prot · G4095 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:5 1 § Anmälan om val av partigruppernas företrädare italmanskonferensen Med stöd av I kap. 7 S och 7 kap. 12 § riksdagsordningenhar partigrupperna till mig anmält följande personer att utgöra partiernasföreträdare i talmanskonferensen: () () () () (vpk) Till suppleanter har nominerats () () ()() (vpk) Talmannen förklarade de anmäldapersonerna valda till partigruppsföreträdare och suppleanter italmanskonferensen för tiden till dess nästa lagtima började. Nr 5 2 8 till ochStatsföretag Q Lt 1 IQ'(l Företogs val av 18 medlemmar och 18suppleainer i sanU 18 ledamöter vilka skulle få delta i bolagsstämmor med . , , , ,. 2 (): rådet och Stats- '' f .. Af) Herr talman! Valberedningen harenhälligt godkänV gemensamma listor för valenav medlemmar och suppleanter i samt ledamöter vilka fårdelta i bolagsstämmor med . I egenskapav ordförande i valberedningen ber jag att till herr talmannen få överlämnade gemensamma listorna. Sedan de av fördessa val avlämnade, gemensamma listorna upplästs av talmannen och godkänts avkammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagilspå resp, listor, valda; (för tiden intill dess val nästa gång ägde rum) AllanHernelius (m) () () () () () () () ()() Per () () (c) SvanteLundkvist (s) () (vpk) ()() förstevice talmannen () () () () 44 () Karl-ErikHäll (s) Nr 5 () , , BengtWiklund (s) ,, , , , kuui UllaEkelund (c) 7'yra () ,, , ., ,. Margarethaaf () , , , , c-, . &=> v ' ,-(,(l(,[ Qii Stats- () c- , , l> *= ' foretag A B GunnarBjörk i (c) () () (vpk)() () Ledamöter vilka skulle få delta I bolagsstämmor medStatsfiirelag AB RolfClarkson (m) () () () SvenAndersson (fp) () () () JohanOlsson (c) () () () ArneFransson (c) () () (vpk)() () 3§ Upplästes följande inkomna ansökan: Härmed anhåller jag om tjänstledighet från mitt uppdragsom riksdagsledamot 1980-10-20-1980-11-21 för fullgörande avuppdrag som delegerad vid generalförsamling. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att IngridAndersson (s) skulle tjänstgöra som ersättare för . Nr 5 4 8 Föredrogs och bifölls 1 Interpellationsframställningarna1980/81:9-11 5 § Anmäldes och bordlades ..; , Proposition 1980/81:14 om fortsatt giltighet avlagen (1979:103) om försöksverksamhet med användning av telefon vid rättegång 6 § Anmäldes och bordlades 1980/81:1av och 1980/81:2av och medanledning av proposition 1979/80:178 om fortsatt körkortsreform 1980/81:4 av in. med anledning av proposition1979/80:180 med förslag till lag om jaktvårdsområden, m. m. 1980/81:5 av i med anledning av proposition 1980/81:9 om regionsjukvården 7 § Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följandeinterpellationer som ingivits till kammarkansliet 1980/81:12 av () till kommunikationsministernom inrikesflygets utveckling; Det svenska inrikesflygetsutveckling har betecknats som positiv. Resandeantalet har ökat.tillkomsten av det s. k. lågprisflyget har möjliggjort ett billigare flyg förvissa resenärer, och den s. k. hundralappen har flitigt utnyttjats av ungaresande. Men bakom denna utveckling döljer sig förändringar iflygkommunikationerna och skilda möjligheter när det gäller att nyttjainrikesflygets förmånspriser som mera sällan redovisats. Sedan mitten pä har inrikesflyget kommit attbli ett förbindelseflyg till och från , mera ån ett inrikesflyg mellanolika centra i landet. Enbart inom de fyra nordligaste länen har ett 40-talförbindelser mellan länscentraflygplatserna successivt upphört vidtidtabellförändringarna. är det mycket svårt, i vissa fall helt omöjligt,att nyttja inrikesflyget för resor inom den övre halva av vårtland som landsdelen är. Ett annat exempel pä hur inrikesflyget kananses ge en jiimlik Nr 5 service mellan olika delar av landet utgör det s.k. lågpriset. Tillkomsten av Torsduuen den lågprislinjerna har inneburit enlockelse för många att resa med flyg. resenärerfrån är det närmast omöjligt att nyttja lågprisflyget utan _ övernattningi , medan lågprislinjerna är väl anpassade för Anmälan avinter- resande från till och åter över . Med hänvisning till dessa exempel pä inrikesflygetsutveckling anhåller jag att till kommunikationsministern faställa följande frågor; att det svenska inrikesflyget har ett ansvar för enregionalpolitiskt väl fungerande flygtrafik? att inrikesflygets avveckling av flygförbindelsermellan t. ex. de fyra nordligaste länens flygplatser iir acceptabel? vidta åtgärder för att åstadkomma ett lågprisflyg som också kannyttjas av norrlänningar? 1980/81:13 av (vpk) till industriministernom Öresundsvarvets framtid; Läget vid Öresundsvarvet iLandskrona är i yttre måtto känt, och det krävs inga särskilda argument för atthävda att det måste utgöra en akut regerings-och riksdagsfråga. Man måste frånen regerings sida ta ställning till fyra skilda frågor i sammanhanget. Den ena är hur regeringen utifrån majoritetsbeslutet iriksdagen i varvsfrågan skall förhålla sig till läget vid Öresundsvarvet. Den andra frågan gäller i vad män detta beslut avriksdagen verkligen följts upp och ifall regering och koncernledning gjort vadsom kunnat göras för att fullfölja de riktlinjer beslutat. Den tredje gäller vad som egentligen ligger bakom detredovisade resultatet från Öresundsvarvet, dvs. vad kalkylerna grundar sig påoch hur resultatet skall tolkas. Till denna fråga hör också hur de medelanvänts som varvet och koncernen kunnat disponera. Den fjärde frågan, slutligen, gäller den framtidasysselsättningsplaneringen i händelse av en stark och snabb minskning avantalet sysselsatta inom varvsnäring. Denna fråga sammanhängerautomatiskt med synen på den skånska industrins framtida inriktning ochstruktur - i den mån nu regeringen gjort sig några tankar därom. Mot den nu skisserade bakgrunden får jag ställa följandefrågor till industriministern; Ämnar regeringenstödja Svenska Varvs koncernledning ifall denna tar situationen till intäkt föratt vilja liigga ner Öresundsvarvet? Anserregeringen sig lojalt ha följt upp beslut rörande Landskronavarvet? Hur tolkarindustriministern rapporterna från Öresundsvarvet ekonomiskt sett? Vilkaeventuella perspektiv har regeringen på industri och industriutveckling? 8 8 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1980/81:24 av () tillindustriministern om åtgärder för att bevara sysselsättningen i Sollefteåkommun: kommun har under en följdav år drabbats av en negativ befolkningsutveckling. Det beror delvis påskogsbrukets mekanisering samt avslutning av vattenkraftens utbyggnad iFjällsjöälven och . har styrelsen för det statligaEiserföretaget meddelat att fabriken i med 80 anställda kvinnorkommer att läggas ner. också i kommun,med 65 anställda har försatts i konkurs. Till detta kommer attnågon ny verksamhet efter Polarvagnen ännu icke synes få någon lösning. F. n.utreds frågan om nedläggning av ett av de tvä regementena i ,alternativt sammanslagning av de båda regementena. Detta skulle innebäraytterligare en stor minskning av sysselsättningen i kommun. Jag vill därför fråga industriministern: Vilka åtgärder ur regionalpolitisk synpunkt avserstatsrådet att vidta för att rädda berörda företag i konnnun. ellerhur snabbt kan ny sysselsättning i samma omfattning skapas? 1980/81:25 av PaulJansson (s) till försvarsministern omförutsättningarna för ett nytt skjutfält för garnison: beslöt attanskaffa ett nytt skjutfält för garnison. Beslutet innebar att skjutfältskulle anskaffas enligt alternativ Vreten mindre, i direkt anslutning till P4;s nuvarande övningsfält i kommun. Minafrågor till försvarsministern är följande; Har förutsättningarna för skjutfältets utbyggnad pånågot sätt föränd rats sedan beslutet fattades, exempelvis av ekonomiska skäl eller på grund av ett kommande nytt försvarsbeslut? 2, Vilka åtgärder anser statsrådet bör vidtas för att sålångt möjligt skydda den kringboende befolkningen från störningar i samband med den komman de verksamheten på det nya skjutfältet? 1980/81:26av () till statsrådet om kursplanerna Nr 5 för skolundervisningen: den Enligt pressuppgifter pågår ettomfattande arbete i med att utarbeta kursplaner som avsevärt skiljer sig från förslag, vilket var förankrat i en vid krets av skolintressenter. Mot denna bakgrund vill jag till statsrådet följande j''('8or fråga; Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att förankra regeringens kursplaner i bredare skolkretsar? 1980/81:27 av (vpk) till statsrådet om ökad tillgång på behöriga lärare i : Pä många håll i landet fattas detbehöriga lärare inom . Särskilt stor är bristen på utbildade lärarei vissa kommuner i . 11, ex. är nästan varannanlärare obehörig. Detta innebär ofta täta lärarbyten för eleverna och enförsämrad undervisningssituation. Som i alla andra sammanhang är det de sämstställda eleverna som drabbas hårdast. Motbakgrund av den oroande situationen vill jag fråga skolministern; Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att tryggatillgången på behöriga lärare för alla elever? 1980/81:28 av () till försvarsministern omreglerna för tillstånd till utländska flottbesök; I likhet med tidigare är har under1980 ett antal utländska flottbesök ägt rum i svenska hamnar. Detta är positivtför det internationella samarbetet. Vad man däremot ställer sig undrande införär den markanta övervikten för ett öststatsland när det gäller antalet besök.Under tiden januari-augusti 1980 har vi haft 60 officiella flottbesök. Intemindre än 34 var besök av sovjetiska fartyg, således mer änhälften. Som exempel kan nämnas att en liten hamn som haft sju besök, allaav sovjetiska fartyg. Med anledning av det anförda vill jag till statsrådetKrönmark ställa följande fråga: Vilka regler gäller för regeringenbeträffande lämnandet av tillstånd för utländska flottbesök? 1980/81:29 av () till arbetsmarknadsministern om en liberaliseradlagstiftning för skrivbyråer: beslöt riksdagenatt uppdra åt regeringen att göra en positiv översyn av helaskrivbyråproblemet. hörsammade regeringen hemställan ochtillsatte en enmansutredning i syfte att bl. a. åstadkomma en liberalisering avgällande arbetsförmedlingslag till den del denna berör skrivbyråernasuteservice. Sedan utredningen tillsattes har AMS anmält fem storaskrivbyråer för åtal 4 Rikfdagens protokoll 1980/81:1-6 hos åklagare för olaga arbetsförmedling. Ägarna till dessabyråer har mer än 30-årig erfarenhet av branschen. Denna drastiska åtgärd harAVIS vidtagit, riksdags-och regeringsbeslutet till trots. Åtgärden har skapatbåde förvirring och osäkerhet i denna bransch, som under loppet av ett årsysselsätter minst 5 000 personer. Mot bakgrund av det inträffade vill jag tillarbetsmarknadsministern ställa följande fråga; När kommer enmansutredningen att förelägga sitt förslagtill liberaliserad lagstiftning för skrivbyråernas uteservice till fromma förarbetsmarknaden i allmänhet och de svsselsatta i denna bransch i svnnerhet? 1980/81:30 av () tillkommunikationsministern om lämpligheten av viss reklam av postverket: har en kampanjsom direkt riktar sig mot glesbygdshandeln. Med färgglada affischer uppmanar posten kunderna atthandla på postorder. Glesbygdshandlarna anser att var fjärde butik intekommer att finnas kvar . vilket innebär ytterligare försänn-adservice. affischering nu torde ytterligare bidra tilldålig lönsamhet för glesbygdshandlarna. Anser statsrådet det tillfredsställande att postverketbedriver reklam i syfte att bredda den egna verksainheten och därigenom kanskapa svårigheter för den etablerade handeln i glesbygd? 1980/81:31 av () till statsrådet om behandlingen av kursplaneförslag i skoldelegationen: På initiativ av bl. a.socialdemokraterna beslöt att uppföljningen av såvältidigare SlA-beslut som läroplansbeslutet skulle ske underparlamentariskmedverkan. Sedermera tillkalladesen parlamentariskt sammansatt skoldelegation.Den har behandlat SÖ;s kursplaneförslag till regeringen. - Enligttidningsuppgifter tänker regeringen nu göra betydande ändringar i SÖ;s förslag. Mot bakgrund av vad som här anförts hemställer jag atttill statsrådet få ställa följande fråga: Varför har den socialdemokratiskabegäran om att få behandla de ändrade kursplaneförslagen i skoldelegationenavslagits? 1980/81:32av () till handelsministern om organisationernas lotterier: Efter tillkomsten av harflera organisationer redovisat svårigheter att sälja sina lotter. Med anledning av denna situationvill jag fråga statsrådet och chefen för : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för attorganisationerna inte skall lida ekonomisk skada? 1980/81:33 av (vpk) till utrikesministern omregeringens bedömning av finsk lagstiftning om homosexualitet; I råder - till skillnadfrån i övriga nordiska länder - s. k. uppmaningsförbud i fråga omhomosexualitet. I praktiken betyder detta en vidsträckt och till sina formeroch gränser svävande diskriminering mot landets homosexuella. Dennalagstiftning och dess följder har dragits inför internationellt forum. Medanledning härav vill jag fråga utrikesministern; Vilken hållning kommer att inta vid bedömningen avden finska lagstiftningen rörande homosexualitet? 1980/81:34av () till justitieministern om uppförande av nytt polishus m.m. i ; informeradebyggnadsstyrelsen i om preliminär dispositionsplanrörande lokaler för tingsrätt, länsrätt, polisdistrikt och äklagardistrikt. Projektering för tingsrätt och länsrätt, etapp 1, angavsske . Tidpunkt för etapp 2 - polishus och äklagardistrikt - angavsinte. Polishuset har varit för litet ochinfunktionellt. Trångboddheten har medfört förhyrningar och utflyttning sompåverkar verksamheten negativt. Till detta kommer att arbetsmiljö och arbetarskydd iNyköpings nuvarande polishus är mycket otillfredsställande. Dessa brister harockså påpekats av yrkesinspektionen, som anser att byggande av polishus bör geshögsta prioritet. Motbakgrund av vad jag anfört vill jag ställa följande fråga: Vill statsrådet medverka till att det byggprojekt iNyköping som omfattar tingsrätt, länsrätt och polishus genomförs i ettsammanhang och utan etappindelning? 9§ Kammaren åtskildes .