prot · G40965 · 1980-12-31 00:00:00 — redogjortför och som enligt hans uppfattning föreligger i det här fallet. För det andrakan vi göra eft föreläggande om att upprätta stadsplan för att bevara området.Men det är en möjlighet som, om jag nu minns rätt, under de ungefär somparagrafen funnits har varit aktuell bara och kommit atttillämpas bara en gång. För det tredje kan man genom generalplan slå vakt omett riksintresse, om man ser en risk för atf fastlagda riktlinjer håller på aftfrångås. Något sådant är inte aktuellt i det här fallet. Jag vill avslutningsvis säga att bådaintressena nu behandlas. Exploateringsintresset behandlas i kommunen.Bevarandeintresset behandlas i genom atf det kommit in enansökan om att Hanstaområdet skall bli naturreservat. 54 (); Enligt min uppfattning innehållerHanstaområdet sådana miljökvaliteter aft det borde betraktas somriksintressant, även om det infe har markerats som det i den fysiskariksplaneringen. Det borde alltså finnas anledning för regeringen aft ägna eftintresse åt vad som händer i Hansta. Sedan är det klart att man kan sköta det här med olikagrader av sfelbenthet och formalism. Det finns, tycker jag. en tanke i det nyaPBL-förslagef, nämligen att man skall undvika att kommunerna "i onödan"planlägger saker och fing som strider mot intressen på riksplanet och att manalltså skall kunna klara ut sådant här under hand. Det var den tanken som föresvävade mig - atf man skullekunna försöka hantera detta på ett litet smidigt sätt, ta upp en diskussion ochpröva vilka utvägar man vill använda. Om regeringen på principiella grunderkänner sig förhindrad att göra det, återstår naturligtvis bara hoppet att närdenna fräga blivit färdigbehandlad i kommunen, när man har lagt ned storabelopp på att utreda och planlägga osv., regeringen genom att antingen vägraaft fastställa planen eller genom att se till atf området blir naturreservatåstadkommer att alla byggnadsplaner hamnar i kommuns papperskorg.Jag tycker bara att det är ett dyrt och besväriigt sätt att hantera frågan pä.Men om det, sett ur synpunkt, är det enda tänkbara, skall jaginte motsätta mig det. Det jag tycker är det viktiga äratt man från regeringens sida är beredd atf slå vakt om de stora rekreations-och naturskyddsinf ressen som finns i Hansta och ser till att det inte blir enexploatering av området. Det är inte endast fråga om formella grunder.Det finns förvisso principiella aspekter på att statsmakterna skall gripa in idetaljplanläggningen i det kommunala arbetet och uttrycka uppfattningar, mendärutöver finns det också sakliga grunder. Skall man göra ett sådant häringripande och framföra en synpunkt, måste man ha tillräckligt beslutsunderlag,och det kan vi faktiskt inte påstå att regeringen eller någon annan representantför statsmakterna har , beroefide pä att detaljplanearbetet inteensharkommit igång, såvitt jag har förstått. Det har i varje fall ännu inte inkommitnågra som helst planförslag fill oss. Lät mig därtill säga att det inte finns några uttaladefasta riktlinjer för detta område. Det finns ett allmänt uttalande atf det kanjämställas med riksintressen när det är fräga om näromräden runt exempelvisStockholm -det är sant - men det är inte uttalat att det gäller just dettaområde. Men det som också är uttalat i riksdagsbeslut är attsädana här riksintressen framför allt skall bevakas i regionplanen. är detså atf jag i för fastställelse har en regionplan liggandefrån landsfing, där man sagt att Hansta är ettutredningsområde. Inte heller i det sammanhanget har man alltså velat sägadefinitivt nej och lägga ut området till något annat ändamål. Därför tycker jagdet är att gå för långt att utnyttja våra möjligheter att uttala en annanuppfattning än och berörda kommuner har, innan detfinns tillräckligt underlag. Lät mig avslutningsvis nämna atf vi har ettintensivt samarbete mellan länsstyrelse och kommun, innan kommunen antar sindetaljplan. Det för att statsmakternas olika synpunkter kommer in i etttidigt skede av planarbetet. Om åtgärder för att förhindra bebyggelse inomHanstaområdet i 56PÄR (): säger att det inte finnstillräckligt beslutsunderlag för att ta ställning från regeringens sida, innanman sett detaljplanerna. Det beror ju litet grand på vad man har haft förutgångspunkt. Om det handlade om att regeringen skulle gä ut och framförasynpunkter på var man skall dra vägarna och tunnelbanorna och läggahuskropparna förstår jag att det kan behövas detaljplaner. Men om det handlarom att bedöma huruvida man över huvud taget skall exploatera området ellerinte, kan jag inte riktigt inse vad man skulle behöva de här detaljplanernafill. De är ju aktuella först om man bestämmer sig för atf exploatera området. För att bedöma om naturvärdena är tillräckligt intressantaför att området skall skyddas räcker det med att titta på hur området faktisktser ut . Det finns ett mycket fylligt beslutsunderlag, som delvis hartagits fram av berörda intresserade miljöorganisationer. Det har gjortsutförliga naturinventeringar i Hansta. Jag är helt övertygad om att om de härnaturinventeringarna inte finns pä , så är säkert de somhar jobbat med dessa frågor beredda att översända dem fill GeorgDanell. Därmed finns det ett fylligt beslutsunderlag för planministern ochbostadsdepartementet att bedöma, huruvida naturintressena är så stora att manborde skydda området. Jag kan inte tro att det är något speciellt problem. Sedan kan jag naturligtvis också beklaga att majoriteten ilandstinget har gjort Hansta till ett utredningsomräde i regionplanen. Menstaten har lika fullt sitt ansvar att slå vakt om det naturintresse som det härär fråga om. Det finnsredan ett intensivt samråd mellan länsstyrelse och kommun. Det illustrerar ju precis det jagsade. Det finns alltså anledning för staten atf, innan planläggningen hunnitalltför långt, framföra sina synpunkter fill kommunen för att bespara kommunenonödigt planläggningsarbete. Den principen är i praktiken redan knäsatt.Därför förstår jag inte riktigt de principiella invändningar som när jag framförde mitt förslag. Att samråder med kommuneni planfrågor innebär just att staten lägger sig i planläggningen på det sättsom sade atf man inte fick göra. - Han börbestämma sig. Eftersom det nu är en godtagen princip aft staten faktisktlägger sig i planläggningen, tycker jag det här är ett utmärkt tillfälle förstaten att lägga sig i planläggningen av Hansta och ta upp en sådan diskussionsom jag har föreslagit. 12 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:396-402fill konsfifufionsutskottet /81:403 fill jusfitieutskottet /81:404 tillkonstitutionsutskottet /81:40507 till finansutskottet /81:408-419 fillskafteutskottet /81:420-423 till justitieutskotfet /81:424 och 425 tillutrikesutskotfet /81:426-428 till socialförsäkringsutskoftet1980/81:429-437 fill socialutskottet /81:438-443 till kulturutskottet1980/81:444-448 till utbildningsutskottet /81:449-460 fill trafikutskottet1980/81:461 fill jordbruksutskottet /81:462-465 fill trafikutskottet1980/811:466-472 till jordbruksutskottet /81:473-480 till näringsutskottet1980/81:481-484 fill arbetsmarknadsutskottet /81:485 och 486 fillcivilutskottet /81:487 till näringsutskottet /81:488 tillutbildningsutskottet 13 § Omflyttning på föredragningslistan 57 TREDJE VICE TALMANNEN; Jag får meddela att pä morgondagens föredragningslistasätts propositionerna 100 och 101 sist. 14 §Anmäldes och bordlades 1980/81:489 av omöversyn av reglerna för ombudsrösf-ning vid allmänna val 1980/81:490 av iVärmdö och förste vice falmannen om principerna förtillsättning av kommunala tjänster 1980/81:491av m.fl. om fotkomröstningsinstitutet 1980/81:492 av m.fl. om slopande av rätten till reservation och röstförklaring efter ärendesavgörande i 1980/81:493 av m.fl. om lagstiftning mot kollektivanslutning fill polifiskt parfi 1980/81:494 av omavskaffande av jurysystemet i tryckfrihetsmål 1980/81:495 av omrätten till ombudsrösfning vid allmänna val 1980/81:496av m.fl. om medlemskapet i politiskt parti 1980/81:497 av ochKerstin om kommunalekonomiska frågor m. m. i och 1980/81:498 av Axel m.fl.om utredning rörande rätten fill Guadeloupemedlen 1980/81:499 av m. fl.om översyn av upphandlingskungörelsen 1980/81:500 av ochSten om minskad statlig reglering av verksamhet 1980/81:501 av iKumla m.fl. om kommunala deklarationsbyråer 1980/81:502 av ochMargit Odelsparr om undantag frän kilometerskaft för gengasdrivet fordon 1980/81:503 av ochMarga Sandéhn om momsbefriad försäljning på flygplatser 1980/81:504 av m.fl.om översyn av statens avtal med AB Vin- & Sprifcentralen 1980/81:505 av omrätt till förhöjd skattereduktion i vissa fall 1980/81:506 av ochIngvar om rätt till avsättning fill odlingskonfo för grönsaksodlare 1980/81:507 av om ensamordnad statskommunal enhets-skatt 1980/81:508 av omändrade gränser för bibehållande av oskiftade dödsbon såsom juridisk person vidinkomst- och förmögenhets-taxeringen 1980/81:509 av ochIngegärd om momsbefriad försäljning på flygplatser 1980/81:510 av m.fl. omslopande av viss mervärdeskatt för allmännyttiga bostadsföretag Nr 65 1980/81:511 av m.fl. om rikspolischefens titel 'ieen den /81:512 av/l//rt« Eifröm medanledning av proposition 1980/81:76 om 22 ianuTri 19S1_ interneringspäföljdens avskaffandeoch straffet för grovt narkotikabrott m. m. 1980/81:513 av ochElisabeth om ändrad brottsbe-skrivning för grov stöld 1980/81:514 av m.fl. om säkerhetspolisens informationsutbyte med utländska organisafioner 1980/81:515 av om forum för mål om kommunala renhållningsavgifter 1980/81:516 av m.fl. om införande av allmänt åtal för kvinnomisshandel 1980/81:517av m.fl. om en ny namnlag 1980/81:518 av ochRolf om rätten till tillägg av förnamn 1980/81:519av m.fl. om ett oljeembargo mot 1980/81:520 av m. fl.om stöd till befrielserörelser i , och 1980/81:521 av omförkortad militärtjänstgöring för vissa fiskare 1980/81:522 av m.fl.om de ekonomiska förmånerna vid FN-tjänst 1980/81:523 av ochSune om hemvärnsbefäls räft till arvode och resekostnadsersättning 1980/81:524 av . om beredskapslagring av krossglas 1980/81:525 av iHjärtum och om rätten fill föräldrapenning 1980/81:526 av omsamordnad administration av hjälp och stöd till handikappade 1980/81:527 av ochSiri Häggmark om avveckling av etableringsreglerna för tandläkare 1980/81:528 av m.fl.om eft reallöneanknutef pensionssystem 1980/81:529 av och om översyn av pensionsreglerna 1980/81:530 av m. fl. omen ny kvinnoklinik vid i 1980/81:531 av m. fl.om översyn av normer för behovstäckning av barnstugeplatser 1980/81:532 av och om sambandet mellan våldsbrott och alkoholskador 1980/81:533 av . om den fortsatta användningen av 1980/81:534 av om eninformationsskrift till kvinnor som misshandlats 1980/81:535av m.fl. om läkarförsörjningen i glesbygd 1980/81:536 av m.fl.om översyn av bestämmelserna om placering av invandrarbarn i fosterhem 1980/81:537 av omvidgat tillämpningsområde för lagen om förtroendenämnder inom hälso- ochsjukvärden 1980/81:538 av ochTore om en ny abortlagstiftning 1980/81:539 av m.fl. omutveckling av turism och rekreation i Ljusnandalen 1980/81:540 av iKumla m.fl. om utbyggnad av lokalradions sändarnät 1980/81:541 av . om permanenfning av landsarkivets registreringsbas i 1980/81:542 av omTV-utsändning av teater- och opera-scenföreställningar 1980/81:543 av Per . om gränsdragningen mellan amatöridrott och professionell idrott 1980/81:544av m.fl. om turist- och rekreationspolitiken 1980/81:545 av m. fl. ominrättande vid av en professur i barnkirurgi 1980/81:546 av m. fl. omstatsbidrag till konsumentkooperationens studieverksamhet 1980/81:547 av omanalys av viss statistik för olika lärarkategorier 1980/81:548 av omförbättrad utbildning inom den tekniska sektorn för syo-konsulenter ochyrkesvägledare 1980/81:549 av omförläggning av högre fotografisk utbildning till 1980/81:550 av m.fl. om utbildning anpassad fill småföretagens behov 1980/81:551 av /Höom om avbrytande av försöksverksamhet med betygsfri intagningtill gymnasieskolan 1980/81:552 av ochAnna om transport-utbildning på gymnasienivå 1980/81:553 av m.fl. om statsbidrag till turisthotellutbildningen i Åre 1980/81:554av m. fl. 1980/81:555 av ochGöthe om ökad lärlingsutbildning vid företag 1980/81:556 av ochGöthe om utbildning vid högskolan i av förskollärare filllågstadielärare 1980/81:557 av m.fl. om utbyggnad av den temaorienterade forskningen 1980/81:558av m. fl. om utbyggnaden av nya högskolor 1980/81:559 av m.fl. om högskolans ansvar för vidareutbildning Nr 65 1980/81:560 av m.fl.om inrättande i av -r j j yrkesteknisk högskoleutbildning för livsmedelsindustrin OT inoi 1980/81:561 av m. fl.om klasslärarutbildning vid högskolan i 1980/81:562 av ochEivor om broar över Vallsundet och Rödösundet i i 1980/81:563av om statsbidraget fill enskild väghållning 1980/81:564 av m. fl.om utgivning av telefonkatalogen endast 1980/81:565 av ochBernt Ekinge om första hjälpen vid trafikolyckor 1980/81:566av m.fl. om ökat anslag till vägar i glesbygd 1980/81:567 av och om dubbelspår på järnvägssträckan 1980/81:568av m.fl. om upprustning av 1980/81:569av m. fl. om elektrifiering av Fryksdalsbanan 1980/81:570 av m. fl.om förstatligande av NKIJ-banan mellan och 1980/81:571 av m.fl.om transportstöd till kommunerna 1980/81:572av m.fl. om floftningspolitiken 1980/81:573 av iRösfånga och om omhändertagande av körkort vid misstanke omrattonykterhet 1980/81:574 av iRösfånga och om betalningsansvaret för felparkeringsavgift 1980/81:575 av . om en bro mellan Brosunden och Rosendala i 1980/81:576 av ochGösta om järnvägslinjerna i län 1980/81:577 av ochGunnar i om ändrad organisation för postverket 1980/81:578av m.fl. om en ny trafikpolitik 1980/81:579 av ombegränsning av hasfighetstävlingar med snabbgående motorbåtar 1980/81:580 av ochEric Hägelmark om en nationalpark pä Stenshuvud 1980/81:581 av ochAxel om fridlysning av duvhök 1980/81:582 av m. fl.om åtgärder för att minska kadmiumföroreningarna i miljön 1980/81:583 av ochSven Munke om vidgat skördeskadeskydd 1980/81:584 av m. fl.om användning i jordbruket av slam från reningsverk 1980/81:585 av m. fl. om statligt bidragtill Gammelkroppa- "2 skolan 1980/81:586 av m.fl. om åtgärder mot försurning av mark Nr 65 och vatten 1980/81:587av m.fl. om åtgärder mot svavelufsläpp 1980/81:588 av . om åtgärder mot havsföroreningar 1980/81:589 av ochEsse om naturreservat 1980/81:590av m.fl. orn förbud mot import av sälskinn 1980/81:591 av . om styrning av animaliepro-duktionens utbyggnad 1980/81 ;592 av om åtgärder för aft spara elenergi 1980/81:593 av m. fl.om förnyelse av den svenska fiskeflottan 1980/81:594 av Bo Forslundm. omökat nordiskt samarbete inom olje- och gasområdet, m. m. 1980/81:595 av . om förläggning av ett tekniskt centrum i 1980/81:596 av . om turistnäringen som målgrupp för utvecklingsfonderna 1980/81:597 av . om lokalisering till av eft statligt verk för energifrågor 1980/81:598 av omslopande av planerna på eft kolkondenskraftverk i 1980/81:599 av m.fl.om anslag till utvecklingsfonden i 1980/81:600 av . om svenska bruksanvisningar till importerade maskiner och redskap 1980/81:601 av . om slopande av planerna på en hetvattentunnel frän Forsmark 1980/81:602 av m. fl.om förstatligande av viss verksamhet vid 1980/81:603 av om ettkombinerat vind- och vägkraffverk för Gofiand 1980/81:604 av ochKerstin om ökad användning av rostfria avgassystem för motorfordon 1980/81:605 av m.fl. om prisstopp pä byggnadsmateriel, m. m. 1980/81:606 av iHofors m. fl. om eft regionalt utvecklingsbolag i 1980/81:607 av m.fl. omrätt till tjänstledighet för biståndsarbetare 1980/81:608 av omrätt till tjänstledighet för vård av sjuk anhörig 1980/81:609 av och i om differentiering av näringslivet iGästrikland 1980/81:610 av . om ökad möjlighet till ersättning från arbetslöshetskassa 1980/81:611 av m.fl. om åtgärder för atf främja näringslivet i 1980/81:612 av . om förläggning av ett glesbygds-centrum i kommun 1980/81:613 av . om förläggning av ett industricentrum i kommun 1980/81:614 av . om en samordnad och långsiktig planering av byggarbeten 1980/81:615 av . om rätt till ersättning för hemresor för vissa byggnadsarbetare, m. m. 1980/81:616 av regionalpolitiska åtgärder i 1980/81:617 av om en informationsskrift om företagsetablering päinvandrarspråk 1980/81:618 av omett åtgärdsprogram för sysselsättningen i kommun 1980/81 ;619 av omett tvärvetenskapligt forskningscentrum i 1980/81:620av om ökad sysselsättning i glesbygder 1980/81:621 av m. fl.om åtgärder för ökad sysselsättning i län 1980/81:622 av m.fl.om stödområdesplaceringen av 1980/81:623 av iHofors m. fl. om regionalpolitiska åtgärder i 1980/81:624 av iHofors m. fl. om det regionalpolifiska stödet till kommunerna i 1980/81:625 av ombesparingar inom arbetsmarknadsutbildningen 1980/81:626 av om benämningen av vissa fjällområden 1980/81:627 av ochEric Rejdnell om omprövning av beteckningsreformen för fasfighetsregisfrering 1980/81:628 av om översyn av regisferuppläggningskungörelsen 1980/81:629 av Per . om vidgad rätt till räntebidrag vid bostadsbyggande 1980/81:630 av om den kommunala förköpsrätten 1980/81:631 av m. fl.om energisparätgärder i fastighetsbeståndet 1980/81:632 av m.fl.om ökad bostadsuppvärmning genom fjärrvärmesystem 1980/81:633av m. fl. om bredare dörrar i bostäder 1980/81:634av Per m.fl. om vidgad rätt fill dispens från Nr 65 1980/81:635av m.fl. om byggförbud kring flyg- i-y n a ' lOSI 1980ISI.636 av och omiörhmdrande av a -i 1980/81:637 av m.fl. omändrade bestämmelser för svensk vapenexport, m. m. 1980/81:638 av m. fl.om förstatligande av krigsmaterielindu-strin 1980/81:639av m. fl. om läkemedelsinformationen, m. m. 1980/81:640 av m. fl.om förstatligande av läkemedelsindustrin, m. m. 1980/81:641 av m. fl.om åtgärder för att förhindra sammanslagning av bärkraftiga jordbruksarrenden 1980/81:642av m. fl. om bestämmande av arrendeavgift 1980/81:643 av m.fl. om lokaliseringspolitiska åtgärder i 1980/81:644 av m.fl. om ökad tillverkning av lantbruksmaskiner 15 § Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1980/81:84av (vpk) till utrikesministern om regeringsåtgärder medanledning av den politiska situationen i : Kampen i har gamlaanor. mördades i en masslakt 30 000 arbetare och bönder. Derasbrott bestod i att de protesterat mot de härskande kaffeplantageägarna. satt sedan rädslan för terrorn kvarhos befolkningen. Men har en ny folklig oppositionformerats, en opposition riktad mot en av de brutalaste milifärregimerna i . mördas 15 - 150 personer i . Varjedag "försvinner" ledande fackföreningsmänniskor, deras anhöriga, barnoch gamla. Ofta återfinns de torterade liken på gatorna i huvudstaden . Det räcker med aft uttrycka krifik för att bli mördad avdödspatrullerna. Infe ens kyrkans folk i defta katolska land slipper undan dem.Ärkebiskopen i , , som gjort sig känd som en öppen ochkompromisslös kritiker av regimen, mördades i sin egen kyrka. Hanhade då predikat mot det våld och mördande som regeringenbedrev mot det egna folket. ,, pågår fullt inbördeskrig i . Den samladeoppositionen och gerillarörelsen, organiserade i El Frente DemocraficoRevolucinario, har gått fill öppen offensiv och erövrat flera städer ochområden. I den kampen behöver de internafionellt stöd och hjälp av alla sominte vill sluta upp bakom högerns och reaktionens krafter i . Enframgång för motståndsrörelsen i är en framgång för allademokratiska krafter. Militärjuntani understöds, liksom militärjuntor och fascistre-gimer i så mångaandra länder i , av . Moderna amerikanska vapen har pumpats in ilandet, och juntans soldater har tränats av amerikanska och israeliskarådgivare. Man har bl. a. utrustat helikoptrarna med höghasfighetsvapen avsamma slag som användes i : Poof the magic Dragon, en kulsprutasom skjuter 4 000 skott . IGuatemala tränar en legoarmépä5 000 man, som skall kunna sättas in i ElSalvador. På ön de Menuera, som fillhör , byggs en amerikanskflygbas, varifrån planen skall kunna nå . Äveni förstärks armén och tränas av amerikanarna. Där finns nu 60transportplan och 2 000 marinsoldater. Till defta kommer special forces påamerikanska hangarfartyg i . Vore det inte för stöd tilljuntan, skulle den falla utan att eft skott avlossades. har emellertidRonald , nye president, utlovat ytterligare vapenhjälp tillferrorregimen. Motbakgrund av det anförda hemställer jag att till utrikesministern fä ställaföljande frågor: Är regeringen beredd att medverka fill atfmilitärjuntan i isoleras internationellt? Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta föratt stödja de demokratiska krafterna i ? 1980/81:85 av () till ekonomiministern om avbetalningsreglerna för handeln med personbilar: beslutade regeringen aftförkorta den längsta kredittiden vid yrkesmässig försäljning av personbilarfrån 24 fill 18 månader. av bilens värde skall liksom fidigare betalaskontant. Motivet för denna åtgärd var förmodligen atf motverka en ökadkonsumtion i ett läge med stort behov av investeringar i industrin. Emellertidhar utvecklingen inom bilhandeln drastiskt förändrats sedan nämnda förändringgenomfördes. Nyregistreringen av bilar var lägre än året innanoch var den lägsta . Försäljningen av begagnade bilar har inom MRF:sbilhandelsföretag minskat från 347 000 fill 290 000, eller med . Bilenär fortfarande det främsta persontransportmedlet, även om kollektivtrafikenökat i betydande grad - en utveckling som är helt tillfredsställande med hänsyn till de ökandeenergipriserna och behovet av att få ett tillfredsställande underlag för buss-och järnvägstrafik. För mänga människor är dock bilen nödvändig för att kommatill och från arbetet. Så kommer det också att förbli under överskådligframfid. De kraffigt höjda inköpspriserna på bilar gör det för mångamycket svårt aft finansiera nödvändiga bilköp med de regler som gäller. Det ärdärför angeläget att lätta på kreditvillkoren för atf bygga upp eft sunt sysfemför förnyelse av nödvändiga fordon för mänga anställda, företagare och andra. Den krympande bilhandeln, det pä grund av de ökadedriftkostnaderna minskande bilanvändandet, tendenserna till "svart"handel och "svarta" reparationer m. m. har skapat stora svårigheterför bilhandeln. Motorbranschen beräknar att antalet anställda inom branschenhar minskat med inemot 5 000 personer . Trenden beräknasfortsätta under 1981.1 detta läge hårde strängare avbetalningsreglernaytterligare försämrat situationen för bilhandeln och de därmed förenadereparationsverkstäderna m.fl. I sammanhanget kan anföras atf bilhandeln, som till heltövervägande del avser nödvändighetsbilar, är utsatt för strängare regler änandra områden som betydligt mer är av lyxkaraktär och där kredittiderna inte ärbegränsade. Från bilhandelns organisationer har upprepadeframställningar gjorts till regeringen om bl. a. uppmjukade avbetalningsregler- det synes mig som de varit väl underbyggda. Med hänvisning fill det anförda hemställer jag aft tillekonomiministern få ställa följande fräga; Är ekonomiministern beredd att överväga förlängning ochuppmjukning av de stränga avbefalningsregler som gäller för handeln medpersonbilar? 1980/81:86av () fill kommunikationsministern om den planerade höjningenav brevportot: , som behöver förbättrasitt resultat, ansöker nu hos regeringen om aft fä höja brevportot med 25 öre.Det nya brevportot skulle börja fillämpas . föreslåsen rad förenklingar av posttaxorna. Allt blir "brev", som fårklistras igen och har samma bestämmelser för mått, vikt och befordringsfid. Enkvalitetsförsämring innebär det då posten räknar med att det nya systemetskulle komma att minska övernattbefordran från fill , vilket enligtpostverket innebär att behandlingen av den brådskande posfen blir säkrare. Manmenar att postens organisation utnyttjas effektivare. Normalfaxa för brev kompletteras med en ekonomifaxa, mendå måste minst 200 försändelser inlämnas på fast posfanstalf. För ideellaföreningar skall den nya ekonomitaxan komma att gälla men med en friare 7 protokoll 1980/81:62-66 Hur stor differensen blir framgår infe avpostverkets framställning.