyrkas avbolagets revisor. Förslagetär naturligtvis grundat på vår uppfattning att statsmakterna skall vidta såeffektiva åtgärder som över huvud taget är möjligt för att bekämpa denekonomiska brottsligheten. Detär sorgligt att majoritetens intresse för dessa viktiga frågor inte är så stortatt det räckt till för att biträda detta väl avvägda förslag. I stället har vi fråns-gruppens sida tvingats att reservera oss. Jag yrkar bifall tillsamtiiga de socialdemokratiska reserva- Onsdaeen den t'0"''"3- Anf.4 () replik: Jag hade inte för avsikt att gå in i ett replikskifte numed hänsyn till uppläggningen av talarordningen. Men med anledning av LennartAnderssons uttalande beträffande folkparfiets ställning med avseende på kravetpå en ny utredning om akfiebolagslagen vill jag bara erinra om vad vi säger iutskottsskrivningen, där det klart framgår följande: "Som framhålls av departementschefen kan en översynav ABL också,, komma att bli motiverad på grund av utvecklingen på medbestämmandeområdet.Inte heller när det gäller denna fråga kan emellertid fiden anses mogen för ettställningstagande. Ännu är det sålunda omöjligt att överblicka vilkenutveckling som tillkomsten av medbestämmandeavtal kan föra med sig. Av storbetydelse för spörsmålet om innehållet i aktiebolagslagen är vidare det arbetesom pågår inom utredningen (Fi 1975:03) om löntagarna ochkapitaltillväxten." I slutet av det här stycket står det: "Utskottetutgår från att regeringen följer utvecklingen även på detta område och tar uppfrågorna till förnyad prövning då detta visar sigerforderligt." Skillnaden i bedömningen är måhända den att vi har tilltrotill att regeringen följer de här frågorna. Jag vill utöver detta säga att man har anledning attavvakta vilka förslag den nya arbetsrättskommittén kan komma att lägga frambeträffande medinflytandefrågorna över huvud taget. Att i det läget begära enny utredning är alltså inte att främja arbetet. Det är snarare att gå emot enlugn och samlad bedömning av det när vi har ett tillräckligt material. Vi hardiskuterat de här frågorna med regeringen, och vi har anledning räkna med attregeringen, när det visar sig behövligt, tar det initiativ som är nödvändigt. Detta är skillnaden. Jag tyckte det fanns anledning attpoängtera det med hänsyn till framställning i det häravsnittet. Ny lagstiftning om handelsbolag, m. m. 5LENNART () replik: Den motion från som jag här talatom har tidigare väckt . Nuförelåg det första reella tillfället att verkligen kunna göra någontingpositivt åt denna mofion. avstår från att göranågonfing och skjuter det hela . Vad vi från vår grupp vill kritisera i propositionen äratt man hänvisar både denna fråga och en del andra frågor till fortsattutredningsarbete. Det må i och för sig vara riktigt, men man anger inte ipropositionen någon som helst tidsplan. Vi anser att propositionensformuleringar är väldigt vaga på dessa punkter. Det är därför som jag eftpar gånger har sagt att detta är frågor som skjuts på en obestämd framtid. nu skiljs från dessa frågor, Nr 40 kan utskottet inte ha någon uppfattning om dessafrågor Onsdaeenden komma upp till ny behandling. Det är det som vi känner oss missnöjda BerntEkinge säger att utskottsmajoriteten haft samtal med Nv lagstiftning regeringen.Det är bra, och jag hoppas att det inte skall dröja alltför länge om handelsbolag innandessa förslag på nytt kan presenteras för , så att vi kan ta den ställning i dessa frågor som så har Anf.6 () replik: I den aktuella socialdemokratiska reservationen begärs ingenfing annatän en översyn av aktiebolagslagen i syfte att stärka de anställdas inflytande.Den uppföljning av dessa frågor som det finns anledning att åstadkomma anserjag sker bäst om man noga och eftertänksamt följer det utredningsarbete sompågår. Ytterligare en översyn i detta läge anser vi från regeringspartiernassida i utskottet inte för utvecklingen framåt. Det är snarare så att om manavvaktar det samlade utredningsresultat som förhoppningsvis kommer fram från dehär utredningarna, så har man bättre möjligheter att bedöma behovet av en nyöversyn.