prot · G409103 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag hoppas att hansintresse har överlevt natten och att det finns ett lika brinnande intresse förde skaraborgska småvägarna som i går. har ett drömläge föratt visa att hans intresse verkligen var ärligt menat. Det enklaste sättet attgöra det är att vid den kommande voteringen stödja den socialdemokratiskareservationen nr 4 vid trafikutskottets betänkande nr 16. Skall brobyggandet över Brosundet till dels finansierasmed pengar från driftanslag, som regeringen och den borgerligamajoriteten i trafikutskottet föreslår, kommer detta för länsvidkommande att få mycket negativa följder för vägnätet. Vi skall ha klart föross att redan nu befintliga drift- och underhållsanslag fill de skaraborgskavägarna är bekymmersamt låga. Av av framgår klartoch tydligt atf vad vi i motionen har framhållit som fördelar som skullevinnas, om ett brobygge över Brosundet kom till stånd, är helt i samklang medvägverkets ståndpunkter. Låt mig bara få återge något ur pressmeddelandet. Därstår att färjeleden kostar 1 milj. kr. enbart i driftkostnader.Anläggningskostnaden för en bro som ersätter färjetrafiken är beräknad till 3milj. kr., och den kostnaden är således intjänt genom driftbesparingar på någraår. Man meddelar också att trafikmängden är 175 fordon per årsdygn. Skillnaden i tidsvinst mellan bro och färja är per . Detta ger som sammanlagt resultat en tidsbesparing av 10 000timmar för trafikanterna. Till detta kan läggas aft eft slopande avfärjetrafiken ufan att den ersätts med en bro skulle enligt tidigaregjorda beräkning innebära en årlig merkostnad för trafikanterna på . Jag anser att def inte skulle behövas merargument för atf eft brobygge snart bör komma till stånd över Brosundet iSkaraborgs län. Jag vill yrka bifall fill trafikutskottets socialdemokratiskareservafion nr 4. Anslag UU vägväsendet m. m. 40TORKEL (): Det har länge funnits eft beprövat sätt förpolitiker atf göra sig populära. Det är att ta upp och driva en lokal fråga -gärna av den typen att det kan bli någon form av gåva, så att man kan visa verkligen har handlat. Det är inte bara i vi har haft den modellen- den finns nog i alla demokrafiska länder. Förutsättningen för att man skalllyckas med en sådan gåva är dock atf lokalbefolkningen vill ha den. Socialdemokraterna i har motionerat bl. a. om enbro mellan och . Def kan låta jättebra. Det där med attbygga broar är ju populärt på de flesta håll, och lokalbefolkningen brukar juviljaha en bro. I detta fall är det litet speciellt. Lokalbefolkningen är intesärskilt intresserad av den här bron. Man är så litet intresserad av att få denaft man har skrivit på protestlistor mot den. Man säger atf så länge färjanfungerar så bra som den gör vill man infe ha en bro. Detta beror väl i någonmån på speciella lokala förhållanden. Färjan i går mitt inne i ettsamhälle. Den utgör förbindelsen inne i samhället, och den är en mycket bekvämväg för cyklister och fotgängare. skall vi komma ihåg att det är många äldresom bor på och att affärerna ligger på fastlandet. En bro skullehamna en bit ifrån samhället. Den skulle betyda en lång omväg. Den skulleinnebära en klar försämring för alla fotgängare och cyklister. hotar man med atf det är risk för att det blir sådanavåldsamma indragningar i färjetrafiken aft def är bättre med en bro. Det ärklart att den risken väl allfid finns, men det är infe några egentligabesparingar att göra på att glesa ut turerna på färjelinjen. Färjan måste varabemannad dygnet runt. Varken sjukdomsfall, bränder eller andra olyckshändelsertar nägon som helst hänsyn till tidtabeller. Därför måste färjan vara bemannad.Det är bemanningskostnaderna som är den största delen av driftkostnaderna förfärjan. Kostnaden för den extra dieselolja som går åt för att körafärjan fram och fillbaka över det sundet är inte alltför stor. Vidare är det så atf pengarna till en eventuell bro intefinns. F. ö. finns det inga egentliga planer på en bro. har liksomfått order att titta litet löst på frågan. Man har suttit och tittat på enkarta och gjort mycket grova överslagsberäkningar. Det är det enda som finns iplanerna. Bron är inte på något sätt projekterad, och man är på vägverketmycket noga med aft påpeka att dessa överslagsmässiga kostnadsberäkningarantagligen inte håller. Sedan ärdet som sagt pengarna. De finns inte. Hur skall vi få fram dem? Anslagtill vägväsendet m. m. Detfinns två sätt. Det ena är atf låna utomlands till hög ränta. Det andra är atflåta sedelpressarna gå. Inget av dem är bra för landet i vad def gällerinflationen eller i andra avseenden. Så länge färjan i fungerar så som den gör är en färja förflertalet invånare på ett bättre alternativ än en bro. Därför yrkarjag bifall fill utskottets förslag, Anf.41 () replik: Ja, det är rikfigt, , så länge färjan fungerar så bra somden gör. Men vi vet alltså inte hur länge den gör def. Redani höstas kom den första besparingspropositionen, som anvisade just indragningav färjeförbindelser och försämring av servicen som ett sätt att spara pengar.Vi har inte lagt fram vårt förslag för att bli populära i eller påHamburgön. Vi har lagt fram detta förslag därför att vi socialdemokrater villta ansvar för landefs ekonomi, och landets ekonomi kräver att man minskarvägverkets driftkostnader. Så enkelt är det. Det är bara att konstatera attfärjan i nu är bemannad dygnet runt och går dygnet runt. Men det äringa självklarhefer. Det finns öar som har tre förbindelser per dag och sominte har några naftförbindelser alls - men har dubbelt så stor befolkning somHamburgön. Så har vi det exempelvis på . Jag menar alltså att det ären fråga om hur långt pengarna räcker. Sedankan vi också göra klart för oss att den här bron visst finns medtagen ivägverkets planer - den är visserligen inte inlagd i planen och den är inteprojekterad, men förslaget är heller ingenfing som helt löst har kommit upp urtomma intet. Det är också så att så sent som vid månadsskiftetjanuari-februari yttrade sig över skärgårdsutredning, och defyttrandet var som taget direkt ur den socialdemokrafiska motionen i höstas.Likadant är det , nämligen med en klar mofivering: en bro kan gearbetstillfällen när den uppförs, den kan ge sysselsättning på varven och denkan betyda en hel del för och när det gäller aftförbättra service, ge möjligheter till sysselsättning osv. Detta är ju de faktavi har att resonera om. Kommunen ställer alltså upp här. Det är märkligt attockså politiska vänner i Hamburgsundsområ-det, som har varitmed om att fatta def här beslutet, inte har fått reda på aft man intevill ha den här bron - den frågan diskuterades ju också . är det såatt inte kan lämna några garantier för att färjeförbindelsenblir kvar oförändrad, och kommunikationsministern kan det inte heller. Därförär det alltså bra atf ha beredskap för bron. 42 () replik; Det är alldeles rikfigt att jag inte kan lämna någon garanfi, varkenför färjeförbindelsen i eller för några broar eller någonting annati den vägen, men jag kan arbeta för att kommunikationerna skall fungera på detena eller det andra sättet. Jag redogjorde i mittförsta inlägg för anledningen till atf jag infe ser något större hot mot den nuvarande servicen på färjan, nämligenatt det fakfiskt finns ett krav på att den skall vara bemannad dygnet runt. Dåskall man infe hänvisa till andra öar, där det finns beredskap med vissbrandkår och liknande och där ambulanstjänsten är uppbyggd på ett annat sätt.Jag återkommer fill vad jag sade i mitt första inlägg; man kan inte fåolyckshändelser och bränder aft anpassa sig efter en tidtabell. Kravet - eller skall vi säga Hamburgöbornas inställning -är ju att så länge färjan fungerar som den gör vill man inte ha en bro. Jag ären av dem som skulle ha den största personliga nyttan av att få en bro, men jagstöder helt Hamburgöbornas inställning. En bro skulle ge arbetstillfällen, sägs det. Ja, def ärklart att det skulle behövas en del folk för att bygga den. Men samfidigtskulle man fa bort de fem arbetsfillfällen som färjan ger, och de är fakfisktnågot mer långsiktiga än något års brobygge. Anslag till vägväsendet m. m. 43KARL-ERIK SVARTBERG (s) replik; Jag är den förste att beklaga att detförsvinner arbetstillfällen när man drar in färjeförbindelsen för att ersättaden med en bro. Den effekten är vi alla medvetna om. Det är naturligtvis så attstaten som arbetsgivare har eft ansvar för aft ge de fem människorna fortsattarbete på annat statligt område. har tidigare resonerat om broläget. Ja, detär en fråga som man kan och bör diskutera. Man bör självfallet försöka attanpassa broläget fill befolkningens önskemål. Sedan vet att vi i def här landet har enekonomi som fullkomligt har raserats . Def är ju detta förhållandevi har att ta hänsyn till. Så länge färjeförbindelsen fungerar så bra som dennu gör vill man ha färjan i stället för bron. Jag ställer upp bakom defönskemålet. Jag vill infe tvinga på Hamburgöborna en bro, om vi kan slippa bronoch klara det med färjeförbindelsen. Jag kan också säga aft efter det aft Hamburgöbornasprotester blev kända har jag fått många påringningar från stora delar avBohuslän. Det har varit åtskilliga samtal, där man sagt: "Vi har slagitslänge för en bro. Ge då oss bron i nästa förslag," Det kan vi ställa uppbakom. Men är det bara så, , att när nästabesparingsproposition kommer- eller nästnästa, om den här regeringen får chansatt lägga fram så pass många besparingspropositioner - kanske man står införfaktum att förbindelsen måste försämras. Vad gör man då? Om man då skall ta tagi brobyggnadsplaner och annat, så får befolkningen på Hamburgö finna sig iförsämrade kommunikafioner under åtskilliga år framåt. Det var det vi villeförebygga med vårt förslag. Jag är medveten om atf bränder och sjukdomar inte anpassarsig efter turlistor. Men jag är också medveten om att man, när ekonomin interäcker fill, kanske blir tvingad aft göra inskränkningar i färjetrafiken sominnebär att def är stopp exempelvis mellan kl, 22 och kl, 5 . Fråganär alltså: Vill Hamburgöborna även i det läget ha färjan, eller föredrar demöjligen en bro? Anslag UU vägväsendet m. m. 44 () replik: Säger man "så länge som färjan fungerarsom den gör, så föredrar man den framför en bro", torde svaret påKarl-Erik Svartbergs fråga vara helt givet. Försämringar gör att en bro blirett alternativ. Sedan har färjeförbindelsen varit hotad på det sätt somKarl-Erik Svartberg angav i sitt senaste inlägg. Det har varit fal om aft manskulle slopa all trafik och liknande. Det skulle ge besparingar,gudbevars. Det var under den socialdemokrafiska regeringens tid. Hamburgöbornagick ihop och slogs för sin färja, och har vi en bra fungerande färja. Jagtror att vi är eniga och kan fortsätta den kampen. Talmannen anmälde att anhålHf atf fillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik, 45 (); Runt om i ser vi nu de allvarligaföljderna av regeringens vägran att följa trafikpolitiska beslut.Regeringen har dragit ned väganslaget med mer än 1 000 milj. kr. i förhållandetiH beslutet och med närmare 650 milj. kr. i förhållande till vägverketsbesparingsalternativ. Självfallet får deffa en rad allvarliga följder förvägprojekt runt om i landet. Regeringens neddragning av anslaget innebär atfnybyggnaden av i skjuts på en oviss framfid. har länge legat i vägverkefs planer, inte minst därför att det är länetsmest olycksdrabbade väg. inträffade 107 olyckor, varav tre meddödlig utgång. Det har medfört att projekt som deffa, som redan skulle ha variti gång, nu har stoppats. De socialdemokratiska riksdagsmännen för Jönköpingslän har påpekat defta allvarliga förhållande i en motion. Def är glädjande ochockså naturligt att socialdemokraterna i trafikufskoftet anslutit sig till vårsyn. har tidigare som talesman för de socialdemokratiskareservanterna också gett uttryck för detta. Det innebär att om riksdagenbifaller den socialdemokratiska reservationen är detta en beställning på attstarta mellan , och . Dess värre har deborgerliga i trafikutskottet tyckt att det är viktigare att vara lojal motregeringen än att medverka till aft nedbringa antalet trafikolyckor pä enmycket olycksdrab-bad väg. Enda chansen att nu klara i äratt de borgerliga riksdagsledamöterna från följer densocialdemokratiska linjen. I andra sammanhang har vi fått uppleva hur borgerhgariksdagsledamöter från talat väl om en nybyggnation av riksväg31 - nu är vi framme vid sanningens ögonblick. återstår aft se hur mycketdet borgerliga munvädret är värt för invånarna i . Menar manallvar bör man stödja den socialdemokrafiska reservafionen i denna fråga. Jag ber därmed, herr talman, att få yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen. 46 (): I debattens när det gällertrafikutskottets betänkande nr 16 vill jag hänvisa till motion nr 1980/81;1322, där motionärer från begär en opartisk utredning ochöverläggningar mellan staten och - som ju är huvudmanför trafiken i - om den samhäHsekonomiskt bästakollektivtrafikförsörjningen inom nordostsektorn i . Jagbeklagar att trafikutskottet inte fillgodosett motionens begäran. Det skulleha varit lyckligt för nordostkommunerna om vi fått denna oparfiska utredning. Jag hänvisar också till det särskilda yttrande som avgettsav ledamöter i trafikutskottet, där representanter framhålleratt utbyggnad av tunnelbana ej bör komma till stånd, utan att istället bör bibehållas och upprustas. Jag skall inte yrka bifall till ifrågavarandemotion mot ett enigt utskott, men jag vill i detta sammanhang uttrycka denförhoppningen att följer regeringens budgetproposition som jag hoppasblir beslut. Kommunikationsministern har i det här fallet följt vadberörda kommuner har uttryckt i den folkomröstning som ägde rum iVallentuna och kommuner, då i och i röstade fören bevarad och upprustad . Jag tycker att det är oerhört viktigt ochväsenfiigt att man då man har en så stark folkvilja som kom till uttryck ifolkomröstningarna tar hänsyn till vad de enskilda människorna tycker, känneroch vill. Trafiken i nordostkommunerna har diskuterats mycket, ochmånga utredningar har kommit fram. Jag vill bara nämna att det tunnelbanealternativsom ställdes mot en upprustad i folkomröstningen hade en näradubbelt så hög årskostnad - 155 milj. kr. för tunnelbanealternativetmot 82 milj. kr. för Roslagsbanealternativet - och vidare en nära fyragånger så hög investeringskostnad. Det skulle kosta ungefär 60 gånger så mycketatt bygga tunnelbana som att rusta upp Roslagsbana. Denna kalkyl ger sålunda en rakt motsatt kostnadsbild mot vad som hävdas avmajoritetsyttrande från trafikkontor och majoritetsyttrande frånlandstingets ordförandeberedning. En tunnelbaneutbyggnad innebär att denframtida samhällsutbyggnaden i nordost koncentreras till Danderydsberg och Täbycentrums närhet, medan utvecklingen i de övriga Roslagssamhällena stagnerar.70 000 människor har på gångavstånd. Till en viaDanderydsberg utbyggd tunnelbana till får endast 20 000 människorgångavstånd. De höga kostnaderna för tunnelbanebyggandet gör att Stockholmsläns landsting måste ställa krav på tung bebyggelse kring varjetunnelbanestafion. Vad får vi då för Roslagsbana med 40 stationer, som vi har ? Jo, en tunnelbana till med tre stationer. Det är juegenthgen det som frågan gäller, för norr om kommerförmodligen att läggas ned bit för bit. Den nedläggningen har redan börjat. Denbörjade med nedläggning av bandelen . 6 protokoll 1980/81:101-103 Anslag UU vägväsendet m. m. Anslagtill vägväsendet m. m. Vi befinner oss i ett pressat ekonomisktläge. Def ansträngda ekonomiska läget för vårt land kräver stor återhållsamhetnär def gäller utgifter för såväl stat som landsting och kommuner. Detär en majoritet som i har beslutat om tunnelbana fillTäby, en majoritet på fyra fem personer. Men jag vill också framhålla attutskottets skrivning längst ned på s. 16 är alltför positiv. Här ber jag att fåhänvisa fill vad tidigare berörde. Bollen ligger nu hos vägverket.Jag hoppas att , liksom regeringen har gjort, tar hänsyn dels fillfolkomröstningarnas resultat, alltså vad folkviljan har uttryckt, dels fill detekonomiskt pressade läge vi har och inte anslår några medel förtunnelbanebyggande till , Vi ger oss inte än i nordostkommunerna. Vi kommeratt fortsätta kampen för en upprustad och bevarad Roslagsbana. 47 (): i är tjänstledig f n. Han har iriksdagen aktualiserat frågan om en bro över vid Sundet-Hasselön.Frågan har då besvarats med hänvisning till att det är som fördelaranslagen och att endast anvisar kostnadsramen. Under beredningen avbesparingspropositionen uppdrogs åt bl. a. att redovisa olikabesparingsalternativ. Bland de objekt som då togs fram fanns en indragning avfärjan . utredning som låg till grund för förslagethar häftigt kritiserats just i det här fallet. Märkhgt nog har den omväg somkostnaderna tydligen beräknats utifrån utgått från en förbindelse överGysingevägen, som förutsätter en ombyggnad av denna väg och en ny bro som ännuej beslutats. utredning har också sådana transporter som gäller busstrafik ikomplefteringstrafikens form, mjölkbil, lantbrevbärarbil, soptransporter osv.inte angivits på de blanketter som skall spegla den nuvarande standarden. Vägförbindelsenöver vid har så gamla anor att vägen var kungsledredan på tid. som en sammanhåHen enhet skuHe, om dennaförbindelse avbröts, delas mitt itu. En urgammal kulturbygd skulle genomgå enallvarlig ampufation om denna förbindelse upphörde. Riksdagenhar klassat nedre som primärt rekreationsområde. Sju kommunerhar genomfört en omfattande planering i enlighet med statsmakternasintentioner. En samordnad fysisk planering utifrån en kulturhistoriskområdesanalys och ett förslag till naturvårdsplan för området har utarbetatsparallellt av särskilda projektgrupper. Detarbetet har sedan fått en bred remissbehandling i de sju kommunerna och de fyraberörda länsstyrelserna. Efter vad jag erfarit har samtliga remissinstanserställt sig bakom förslagen tiH framtida inriktning av detta område som primärtrekreationsområde, fill riktlinjerna för den kommunala fysiska planeringen ochdärmed till fortsatta insatser för att trygga och utveckla nedre somprimärt rekreafionsområde. I utredningen harbetydelsen av en bibehållen förbindelse till och genom dettaområde starkt betonats. Området är av riksintresse. Det är eft i vissa delarvildmarksbetonat område, som binds samman av ett mäktigt och mångskiftandevattensystem. Det ligger i en folkrik del av landet. Det lämpar sig inte förkomfortsökande massturism. Här kan i stället behoven hos en natur- ochkulturintresserad allmänhet fillgodoses, och området skulle kunna bliattraktivt utan att det krävs en dyrbar service och en stor mottagningsapparat.Det skulle kunna bli ett attraktivt mål för dagsutflykter för skolor, ideellaföreningar och familjeutflykter, och det kan lätt nås från ochMälardalen, från och naturligtvis från , och . Detär alltså många hundra tusen människor som skulle kunna få ett attraktivtutflyktsmål genom aft få möjlighet att lätt komma till nedre . Detär med stor oro och osäkerhet man undrar vad trafikutskottetsmajoritetsskrivning innebär. Dels åläggs nu en neddragning av sinaekonomiska ramar, dels har presenterat hur man kan uppnå en sådanbesparing. Utskottet tillstyrker indragningar "endast i de fall dettauppenbarligen medför ringa olägenhet för bygden". Men vad det innebär, varsmärtgränsen går, preciseras inte. Genom att bygga broar i stället förfärjeförbindelser kan man minska driftkostnaderna med faktiskt relativt kortaavskrivningstider. Förutom att skapa sysselsättning kan man alltså också minskadriftkostnaderna. Detta är god ekonomi och god polifik. Kommunikationsministernsade här i kammaren att han kommer att följa upp det förslag somnu behandlas med ur sysselsättningssynpunkt räntabla förslag. Det är klokt politiskthandlande. Att använda alltför snabba nedläggningsgrepp, som angavs ibesparingspropositionen, är däremot oklokt. Ministern synes alltså ha tagitintryck av argumenten i den socialdemokratiska mofionen. Det vore därförtryggare om utskottet hade uppfattat nyanseringen i detta och fillstyrkt densocialdemokratiska mofionen . Kommunikafionsministerns allmännaformuleringar utan anvisade medel ger ju faktiskt ingenfing konkret. Många,framför allt centerparfisfiska, ledamöter har i de här frågorna ett starkttryck på sig. En röst för det socialdemokratiska förslaget skulle ge störrerealism åt det som ministern anför i allmänna ordalag. i gickut i valrörelsen och krävde en bro över vid . Skallcentern i medverka fill att t. o. m. färjan dras in och ingen brobyggs? Den här voteringen blirspännande! Anslagtill vägväsendet m. m. 48 (); Jag hade inte tänkt gå in i den här debatten, men efter att ha hörtinläggen som rör pengar till T-banebyggen vill jag ändå framföra ett parsynpunkter. Vihar i utskottet varit helt överens om principen att bidrag för byggande avtunnelbanor enligt gällande regler alltjämt skall kunna utgå. Detta ärfastslaget i sista stycket på s. 16 i utskottsbetänkandet. Utskottet förutsättervidare atf därest medel för byggande av tunnelbana Anslagtill vägväsendet m. m. skulleerfordras sådana medel utgår inom ramen för medelsfilldelningen förregionen. Meddenna skrivning har utskottet slagit fast aft def är upp till regionen aft prioriteramedel som filldelats regionen. Några extra pengar skall således inte utgå tilltunnelbana vid fördelning till regionerna. Jagkan också slå fast att landstingspolitiker från ochkommunalpolitiker från har förklarat sig nöjda med utskottetsskrivning. Närdet statsfinansiella läget är kärvt måste givetvis besparingar ske över helalinjen, dvs. även i regioner där stora krav ställs på den kollekfiva trafiken.Därför får vi inte glömma bort att alla regioner över hela landet har storabehov av medelsanvisningar, och även människorna i andra regioner har rätt attställa krav. Vägverkethar, som kommunikationsministern fidigare påtalat här i debatten, rätt atttilldela tunnelbanebyggef i eventuellt erforderiiga medel på5-10 milj. kr. Att så sker har vi i utskottet velat förhindra.Stockholmsregionen skall inte ha förtursrätt till den gemensamma potten - dettagår i så fall ut över övriga landet. Menhar jag fattat kommunikationsministern räft här , kommer regeringen attvid behov anslå extra medel för angelägna investeringar. Ett enigt utskott hargenom sin skrivning klart fastslagit att därest medel för byggande avtunnelbana skulle erfordras sådana medel utgår inom ramen förmedelsfilldelningen för regionen. Jagförutsätter att kommunikationsministern delar utskottefs uppfattning och inteaccepterar någon annan tolkning. fördelning av medel mellanregionerna måste ske ufan hänsynstagande till tunnelbanebyggen i Stockholmsregionen.Några andra lösningar får inte förekomma. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan på samfiiga punkter. 49 (): åberopade ett anförande av mig här i kammaren i går.Jag är glad att också har intresse för de dåligaglesbygdsvägarna. Detär på det här området fråga om svåra avvägningar, men jag anser atf man måstege vägförvaltningarna i glesbygdslänen större anslag, så aft de kan åstadkommaacceptabla vägförhållanden också för de människor som bor bortom de storaallfarvägarna. Också deras produktion har betydelse för det svenska samhället.Därför är det infe mer än rimligt atf också de får rätt till ett vägnät avacceptabel standard - det är ungefär vad jag sade i går. Ett vägnät avacceptabel standard tycker jag inte är någon orimlig begäran. 1reservation 2 i trafikutskottets betänkande nr 16 finner jag att reservanternaföre en ökad komfort på de trafikstarka vägarna vill ha till stånd enupprustning och beläggning av grusvägarna, så att de får en godtagbarframkomlighet. Man vill ha till stånd en omprioritering inom budgetramarna.Vägverket skall också öka medelsfilldelningen till de län somhar högst andel grusvägar öch ge mindre till dem som redan har en hög andelasfalterade vägar. Detsägs vidare att i ett statsfinansiellt läge när vi inte har hur stora resursersom helst måste framkomligheten på glesbygdsvägnätet prioriteras förestandardhöjning på riksvägnätet.