prot · G40997 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:97 1 § Justeradesprotokollet för den 9 innevarande månad. 2 § Svar på fråga1980/81:194 om SJ:s vagnlasttrafik vid 1 Kommunikationsministern : Herr talman! har frågat mig om jag ärberedd aft medverka fill att vagnlasttrafiken vid kan bibehållas ävenefter den 1 augusfi 1981. Kindakommun har i framställning till kommunikafionsdepartementet den 4 december 1980begärt regeringens prövning av preliminära beslut aft den 1augusfi 1981 lägga ned vagnlasttrafiken vid station. Ärendet behandlasenligt den speciella rutin som tillämpats ända och som tillkommitpå initiafiv. Kommunens framställning har därför remitterats filllänsstyrelsen i och SJ:s cenfralförvaltning. Av SJ:s svarframgår att SJ är berett atf erbjuda den ende kvarvarande trafikantenmöjligheter att t. v. lasta och lossa vagnar vid station. Särskiltavtal får i så fall slutas mellan parterna. Anf.2 (); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret, även om jag finner detnågot dunkelt och otillfredställande och gärna vill ha def förtydligat. Vadmenas t. ex. med orden "vid station"? går eft industrispårfrån denna station till trafikantens industri. Skall han inte få använda deftaspår i framfiden och lasta vid sin lastkaj, eller är def bara jag som tolkarsvaret fel? Skall han ha upp lasten på bil först för att köra bilen fram tillRimforsa station, så är ju hela vitsen med järnvägstransporten borta. Dettalas i svaret om "särskilt avtal". Men finns ett avtalmellan SJ och industrin i fråga. Jag hoppas atf orden infe innebär att mantänker öka den här industrins kostnader för att anlita järnvägen. Då tvingarman ju över industrin till lastbilstransporter, och def vore fel ur bådetransport- och Om SJ:s vagnlasttrafik vid Men det värsta med svaret är att det infe ger någraöppningar för framtiden. Sedan regeringen beslöt att låta vagnlasttrafikenvara kvar vid t. v. har kommunen byggt ett industrihotell utmed defförut omtalade stickspåret och avsatt mer mark för planerad industri. Def härsvaret utesluter industrihotellets gäster och tillkommande industri från att fåanlita SJ för godstransporter från - eller hur? Ingen skulle varagladare än jag, om jag misstolkat svaret på den här punkten. I svaret sägs att kommunens framställning enligt rufinremitterats till i och till SJ, och så refererasSJ:s svar men inte ett ord av vad sagt. Defta finner jag ocksånågot märkhgt. har i sitt svar tagit upp de näringspolitiska,sysselsättningsmässiga och regionalpolifiska aspekterna på det här ärendet ochframhållit att om SJ fär lägga ner godstransporterna från är detta entrafikpolitik som går helt emot de regionalpolitiska riktlinjer länsstyrelsenenhälligt fastlagt och arbetar efter. riktlinjer och föreskrifter förregionalpolifiken i uttalade också att den södralänsdelen, vari bl. a. ingår, skulle betraktas som ett prioriterat områdei fråga om olika insatser för aft stärka och utveckla näringslivet. Och enligtriksdagens beslut fördes kommun, där ligger, tillstödområde 1. Enligt min uppfattning får inte SJ:s trafikpolitik gå heltpå tvärs mot den regionalpolifiska målsättning som först regionala myndigheteroch sedan fastlagt och som kommuner och länsstyrelse arbetar hårt föratf förverkliga. Jag hoppas att det sagt i sitt remissvar kommeratt vägas in i statsrådets slutliga bedömning av det här ärendet. vill jag anlägga ytterligare en aspekt på dennafråga. Järnvägen , utefter vilken ligger, ingår iriksnätet och håller på aft rustas upp för rätt dryga pengar. Är det då vettigtatt just i den vevan lägga ner den generella vagnlasttrafiken från en av deendast tre kvarvarande godsstafionerna utmed banan? Jag skulle naturligtvis ha kunnat skriva en längre uppsatsi mitt svar till , men den hade jag inte hunnit läsa upp påfre minuter. Atf är positiv är inte så ovanligt - allasom infe har det ekonomiska ansvaret är alltid mycket positiva. Vi som ärpolitiker vet att det är så. Det hindrar inte aft de kan ha räft. Men när vi nutalar om så gäller det 31 vagnar - inte - och def ärnaturligtvis inte en bra ekonomisk bas för dem som skall betala fiolerna. Trotsdeffa är man beredd att träffa eft avtal med företaget. Och självfallet skallstickspåret och även sidospåret vara kvar, så det är inte något problem. Qm det nu är så att industrihotellet har intresse avjärnvägsdrift, så råd vederbörande, med mitt i snabbprotokollet redovisadeuttalande som grund, atf med omedelbar verkan ta kontakt med SJ för attdiskutera vilken typ av frakteroch transporter man vill' ha. Ingen blir gladare än jag om man Nr 97 Men jag är ledsen att säga att 31vagnar är en Tisdaeen den utomordentligtklen bas för järnvägstrafik - def måste vi vara överens jy uiars 1981 Sägdärför till dem på industrihotellet och alla dem som satsar atf de så fort Qf j. vasnlast- sommöjligt skall försöka tala om hur många godsvagnar de vill ha och att de trafik vid Rimfor- På så sätt kan vi hjälpas åt att rädda järnvägen. räddas infe av ord i , inte heller av att vi lägger utpengar på onödiga saker. räddas av frakter av gods och av att hjulen rullar i svensk indusfri. 4 (): Jag ber atf få tacka statsrådet för detsenaste beskedet. Industrihofellet är ju nybyggt, och man har hållitpå med atf skaffa hyresgäster fill hotellet. Därmed är två saker självklara.Det ena är att def knappast är möjligt atf just säga hur mycket man villanlita järnvägen. Det andra är att det blir betydligt svårare för kommunen attskaffa hyresgäster om inte de småindustrier man hoppas få till industrihotellethar möjlighet aft använda SJ. Men har jag ju fått svaret aft de kommer attfå den möjligheten. Låt mig också säga atf siffran 31 är rikfig när def gällerantalet lastade vagnar 1979/80. 1977/78 var sifffan 44, och 1978/79 var den 47.Också det är naturligtvis relativt små siffror i sammanhanget. Men jag villsäga två saker till detta. För det första var det på grund av den allmännakonjunkturnedgången som vagnlasttrafiken minskade så drastiskt def senaste året.För det andra är vi överens om - det står t. o. m. i regeringsförklaringen -att vi skall hjälpa även de mindre företagen. Det kan ju finnasflera mindre företag som vill använda som godssfafion, och därföranser jag atf det är så vikfigt atf den möjligheten finns kvar. 5 Kommunikationsministern : Herrtalman! Jag skulle t.o. m. kunna tänka mig atf gå så långt att vi i det beslut som kommer kundeuppdra åt SJ att behålla de här sidospåren. Jag har sagt att de skall vara kvaroch att det inte finns några andra planer. Men om det är en ytterligaregaranti, så finns det möjligheter för kommunen, som försöker få tag ikunder, atf se till att få kunder som har behov av och vill utnyttja järnvägenför transporter. 6 (): Till detta uttalande har jag naturiigtvisingenting annat att säga än att jag tackar för det. Det är positivt, och jagskall framföra def fill kommunen. 3 § Svar på fråga 1980/81:300 om framtid 7 Kommunikafionsministern : Herrtalman! frågat mig när behandling av frågan om Västgötabanansframtid blir klar. utredning om framtid är påremiss fill SJ. Enligt uppgift kommer svaret in till departementet inom någraveckor. Med det underlaget kommer vi att slutföraberedningen. Kontakter kommer därvid att tas med , kommuner ochövriga berörda parter. Anf.8 (): Jag ber att fåtacka kommunikationsministern för svaret. gjorde en utredning i denna fråga, och lade man fram ett förslag om breddning avden här banan, som är . var kommunikationsministern i Skaraborgslän, och han sade redan då att han inte hade stor förhoppning om aft man kundegöra något åt den här järnvägen. föresloglänsstyrelsen att man skulle bredda järnvägen i enlighet med utredningensförslag. Man föreslog i andra hand att järnvägen skulle breddas.Den 9 maj skickade över ärendet på remiss till . Sedan har det inte hörts någonting. Oron hos företagen och kommunerna längs den här järnvägenär stor, i synnerhet med tanke på vad kommunikationsministern sade . är vikfig för de företag som finns här och som använder den,och den är också viktig när det gäller nyetablering av företag. Alternativet är naturligtvis aft frakta på landsväg, mendet är för många av de företag som använder järnvägen en helt nytransportform. Eftersom vägarna i de här bygderna ofta är av dålig kvalitet,torde def också kosta stora summor att rusta upp dem. Många företag använder denna järnväg. Det största är nogNecks med fabriker i , som fraktar med 500-700 vagnar omåret - det kan jämföras med de 31 vagnar, som vi hörde talas om.Västsvenska Lantmän fraktar en hel del till , och , ochvidare har vi . Verkstad , som fraktar med bortåt 100 vagnar omåret. Ytterligare ett företag är med ungefär 150 vagnar ,och det företaget räknar med en ökad export . Detta var bara några exempel på företag som använderjärnvägen. Det finns givetvis många fler som gör det. hartransporterna på järnvägen minskat, men har de ökat . Till detta kan också läggas att militärbefälhavaren i MiloVäst har uttalat att det ur försvarssynpunkt vore värdefullt att ha järnvägenkvar. Som jag sade fill är det inte ovanligt aftlänsstyrelsen föreslår en breddning. Den skall ju inte betala, utan def skallandra göra, och den som inte skall betala är alltid den som är mest positivfill att lägga ut pengar - det gäller kanske oss alla. Jaghåller med om att det här ärendet har tagit . Det har tagit för långfid, men detta är rätt komplicerat, och har ju angivit infemindre än nio olika alternativ. Jag sade att jag varmycket tveksam fill den här breddningen, och jag kan säga aft jag är än mertveksam . Att rusta upp banan mellan och , som är litetdrygt , skulle nämligen enligt SJ kosta 113 milj. kr. De pengarna harvi inte. Låtmig jämföra med en annan sträcka som behandlas i ett ärende som ligger påriksdagens bord, nämligen bandelen mellan och , som är en tvärbanatill . Där är def fråga om atf frakta timmer ochen upprustning som kostar 50 milj. kr. Def är en upprustning som jag verkligenhoppas aft vi får pengar till, för det skulle gagna svensk järnväg och svensktskogsbruk och göra def möjligt för oss att få bra timmerfransporter. I det nuaktuella fallet skulle upprustningen för kosta 113 milj. kr., alltsåmer än dubbelt så mycket. Jag tror att det är rimligt atf säga attförutsättningarna för aft vi skall få fram de pengarna i det här landet, som lånar av utlandet till sin höga levnadsstandard, är försvinnande små. Omen bro vid Bjursunds ström Anf.10 (): I svaret står aft man tänker ta kontakt med , kommuner ochövriga berörda parter. Jag hoppas aft man vid de kontakterna, trots att dessainstanser infe skall betala det hela, lyssnar till vad de har att säga och tarhänsyn fill deras argument. 4 § Svar på fråga1980/81:301 om en bro vid Bjursunds ström har frågat mig om jag vill lämna upplysning om vadsom är def fakfiska läget avseende fattade beslut och anvisade medel förbyggande av en bro vid Bjursund i län. Enligtden av fastlagda planeringsordningen tar varken riksdag ellerregering ställning till vilka konkreta vägobjekt som skall utföras med de medelsom ställs fill förfogande. De objekt som finns upptagna iflerårsplanerna för byggande skall utföras i den ordning somplanerna anger. Regering och riksdag tar ställning fill det belopp som skallanvisas för vägbyggandet i hela landet. Def är sedan vägverkefs uppgift attfördela dessa medel enligt gällande planer. Iflerårsplanen för byggande av länsvägar i län finns bro över Bjursundsström upptagen med planerad byggstart . Om en bro vid Bjursunds ström räknar i sinprogrambudget med att bron skall kunna börja byggas under år1982 och bli färdig . 12 (); Jag får tacka kommunikationsministern försvaret på min fråga och får väl vara nöjd så till vida attkommunikationsministern har en positiv inställning fill byggandet av en bro vidBjursunds ström i län. Detta kan kanske dämpa den oro som är anledningentill aft jag ställde frågan. Def finns nämligen en stor oro bland de människorsom bor och idkar näring i och som har väntat pä bronoch trott atf målet är ganska nära. Oron har uppstått på grund av defarhågor som har uttalats litet för ofta dels av iKalmar, dels också av socialdemokrater i län som yrkat på medel påtilläggsbudget för den här bron. Man ifrågasätter ett påbörjande av brobygget1982, därför att det befaras att väganslagen för investeringar 1983/84reduceras så kraftigt aft man helt plötsligt står utan pengar för att kunnafullfölja projektet. Man befarar också att man måste fa i anspråk medel fråndriftanslagef för underhåll av vägar. Det här vore djupt olyckligt och fårnaturligtvis inte ske. Konsekvensen skulle ju bli atf underhållet i hög gradeftersattes. hade jag hoppats att jag skulle få eft svar somkunde tolkas så, att farhågorna är onödiga. Det är helt riktigt atf ansvaretför brobygget åvilar i . Enligt uppgift från liggerockså bron vid Bjursunds ström högst i fråga om prioritet. Def finns också i1982 års budget medel anslagna för ett igångsättande av bygget. Jag är ocksåmedveten om, atf har man väl kommit i gång med brobygget, kommer detnaturligtvis att rulla vidare. Det hade emellerfid varit bra, om det hadefunnits någon överenskommelse mellan och vägverketi , där det klart uttalas atf medel kommer att anvisas för ettfullföljande av projektet 1983 och 1984 och aft denna överenskommelse skallhållas. Def skulle kännas betryggande, om man finge ett sådant löfte, och detskulle också undanröja alla negafiva komplikationer i fortsättningen. 13 KommunikationsministernULF ADELSOHN; Jag är medveten om aft man i län, bådepå och på andra håll, bedriver något slags propaganda härvidlag. Nuär det ju inte på def sättet en sådan här sak sicall avgöras. Sådant här skallkunna avgöras av centralt. Def finns planer och det har anslagits medel. hardet ju aldrig hänt aft eff brobygge avbrutits, när man kommit halvvägs. Så harju inga anslag skurits ned. Jag har diskuterat en hel del vägverksplanernär det gäller uf- och ombyggnadsfrågor. Det är frågor som jag anser vara någotdiskutabla i ett läge då så många är oroliga för underhållet. Därför skulle jaginte vara orolig i def här fallet. Tvärtom är det inte uteslutet atfregeringen, som skall ta ställning till vissa särskilt angelägna projekt,bl. a. för referenser till industrin utomlands, kommer atf tidigareläggabyggsfarten för den här bron till 1981. Jag kan möjligen säga, att startas infebygget , kan det tidigareläggas till 1981.En anledning är inte minst den att man då skulle kunna lägga ned färjan ochspara 1,2 milj. kr. Vi får en avkastning på första året vi bygger bron. Förmin del skulle jag alltså åka hem fill och till dem som har speciellasynpunkter säga aft byggandet möjligen kan tidigareläggas fill 1981. De somsedan önskar bedriva en kampanj emot regeringen av polifiska skäl är välkomnaatt göra det, det är deras jobb. Men de som gör def som anställda i vägverketkan sluta, för de har ingen grund för sina påståenden. ömlokalpostkontors betydelse som serviceinrättning Anf.14 (): Jag tackar för detta besked. Jag tycker det var mycketpositivt. Jag får väl nu med tillförsikt se fram emot att projektet fullföljs.Eftersom ansvaret nu vilar på i , får jag sätta min tillit tillaft de ansvariga där fullföljer den plan som fastställts av ochlänsstyrelsen i samverkan, så att bron kan påbörjas och färdigbyggasenligt planerna samt aft medel då naturligtvis kommer aft finnas för brobygget. 5§ Svar på fråga 1980/81:303 om lokalpostkontors betydelse som serviceinrättning Anf.15 Kommunikationsministern : Herr talman! har frågatmig om jag delar uppfattningen atf ett lokalpostkontor har stor betydelse fören positiv samhällsuppbyggnad i en kommundelsserviceort. tjänster är en viktig del avsamhällsservicen. Verket, som skall täcka sina kostnader med egna inkomster,försöker därför genom postkontor, lanf brevbäring eller på andra sätt hålla enhög service i både glesbygd och tätorter. Erfarenheterna visar - och de ärentydiga - aft lantbrevbäringen är en mycket uppskattad serviceform. 16 (); Jag får tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Jag äremellertid inte helt tillfredsställd med detta, eftersom jag inte har fåttnågot klart besked i själva principfrågan huruvida kommunikafionsministerndelar kommunens uppfattning atf ett lokalpostkonfor har stor betydelse för enpositiv samhällsuppbyggnad i en kommundelsserviceort. Bakgrundentill min fråga är den planerade indragningen av Nye postkontor i . Kommunen, ortsbefolkningen och lokala föreningar har riktat hård kritikmot förslaget. Nye är en ort som man från kommunalf håll gör stora satsningarpå. Sålunda har en ny skola byggts för ca 7 milj. kr., och av kommunensmålsäftningsprogram framgår att ytterligare insatser skall göras för attförstärka Nye fätort som kommundelsserviceort. Befolkningsutvecklingen underåren 1975-1979 har varit mycket positiv med en ökning från 140 fill 230personer. Omlokalpostkontors betydelse som serviceinrättning Enindragning av det lokala postkontoret skulle stå helt i strid med kommunensambitioner atf satsa på en posifiv utveckling av kommundelen. har vidolika tillfällen behandlat motioner som berört postverkets service. År 1980uttalade aft def var viktigt att bibehålla filialpostkonforen itätorterna, och jag gör här en direkt jämförelse om nödvändigheten attbibehålla lokalposfkontoren ute på landsbygden. Närchefen för postverket invigde den nya posfterminalen i ,sade han enligt ett tidningsreferat bl. a. att "några mer nedläggningar avpostkontor blir det inte i fortsättningen. Den processen är i principavslutad." Vidare sade han: "Jag anser att glesbygdsinfressen ochhänsyn till pensionärer, handikappade och andra som är beroende av närhetentill postanordningar bör gå före kraven på ekonomiskt betingade rationaliseringar. "Detta är uttalanden som man hade hoppats skulle vara vägledande förbeslutsfattarna. Jagär medveten om aft kommunikafionsministern inte i detalj har möjlighet aftsätta sig in i varje planerad förändring, och av den anledningen ställde jagfrågan mera principiellt. Slutligen,herr talman, skulle jag med anledning av kommunikationsministerns svar viljaställa en följdfråga. Anserkommunikationsministern att postverkefs tjänster är en så viktig del avsamhällsservicen att man bör slå vakt om befintliga lokalpostkonfor? Som sade var det ju inte så lätt aft veta vilketpostkontor def gällde, eftersom det infe stod i frågan. Jag vet infe riktigtvad kommunen har sagt i def här fallet - vi har ju nästan 300 kommuner. Närjag tillträdde det här jobbet hade jag uppfattningen atf defta med att hållapostkontor var i alla delar någonting mycket bra och värdefullt. Men jag harfakfiskt ändrat uppfattning något, sedan jag ute i landet märkt att människorpå platser, som fidigare har haft postkontor men i stället fått lanfbrevbäring,när de har vant sig vid den nya formen i allmänhet är mer nöjda med lantbrevbäringenän de var med postkontoret fidigare. Särski|f gäller detta en del pensionäreroch handikappade som har svårt atf förflytta sig, för lantbrevbäraren kommerfakfiskt hem till dem. Posfenhar en regel som gäller över hela landet, innebärande atf man har postkontor ien sammanhängande bebyggelse som har 200 hushåll, men är bebyggelsen mindre harman i stället lantbrevbärare. Den regeln gäller överallt, och som har man väl i huvudsak genomfört det här, och def är infe så många flersamhällen det gäller. Jagkan alltså lugna . Jag tror inte att något beslut över huvud tagetännu är fatfat om postkontoret i , men om så skulle bli fallet och det sedanskulle godkännas av regeringen, i den mån ärendet kommer dit, så kommermänniskor atf bli nöjda. De har blivit nöjda överallt i hela landet i sådanafall, och det har fakfiskt inte rapporterats något fall fill mig, där man intevarit nöjd med den nya ordningen med lantbrevbärare, helt enkelt därför atf detär en väldigt bra service och därför att människorna får servicen till sin egen port.Jag tycker att vi skall vara glada för att postverket kan ge människor braservice och ändå göra det fill en låg kostnad. 18 (): Något beslut i den här frågan har ju ännu inte fattats. är det på det sättet att det finns en mycket stor lokalopinion i berörda delar av kommunen. Både de som bor i tätorten och de som bori omgivningen anser det nödvändigt och riktigt att man bibehåller det lokalapostkontoret. Jag är fullt medveten om att den postservice som enlantbrevbärarlinje utgör har stor betydelse infe minst för handikappade, sjukaoch pensionärer. För en ort som Nye kan risken bli stor, om man rycker undannågot av de sysselsättningstillfällen som finns, att det kan dra andramed sig. En sådan förändring leder till en negafiv utveckling för en kommundelsamfidigt som kommunen gör stora satsningar för aft vända utvecklingen i enpositiv riktning. Jag kan också nämna aft har hela niopostkontor lagts ner i den här delen av kommunen. Detta gör att man bör hanågot postkontor kvar som kan svara för servicen på orten. Därförhade jag hoppats att jag skulle ha fått ett mera positivt besked frånkommunikationsministern än vad jag har fått här . Om lokalpostkontors betydelse som serviceinrättning Jag är ledsen över atf behöva göra herrFransson besviken. Men def skulle väl ändå vara att vänta väl mycket att jag,utan att veta vilken poststafion frågan gäller, plötsligt skulle frångå de principersom gällt för postens verksamhet - det vore ju en näsfanövermänsklig uppgift. Jag skulle alltså ha gissat mig till vilken stationfrågan gällt och sagt att angående den stationen, för vilken beslut ännu infeär fattat och som inte är föremål för regeringens prövning - def är infe enssäkert att frågan någonsin kommer att bli föremål för regeringens prövning -och som jag i varje fall inte vet något om, skall postens regler, som gällt imånga år och med vilka människor är nöjda, inte längre gälla. Att begära eftsådant tydligt svar av mig är att kräva mycket! Def är atf kräva väldigtmycket, - det får jag lov att säga. 20 (): Som ledamot av har man rätt attställa ganska stora anspråk på ett statsråd. Jag är övertygad om attkommunikafionsministern var medveten om aft frågan gällde Nye postkontor iVetlanda kommun - den informationen har jag fått frånkommunikationsdepartementet. Men vi får väl avvakta en fid. Blir frågan infe positivt behandlad,får väl kommunen och ortsbefolkningen agera och se till att frågan förs upp påregeringsnivå. 3 protokoll 1980/81:96-98 Om åtgärder för att förhindra nedläggning av postställeti 6§Svar på fråga 1980/81:308 om åtgärder för att förhindra nedläggning avpoststället i Kersfin har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta föratf förhindra en nedläggning av posfställef i . Postverkethar meddelat mig att något beslut ännu inte är fattat angående postsfälleti och jag vill infe föregripa en eventuell prövning av 22KERSTIN (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga, även om def är ett mycket formellt svar. Det råder stor oro bland människorna i och . Det beror pä hotet om indragning av poststället. ingår numera i kommun. Avståndet tillden nya centralorten är ca 3 mil. Statsrådet vet vad varje arbetstillfälle numera är värt iglesbygd, och där frekvensen sysselsatta kvinnor är mycket låg. En indragning av postsfället är eft direkt hot mot mångaarbeten. Det är inte bara fråga om postsfället, som sysselsätter en person påheltid och två deltidsanställda - de utför i och för sig en viktig posfal ochsocial service. I finns emellertid också företag som är i absolut behovav ett postställe, t. ex. Lantbrukarnas driftbyrå. Den sysselsätter ett tiotalpersoner. Dras posten in flyttas verksamheten utanför kommunen. Starkaprotester mof indragningen har kommit frän de anställda där liksom frånkommunalf och regionalt fackligt håll. En indragning av posfen skulle medföraavveckling av småföretagsamheten i gles- och gränsbygd. Lanfbrevbäring kan vara bra, men att få 2 x 3 mils vägfill posfen - i detta fall i Haparanda- kan invånarna i och acceptera. Posfens omsättning där är relativt hög och förväntas öka.Utvecklingen är positiv. Antalet hushåll ökar. Kommunen har planer för etttjugotal nya tomter i . Statliga förbereder brytning av torv i detta storaområde, där ligger centralt.