prot · G409134 · 1980-12-31 00:00:00 — EnligtGunnar skulle inrättandet av ett värnpliktsråd, i vilket devärnpliktigas egna förtroendemän ingår och där de bestämmer över sig själva ochsjälva formar sin verksamhet, innebära en byråkratisering. Det är för mig en gåtahur man kan säga att def blir en byråkratisering, därför att de värnpliktigasförtroendemän samlas för aft diskutera sina frågor, som de naturligtvis sedanför fram genom sina representanter i förbandsnämnden. De värnpliktigasrepresentanter där- det vill jag gärna betona - blir trots sitt mindre antal pådet sättet mer representativa för hela förbandet än om man har systemet medrepresentanter för enskilda enheter inom förbandet. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. 69GUNNAR () replik: Jag skall inte yttra mig om hurhistorieskrivningen kan komma att se ut , för det vet jagnaturligtvis ingenting om. F. ö. tycker jag att kanske går litetför långt tillbaka i tiden när han gör jämförelser med förhållandena i nutiden.Jaghar bakom mig, men såvitt jag kan minnas har de här frågornainfe vållat några problem för mig. Jag tror heller inte aft de har vållat någraproblem för partiet. Tvärtom har vi i alla stycken och vid alla tillfällenframhållit att det är den enskilde som skall ha bestämmanderätten ochbeslutanderätten och som skall få lov atf inom så vida ramar som möjligt ageraefter sina egna önskemål och behov. Det är väl demokrati, , närman tar all fillbörlig hänsyn till andra personer och till andra grupper isamhället. Jag kan inte finna annat än aft ,påstående ligger påen sådan nivå att det egenfligen inte borde bemötas. När det sedan gäller hur de här nämnderna fungerar harjag, som jag sade, en viss erfarenhet av deffa. Efter vad jag har kunnat finnafungerar de väl. Där finns öppna och duktiga representanter för devärnpliktiga. De är utsedda av de värnpliktiga, de rapporterar till dem och dediskuterar frågorna med dem, var och en på sitt förband eller på sitt kompani.Där är det verkligen ett både öppet och livligt meningsutbyte. Med den erfarenhet jag har - den är naturligtvis begränsadsom all personlig erfarenhet - kan jag infe finna att man skulle nä någotbättre resultat med den organisation som här har föreslagits. Därför vill jagaft man utvidgar, fördjupar och förbättrar den nuvarande verksamheten, för detgår naturligtvis aft förbättra allting. Men man skall gå fram på den vägen attförbättra nuvarande system. 70KARL-ERIK SVARTBERG (s) replik: Jag har egentligen infe sagt något annat ändet som står i den socialdemokrafiska mofionen när def gällerdemokratifrågorna, men det är möjligt aff def har förbigått aftdef står där. Och jag har inte syftat på framtida historieskrivare utan pånutida, som har skildrat moderata samlingspartiets - dåvarande högerns-inställning till den politiska demokratin och till exempelvis medbestämmande iarbetslivet, vilket ju är en alldeles färsk fråga; den har vi behandlat under1970-talet. Egna önskemål talar om. Men det är väldigtlitet utrymme för enskilda önskemål när man gör värnplikten, och GunnarOskarson förmenar de värnpliktiga att föra fram sina egna önskemål till sinaegna förtroendemän i en organisation där de själva bestämmer över sig och sinverksamhet. Det är nämligen det vi avser med förslaget om värnpliktsråd. Sedan säger atf de nuvarandeförbandsnämnderna fungerar väl. Ja, def vet vi aft de gör på enstaka ställen,men vi vet också att de värnpliktiga själva klagar bitferliga över hur svårtdef är aft föra fram sina önskemål och få regementsledningen ellerförbandsledningen atf lyssna. Det är ju de värnpliktiga själva som driver dehär frågorna. De har sedan tagits upp avvärnpliktsinflytandekommittén, vi har vidarebefordrat dem i vår motion och vihar dem också i vår reservafion 6. vice talmannen anmälde aftGunnar anhållit att fill protokollet få antecknat att han infe ägderätt till ytterligare replik. 71 (): Jag vill först säga några ord med anledning av vad somsagts här angående pengarna till frivilligförsvaret. ddigare om försvarsutskottets ledamöter och deras kontakter medfrivilligförsvaret genom besök och liknande. Vi är några här i kammaren som har vår förankring i skildaorganisationer som ingår i den folkrörelse som frivilligförsvaref utgör. Vi vetatf pengar behövs, och vi vet också atf inga tilldelade medel förvaltas bättreoch ger större utdelning än de pengar som frivilligorganisationerna får tillutbildning. Inslaget av ideellt arbete är mycket stort i de härorganisationerna. Jag vet också att man har förståelse för aft alla måste tasin del av ansvaret för att uppnå uppställda sparmål i landet, och jag stöderdärför utskottets skrivning. När vi fatfar beslut och vidtar åtgärderskall dessa så långt möjligt ge rättvisa och främja de mål vi vill nå. I motion 1980/81 ;696 har vi belyst ett område därtolkningen av beslut fått negafiva konsekvenser och givit upphovtill orättvisa. När den nya befälsordningen infördes ville man öka effekten ikrigs- och fredsorganisationen genom att förändra utbildningsgången föryrkesofficerare. Yrkesofficersutbildningen bygger på den allmänna värnplikten.Man gör en s. k. befälsskattning vid inskrivningsprövningen och hänför genomdenna vissa värnpliktiga till gruppbefäls-, plutonsbefäls- ellerkompanibefälskafe-gori. För att nå befälsordningens syfte bör rekrytering tillyrkesofficer ske bland alla befälsuftagna värnpliktiga. Kompanibefälsutbildningen inom armén kan genomgås antingenfrivilligt eller som obligatorium. Efter genomgången utbildning erhåller elevenen skattefri premie på . För att få premien skall eleven vara godkändefter utbildningen. Bland de kompanibefälsuttagna värnpliktiga kan finnas-ochfinns- elever som finner atf de för framtiden vill väljaofficersyrket som sitt. De blir då, enligt det beslut som regeringen fattadeden , återbetalningsskyldiga för den premie de erhållit eftergodkänd utbildning. Detta är mycket olyckligt, då försvaret på grund av dettariskerar mista en del av de till yrket mest lämpade. Utskottet skriver att det har förståelse för att det kanfe sig egendomligt för den enskilde att behöva återbetala den premie han harfått och framhåller att det är olyckligt om detta förhållande blirrekryferingshämmande. Så långt är allt gott och väl. Men utskottet finner infenågon lösning på problemet. Utskottet anser sig inte kunna tillstyrka vårmotion, då det anser aff en obalans i fråga om förmåner skulle uppkomma. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. utskottetanser skulle uppkomma ligger har jag svårt atf förstå. Eleverna har genomgått en utbildning, de har blivitgodkända, och bara därför att de väljer att fortsätta som yrkesofficerare blirde av med den premie de gjort sig förtjänta av. De jämställs alltså med de ejgodkända. Detta gäller också dem som blivit tvångsmässigt uttagna till dennautbildning, alltså dem som infe haft något val, ej kunnat säga nej fill de härfre månaderna. Aff det skulle vara orättvist mot dem som från början valtyrkesutbildningen håller infe - den utbildning de två kategorierna genomgår ärinfe jämförbar. Det orättvisa och svårförståeliga måste ju bestå i atf debästa, för yrket oftast mest lämpade, får betala för att fortsätta. Eftersom beslutet fattades , kommer delockså att få retroaktiv verkan. De som då hade påbörjat utbildning och blirfärdiga drabbas av något som ej var bestämt när de började. En ytterligare komplikation är af t försvaretscivilförvaltning fortfarande ej utfärdat anvisningar om hur återbetalningenskall ske, vilket i de nu aktuella fallen måste vara en ytterligare anledningtill oro. Genom detta har ytterligare rekryferingshämmande effekter uppstått. Del är glädjande att också , som hanframhåller i sitt särskilda yttrande, anser att man bör finna en lösning somrättar till de missförhållanden som finns. Tyvärr har nog i vadgäller indragning av utbildningspremie fill viss del byggt sitt resonemang påen skildring av verkligheten från utskottets betänkande, vilken ärriktig. Man säger i betänkandet på s. 31 följande: "Rekryteringen bland kompanibefälsuttagnavärnpliktiga regleras genom riktlinjer av överbefälhavaren som regeringen hargodtagit , Enligt dessa bör värnpliktiga som under utbildningtill kompanibefäl kommer till insikt om att de vill bli yrkesofficerare ochbedöms vara lämpliga för detta överföras till förberedande officerskurs innankompanibefälsutbildningen (kadettskolan) börjar. De som i ett sent skede avutbildningen till kompanibefäl eller först när den har avslutats bestämmer sigför en framtid som yrkesofficerare får tillgodoräkna kadettskolan somförberedande officersskola." Detta är inte ett förfarande som tillämpas . Enligtöverbefälhavarens riktlinjer, som utfärdades , överförs ejnågra elever till förberedande officerskurs, utan de elever det gäller slutförsin utbildning och får då ut premien men blir sedan återbetalningsskyldiga fördenna. Atf de förhållanden som råder inte ärtillfredsställande står helt klart. När man talar med arméns ufbildningscheferfinner man aft de är oroade över de negafiva effekter som redan har kunnatnoteras. Pojkar som varit mycket lämpade för yrket väljer att söka annanutbildning. kan man lättare med siffror belysaeffekterna av systemet. Då får vi återkomma, i förhoppning om aft få bättreförståelse från utskottet. Under detta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 72GÖRAN (): ordförande tidigare i debatten påvisat atf de socialdemokratiska reservationer som ärfogade fill försvarsutskottets betänkande nr 19 i många stycken år dåligtunderbyggda och onödiga. Detta gäller även reservation nr 12, som jag här villta upp till närmare granskning. Även om och haft ett meningsutbyte i frågan, tror jag inte aft det skadar. Reservafionen är föranledd av mofion 1603 av . om fortifikafionsförvaltningens framtida organisation. I motionenframhålls bl. a. de risker för framtida personalindragningar som det kommandefemåriga försvarsbeslutet kan komma att få för fortifikafionsförvaltningensdel. Man påvisar också hur fördelningen av arbete i egen regi eller genomkonsulter gestaltar sig vid förvaltningen. Man anser i motionen aft det ärrimligt aft ta ut den nödvändiga minskningen av det totala antaletpersoninsafser under eff år genom att minska utnyttjandet av konsulter, och manvill att som sin mening skall ge regeringen till känna vad man anförti motionen om avvägningen mellan anställningen av egen personal och köp aytjänster inom forfifikafionsförvaltningen. Utskottels majoritet har i sin skrivning i betänkandet bl.a. anfört, att avvägningen mellan försvarsmaktens köp av tjänster ochverksamhet i egen regi tidigare behandlats i olika sammanhang, senast för ettår sedan i försvarsutskottets betänkande 1979/80; 13. Denna avvägning har avutskottet bedömts som väsentlig inte minst i samband med minskning av personalinom försvarsmakten. Utskottet framhåller att både överbefälhavaren och statssekreterareni försvarsdepartementet inför utskottet understrukit betydelsen av en lämpligavvägning i detta hänseende i def fortsatta rationaliseringsarbetet inomförsvarsmakten. Utskottet säger vidare att försvarskommitté måsteöverväga frågan i sitt arbete med fredsorganisationen årsförsvarsbeslut. Utskottet anser att personalminskningen inom det militäraförsvaret infe får leda till bestående kostnadsökningar, vilket skulle kunnaske genom ökat anlitande av konsulter. Utskottet anser med det anförda aftnågot uttalande av i enlighet med motion 1603 infe behövs och attmotionen bör avslås. Till denna enligt min mening mycket positiva skrivning socialdemokratiska minoriteten fogat reservation 12, där man anser attutskottet i anslutning fill motion 1603 bort understryka vikten av attpersonalinskränkningar infe sker på ett sådant sätt atf def uppkommer enbristande jämvikt mellan tjänster från konsulter och vad egen personal utför. Skillnaden i mofivering är hårfin. Den enda skillnaden är,som jag ser def, aft utskottets är fylligare. fann dock något aven kullerbytta i utskottets skrivning. Del finner inte jag. Jag tolkarskrivningen så, att om man i ökad utsträckning använder sig av konsulttjänster,kan detta leda till bestående kostnadsökningar, trots att man vidtarpersonalminskningar. Detta bör enligt ufskoffet ej ske. Trots att även reservanterna pekar pä atfpersonaldimensioneringen i försvarsmaktens fredsorganisafion f. n. övervägs av1978 års försvarskom- Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. mitte,anser man ändå att bort ge regeringen fill känna vad som anförts. har det varit kutym i försvarsutskottet attmotioner i frågor som redan befinner sig under utredning avslagits av utskottetmed denna motivering. Jag kan alltså, herr talman, inte förstå skälet till densocialdemokratiska reservationen. Detta är så mycket svårare som 1978 årsförsvarskommitté, vilken både utskottets majoritet och reservanterna hänvisartill, har en mycket bred parlamentarisk sammansättning med inte mindre än sexsocialdemokratiska ledamöter, av vilka dessutom tre är ledamöter avförsvarsutskottet och alltså tillhör reservanterna. Litar man inte från reservanternas sida påförsvarskommitténs förmåga och vilja atf på ett tillfredsställande sätt lösaockså denna fråga, eller är def på någon av sina egna representanter iförsvarskommittén man infe litar? Efter aft ha hört inlägg föremiddagspausen är def senare den enda förklaring jag kan finna, dä han, en avreservanterna och fillika ledamot av försvarskommittén, ietts. k. utspel menat aft man för aff rädda fredsförband, främst i hans egenvalkrets, bör företa nedbantningar i de centrala staberna och förvaltningarna.Om jag inte minns helt fel, ansåg han att man i stort sett kunde klara sig utanfortifikationsförvaltningen. Själv har jag fullt förtroende förförsvarskommitténs förmåga och vilja att lösa de aktuella frågorna. Och varkeni egenskap av suppleant i försvarsutskottet eller som sörmlänning ocheskilstunabo vågar jag mig på aft liera mig med socialdemokraterna i derasreservation när def gäller fortifikafionsförvaltningens framtid. Här tror jagatf jag har samfliga borgerliga ledamöter på Sörmlandsbänken med mig. Idetta anförande instämde (). Anf.73 (); I försvarsutskottets betänkande 19 anges atfförsvarsutskottet i betänkande 1976/77:13 behandlade en socialdemokrafiskmofion med ungefär samma inriktning som det motionskrav vi nu diskuterar.Försvarsministern uttalade då att han erfarit att det som en följd avpersonalminskningsmålen hade skett en ökning av försvarets köp av tjänster påbekostnad av verksamhet i försvarets egen regi. Vad har då delta lett till? Jo,vi kan konstatera att statsmakternas hittillsvarande ensidiga styrning avkostnadsutvecklingen genom minskning av anställd personal redan har medfört enbristande jämvikt pä vissa områden inom forfifikafionsförvaltningen mellankonsulttjänster och vad egen personal utför. Projekteringskostnaderna har ocksåblivit större till följd av atf konsultinsatserna ökat. Jag undrar om inte , och kanske också herrOskarson, läser detta betänkande som en viss potentat läser . Ibetänkandet anges aff man genom personalminskningar inom def militära försvaretinfe får öka anlitandet av konsulter. Det är egenfligen en motsats fill vad viyrkat pä i vår motion och vad vi har reserverat oss för i utskottet. Del är juinte säkert att man genom att inte öka anlitandet av konsulter därigenomminskar detta. vilket vihar yrkat på i motionen. Om ser till resursutnyttjandet - vilket vi välalla är överens om skall ske på bästa sätt - måste han nog hålla med om att detvore bra, om vi kunde få en utredning av denna fråga som ledde fram fill eltresultat i ungefärlig samstämmighet med vad vi önskar i motionen.Försvarskommittén har inte fått direktiv att utreda denna fråga. Den harvisserligen fåll direktiv om utredande av personaldimensionering, men inte omutredande av just den fråga som vi i vår motion önskar få utredd. Och jag trorinfe, herr talman, aft försvarskommittén genom detta betänkande får någottilläggsdirektiv. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. 74 (); Jag har fortfarande inte blivit riktigt klokpå vad det är vill komma fram till. Jag tycker inte att jag läser detta betänkande som en visspotentat läser , utan jag tror aft jag läser det på det sätt som detskall läsas. Och jag är fullständigt övertygad om atf har fel isina resonemang. Vad jag kan förstå påpekar utskottet här särskilt atfdessa frågor kommer aft tas upp. Utskottet säger aft de måste fas upp avförsvarskommittén. Jag har ingen anledning att betvivla aff så kommer att ske. 75 (); Det är överbefälhavaren och statssekreteraren som har sagtatt dessa frågor måste las upp, men utskottet har inte ställt sig bakom det. 76 (); Får jag citera exakt vad som står iförsvarsutskottets betänkande på s. 45: "försvarskommitté måsteöverväga frågan i sitt arbete med fredsorganisationen årsförsvarsbeslut." Def kan infe sägas tydligare. 77 (): Def är ju överbefälhavaren ochstatssekreteraren som har framhållit detta inför utskottet, som jag tidigaresagt. Om utskottet hade anslutit sig fill de tankegångarna hade vi inte behövtskriva någon reservation. Men sedan kommer den kullerbytta som jag talat om. Istället för aft säga atf konsultinsatserna skall minskas, säger utskottet att "personalminskningeninom det militära försvaret inte får leda till ökat anlitande av konsulter". Det är att göra tvärtemotvad vi önskar i vår motion. 78GÖRAN ALLMÉR (m); säger att om det hade varitsåsom jag tolkar det, hade man inte behövt skriva någon reservation. Det är såsom jag tolkar det, och då borde man alltså infe ha skrivit reservationen. Nr 134 Punkt 1 Mom. 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3-5 (säkerhets- och försvarspolitiken) Vid votering genom rösträkning avgavs 152 röster förutskottets hemsfällan och 152 röster för reservation 1 av m.fl. Kammaren beslöt med 152 röster att punkt 1 skulleåterförvisas till utskottet. 152 röster avgavs för aft mom. 3-5 skulle avgörasomedelbart genom lottning. Mom. 1 (besparingar m. m. inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde) Vid votering genom rösträkning avgavs 152 röster förutskottets hemställan och 152 röster för reservafion 2 av m.fl. Kammaren beslöt med 152 röster aft punkt 2 skulle återförvisastill ufskoffet. 152 röster avgavs för att mom. 1 skulle avgöras omedelbartgenom lottning. Punkterna 3 och 4 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 a (planeringsfrågor rörande stridsvagnar, ubåtaroch flygplan) , Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 16 för motion701 av m. fl. i motsvarande del. Mom. I b (riktlinjer för planeringsperioden) Vid votering genom rösträkning avgavs 152 röster förutskottets hemställan och 152 röster för reservation 3 av m.fl. Kammaren beslöt med 152 röster aft punkterna 5 och 13skulle återförvisas till utskottet. 152 röster avgavs för att mom. 1 b skulleavgöras genom lottning. 79 TREDJE VICE TALMANNEN: Redan vid förra voteringen med lika röstetal diskuteradevi i presidiet om vi skulle föreslå en ajournering. har del också kommitförslag från en ledamot om att vi skall ajournera förhandlingarna ca femminuter, så att kviltningsmännen får möjlighet till kollationering. Kammaren beslöt att ajournera sinaförhandlingar. Dåförhandlingarna återupptogs yttrade Nr 134 80 TREDJE VICE TALMANNEN: 7 j 1931 Jag villpåminna kammarens ledamöter om att fattat beslut beträffandepunkterna 3 och 4 samt beslutat återförvisa punkterna 1.2.5 och 13 fillutskottet för ytterligare beredning. Punkt 7 (lekmän i försvaret på regional och lokal nivå)Utskottefs hemställan bifölls med 152 röster mot 151 för reservafion 5 av EricHolmqvist m. fl. Punkt 9 (värnpliktigas medinflytande) Utskottefs hemställan bifölls med 152 röster mot 151 förreservation 6 av m. fl. Mom. 2 och3 (förbättrade värnpliktsförmåner m. Utskottets hemställan bifölls med 152röster mot 151 för reservafion 7 av m. fl. Mom. 1-3(utgiftsramen för det militära försvaret) I enförberedande votering biträddes reservation 8 av m. fl. med136 röster mot 17 för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall fill motionerna 701 och 2042 av m. fl. 150 ledamöteravstod från aft rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 152röster mot 151 för reservation8 av m. fl. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 1980/81:49om gasolskatt (prop. 1980/81:121) Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs socialutskottetsbetänkande /81:30 om socialtjänstlagstiftningen. 81 (); Enligt riksdagsbeslut skall stadgan omenskilda vårdhem ändras i den meningen aft vissa undantag skall göras för vadsom går under benämningen hem för vård eller boende. Till denna kategori räknasbl. a. de privata hemmen för rehabilitering av narkomaner och alkoholmissbrukare. I mofion 1980/81:1636 har vi berört frågan om de allmännaråd och bestämmelser som skall utfärdas beträffande s.k. hem för vård ochboende. Vi har också framhållit att man i en kommande stadga bör undvika attinbegripa byråkratiska besvärligheter och svåruppnåeliga krav, då sådantsannolikt kominer att försvåra verksamheten i de enkla vardagliga rutiner somtillämpas i länkrörelsernas form. Vi har också framhållit vikten av atf föreskrifter ochallmänna råd skall utarbetas i samarbete med de berördarehabiliteringsorganisationerna. Detta skulle bl. a. innebära att ettremissförfarande bör äga rum innan den slutliga fastställs. Jag vill med detta anförande främst rikta migtill dem som inte är i tillfälle att ta del av socialutskottets betänkande1980/81:30 men som har tillgång till protokoll. Vi motionärer kan med tillfredsställelse konstatera affsocialutskottet har behandlat motionen med god förståelse för de olikarehabiliteringsorganisationernas problem. Utskottet uttalar bl. a. att"enskilda institutioner drivna av exempelvis länkrörelserna kan utgöraviktiga komplement fill de offentliga institutionerna". Av betänkandet framgår också aft utskottet "utgårfrån aff , då myndigheten utarbetar allmänna råd rörande bl. a.hem för vård eller boende, genom remissförfarande eller på annat lämpligt sättskaffar in synpunkter från organisationer som bedriver rehabiliteringsarbeteför narkomaner och alkoholmissbrukare". Jag förutsätter att detta förfarande skall gälla även förNarconons verksamhet. Jag har följt Narconons verksamhet under ganska lång tidoch anser att man där uppnår mycket goda rehabiliteringsresultaf. Deriksdagsledamöter som besöker Narcononhemmet förvånas kanske först över desynnerligen enkla lokaliteterna och den sparsamma inredningen, men ganska snartförstår man aff de gäster som har huserat i "knarkarkvartar"lätt kan finna sig till rätta i Narcononhemmets enkla miljö - men däremot intepå samhällets offentliga värdinstitutioner bland vita rockar och högsta hygienkrav. Det kan också konstateras att de normaliseringsmetoder somkommer dll användning i Narconons verksamhet är mycket verkningsfulla - även om mångamänniskor kanske finner deras ursprung diskutabelt. Gästerna rehabiliteras ihuvudsak genom kamratlig samvaro under visst ansvar och inte med vad sombenämns "vård" i medicinsk mening. Enligt min mening bör Narcononbetraktas som en mycket samhällsnytfig frivilligrörelse, vilken i hög gradförtjänar samhällets och politikernas stöd. Jag har inte någotyrkande. 82 (): Som så rikfigt har uppfattatinnebär betänkandet att utskottet har en positiv inställning fill enskildverksamhet inom missbrukarvården. Vi utgår från som självklart att de sombedriver sådan vård får ge sina synpunkter innan utarbetar sinaallmänna råd. Vi tycker också atf man skall undvika onödig byråkrati isammanhanget. För att undvika alla missförstånd vill jag betona attutskottets betänkande infe innebär något särskilt uttalande om verksamheteninom Narconon. Vi har över huvud taget inte behandlat den verksamheten.Alldeles särskilt vill jag understryka atf betänkandet inte kan tolkas somnågot ställningstagande till den rättsliga prövning av Narconons verksamhet somkan bli aktuell. Jag beratt få yrka bifall till utskottets hemställan.