prot · G40926 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:26 1 §Anmälan om kompletteringsval till utskott Anf,1 TALMANNEN; Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i utrikesutskottet under anmält hans ersättare . suppleanti utrikesutskottet () 2 §Justerades protokollet för den 10 innevarande månad. 3§ Svar på fråga 1980/81:71 om åtgärder mot mörkerolyckor Anf, 2 Kommunikationsministern : frågat mig när jag avser att komma med förslag i syfte atl begränsamörkerolyckorna där motorredskap ingår. Regeringenbeslutade om vissa ändringar i fordonskungörelsen när detgäller ulrastning på traktorer och motorredskap. Beslutengäller både lyktorna och en ny speciell skylt för långsamma fordon, s. k.LGF-skylt. Tack vare tänd belysning och skyltar skall dessa fordon ses lättare. Denya utrustningskraven skall uppfyllas av fordon som tas i bruk efter den 1januari 1982. kommer med föreskrifter om vad somskall gälla för de fordon som redan finns. Anf,3 (): Herr talman! Jag vill först tacka för det positiva svaret. När jag väckte den motion som jag åberopade i min fråga till kommunikationsministern, så hade det hänt en kollision mellan en personbil 23 Om vissa färje-och. Orsaken var, som vid många andra tillfällen, all personbilen inlehann identifiera det andra fordonet. Och del på grund av dess låga hastighet,, och dåliga synbarhet. som vi just nu befinner oss i får manalltför ofta läsa i pressen om mörkerolyckor av denna typ. är kravet på molorredskap endast all lykta skallvara länd när väderleksförhållandena så påkallar och vid skymning och gryning. föreslog motorredskapsutredningen införande avLGF-skylt i trafikfrämjande syfte. I irafikutskollets belänkande 1976/77:3, därman f. ö. behandlade bestämmelser om obligatoriskt halvljus för motorfordon,sägs: "Utredningen om varselljus beträffande andra fordonskalegorier pågåralltjämt." avlämnades Nordiska rapportnr 22, där man framhåller att "av traktorer och molorredskap krävs altsynbarheten ökas bakifrån beroende på atl dessa färdas med lägre hastighet änandra fordon". Hinder av teknisk natur för ett sådant krav kan inteföreligga, och eftersom man från lanlbrukarhåll redan är i färd med att påfrivillig väg som ett första steg införa skylten, kan jag inle förslå varförinle delta blivit obligatoriskt redan tidigare i . Det har ju gått sexår sedan motorredskapsutredningen ansåg att LGF-skylten borde införas i vårtland. Det är en liten men, vad jag förslår, effektiv åtgärd föralt nedbringa olycksfallsrisken, eftersom man kan väcka bakomvarandesuppmärksamhet i ett tidigt skede. Prov har visat att denna skyll är möjlig altupptäcka och känna igen på stort avstånd, , bakom fordonet. Och enligt rapporten från Nordiska trafiksäkerhetsrådel uppvisades iMichigan i påtagliga olycksreduceringar när man infördeskyltkrav. Jag kan försäkra kommunikationsministern atl de krav somgäller från kommer att hälsas med stor tillfredsställelse,inle bara av förare av traktorer och motorredskap ulan också av övrigafordonsförare. Jag framför än en gång ett tack för att det äntligen händernågonting på delta område. Och jag hoppas alt trafiksäkerhetsverkel nu handlarsnabbt när del gäller föreskrifterna för de fordon som redan är i trafik. 4§ Svar på frågorna 1980/81:72, 81, 87 och 94 om vissa färje- ochbroförbindelser Anf,4 Kommunikationsministern : i har frågat mig om jag anser detförsvarbart att vidta föreslagen inskränkning i färjedriften vid Bjursundsströmmed tanke på en förhållandevis liten besparing och de stora negativakonsekvenser som blir följden för i första hand befolkningen iLoftaham-marsområdel. har frågat mig om jag är beredd alt ingripaför alt rädda färjetrafiken vid Ulvsundet och poststationen-lanthandeln på ön . MärtaFredrikson har ställt följande fråga fill mig: Avser kommunika- tionsministernspressmeddelande atl skall undersöka om vissa avverkels färjor kan ersättas med bro, atl den beslutadebroförbindelsen mellan och fastlandet, Svanesund-Kolhät-tan, kommer atttidigareläggas? RuneÅngström har frågat mig om del är rikligt alt man genom indragning av vissafärjeleder ödelägger eller försämrar viktiga samfärdsleder inom glesbygden. redovisade i går resultatet av det utredningsuppdrag som regeringen gavvägverket . Av utredningen framgår att verket kan spara12-13 milj. kr. genom färjeindragningar och ytterligare ca 4 milj. kr. per årgenom atl minska nättrafiken vid färjeleder där det finns vägar som äralternafiv till färjeleden. Utredningenär ett första steg i en prövning av färjetrafikens omfattning. får nugå vidare och fördjupa undersökningarna i varje enskilt fall. Var, när och hurbesparingar i verksamheten skall genomföras är det ännu för tidigt atl uttalasig om. Det ankommer på verket all söka finna de lösningar som ger engrundläggande trafikförsörjning till rimliga kostnader. Jaghar bett alt särskilt redovisa vilka möjligheter del finns altersätta färjeleder med en broförbindelse. De färjeleder som ochMärta frågar om kommer enligt flerårsplan för byggande av länsvägaralt ersättas med broförbindelse med byggstart resp. 1988. Del är ännuför fidigl all säga om någon tidigareläggning av dessa eller andra objekt ärmöjlig att genomföra. TillPär vill jag slufligen säga atl postverket som affärsverk skall täckasina kostnader med intäkter och förränta det kapital som staten lagt ned iverksamheten. Därför är det nödvändigt att posten gör avvägningar mellanservice och kostnader. har i princip en positiv inställning till ettsamarbete med glesbygdshandlarna i syfte atl stödja dessa. har ännuinte fattat beslut om postslället i Oaxen. Anf, 5 ARNEANDERSSON i (s): Jag ber atl få tacka kommunikationsministern för svaret, som dockegentligen inte är något svar på min fråga, om del är försvarbart all genomförade tänkta åtgärderna just på det avsnitt som jag har tagit upp. Låtmig bara kort konstalera all - enligt tidningsuppgifter och annat -nu till departementet har redovisat en första undersökning om möjligheterna altbegränsa färjedriflen. Del som jag har angivit i min fråga överensstämmer medde uppgifter som departementet har fått. Anledningen fill att jag ställde fråganom det är försvarbart att vidta de här åtgärderna var atl den tidsplan somföreligger när del gäller byggnadsslarl för broprojektel över Bjursundsström ärfastställd fill 1982. I del avseendet tolkar jag kommunikationsministerns svarpositivt. Kommunikationsministern talar nämligen bara om problemet all nuuttala sig om möjligheter alt tidigarelägga byggstarterna, och han talar inteom risker för senareläggande av byggstarter. Jag noterar med stortillfredsställelse att del inte blir fråga om en sådan diskussion underhand. Jag hoppas att kommunikationsministern vill kommentera den delen av sittsvar ytterligare. Jagvill också än en gång understryka det jag angivit i min fråga, nämligen alt omdet skulle bli aktuellt med en neddragning av jourtjänslen förfärjetrafiken vid Bjursundsström, så kommer delta atl innebära avsevärdakostnader för när det gäller atl klara av servicen ,åtminstone . Den aktuella vägsträckan, väg 874, är nämligensådan att jag föreställer mig att det skulle bli fråga om en betydandekostnadsökning. Sätter man detta i relafion till de besparingar man kan göraoch de säkerhetsrisker som skulle uppstå, anser jag definitivt att eninskränkning av färjedriften vid Bjursundsström är oförsvarlig. Min frågagällde vilken uppfattning kommunikationsministern har på den punkten. Anf, 6 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Mörköoch Oaxen ligger i , men trots detta i ett område med mycketutpräglade glesbygdsproblem. Man har exempelvis fått kännas vid en drastiskbefolkningsminskning . Men harutvecklingen i någon mån vänt till det bättre: avfolkningen har hävts, och enviss befolkningsökning - bl. a. genom inflyttning av barnfamiljer - har kommittill stånd. Områdethar en mycket blygsam samhällelig service. Det finns en färja som förbindernorra delen av med fastlandet och som för dem som bor på den norra delenav ön innebär en förkortning av färdvägen till kommunens centrum med ungefärtvå mil. Det finns en lanthandel på den lilla ön alldeles utanför ,en lanthandel som också är poslstation. Den är den enda butiken i området -till närmaste butik utanför området är det ett par mil eller längre, beroendepå varifrån på ön man åker. Den här lanthandeln är för sin existens beroende avatt också få vara postombud. Dras poslservicen in och ersätts medlantbrevbärare, så måste också lanthandeln läggas ner. Nuhotas färjan av indragning, och poslservicen i lanthandeln likaså. Om dessabåda saker skulle inträffa, skulle det innebära ett väldigt hårt slag mot denhär bygden. Den positiva utveckling som vi har kunnat notera under senare årskulle med all säkerhet brytas, och man skulle komma tillbaka i den tidigaresituationen med avfolkning. Jagvill påstå, herr talman, att också statliga verk måste ta ett socialt ansvar,även om de har en ekonomisk press på sig. Kommunikationsministern påminner isitt svar om att postverket är ett affärsverk som skall läcka sina kostnadermed intäkter och förränta del kapital som staten lagt ned på verksamheten, ochdet är naturligtvis riktigt. Men jag skulle vilja erinra om vadkommunikationsministerns kollega industriministern brukar påpeka, nämligen attaffärsdrivande företag har ett socialt ansvar. Jag förmodar atl de krav viställer på enskilda företag när det gäller atl la detta ansvar måste ställasockså på statliga verk, även om de är affärsdrivande. Detfinns emellertid en öppning i kommunikationsministerns skrivning i svaret närhan talar om den positiva inställning postverket har till ett samarbete medglesbygdshandlarna, och låt oss därför hoppas att denna postverkets inställningfår praktiska konsekvenser. Jag vill emellertid avslutningsvis säga att det ärviktigt all slatrådel inle bara hänvisar till verken i det här sammanhanget.Jag har frågat vilka insatser statsrådet är beredd att göra, och på den fråganhar jag ännu inte fåll något svar. Anf, 7 (): Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret. Kommunikationsministernmenade atl min fråga var för tidigt väckt, och det kan jag ha förståelse för.Men då kommunikationsministern uttalat all skall se om inte vissa avverkets färjor kan ersättas med broar var det helt naturligt att fråganställdes. Broförbindelse mellan öarna och fasflandet är en fråga som hos ossbörjade diskuteras . Det första beslutet attSvanesundsleden skulle byggas fattades 1943. Sedan har behovet av denna brofastslagits i regeringsbeslut två gånger. Varje gång flerårsplanerreviderats har det ständigt ökade behovet påtalats. Men inte förrän i dennuvarande flerårsplanen har 'broföretaget kommit med, atl påbörjas . Kungl.Maj:t gav i sill utslag angående besvär över brobeslutetSvanesund-Kolhättan i stället förtur för . "Enäremellertid den befintUga färjeförbindelsen mellan och Kolhättan, ävenom nyssnämnda förbindelse mellan öarna och fastlandet kommer till stånd,alltjämt torde bliva för den allmänna samfärdseln nödig samt enär kostnadernaför färjförbindelsen och olägenheterna av densamma för trafiken synas böraföranleda dess ersättande med fast broförbindelse, finner Kungl. Maj:t skäl ejgöra ändring i det beslut, varfill beträffande anläggning av bromed tillfartsvägar över sundet mellan och Kolhättan kommit." Ivägförvallningens långtidsplan av sägs under rubrikenRestid bl. a. att restidsförkortningen beräknas till totalt perfordon. Under rubriken sägs all förändringen ienergiförbrukningen skulle motsvara uppvärmningen av 60 småhus. Vidare sägsunder rubriken för kollektivtrafiken: "Genom den nyavägförbindelsen underlättas kollektivtrafik mellan och får förbättringar dels genom bättre framkomlighet mellan ochStenungsund och dels genom bättre framkomlighet över ." Totaltskulle det bli mycket positiva sociala effekter genom att förbindelsenStenungsund-Svanesund förbättras och avståndet fill arbetsplatser minskas. Pågmnd av brobygge och indragning av färjeförbindelsen skulle det sparas olja,motsvarande vad som behövs för uppvärmning av 70 småhus. Allt detta talar ju föratl brobehovel är väl dokumenterat. Om vissa färje-och broförbindelser vidSvanesund var 1973 , och 1979 var kostnaden . Det förflöt många årtionden innan broleden togs med iplaneringen. Redan för årtionden sedan framhöll befolkningen att det frånsamhällsekonomisk synpunkt är försvarbart att bygga en bro. Näringsliv,bofasta, pendlare, berörda kommuner, fritid och turism har behov av bron. Näringslivetpå har starkt påpekat behovet av en förbättring av vägstandarden. Detsäger sig med tillförsikt se fram emot en snar lösning av denna brofråga. Behovet minskar inte i och med att bliråteruppbyggd. Denna återupprättar vad som förlorats. Det var före denna förlustsom behovet av att förverkliga beslut gång på gång påpekades. I börjanav 1970-lalel utförde irafikverket en irafikutredning där den prognoseradetrafiken beräknades som skrämmande i förhållande till trafikledernas kapacitet. Får jag fästa uppmärksamheten på att laleliden vid frågaär första gången och . Anf, 9 (): Den bunt av frågor somkommunikationsministern besvarar nu är ju typiska glesbygdsfrågor. Del är förlitet befolkningsunderlag för alt man skall kunna ha en bro, och därför har manfått nöja sig med färjeförbindelse. Detta är den enda förbindelsen med tätorteneller också är del en mycket lång omväg - fidsödande och dyrbar samt slösaktigfrån energisynpunkt. I min fråga har jag tagit byn vid somexempel. Här vill jag framhålla att byborna har sina brukningsenheler på bådasidor av älven. har man begärt att få en bro. Vidare har man begärtatl få tätare turer för att klara arbetena på ägorna på båda sidor av älven.Rakt över älven, från Råstrand räknat, finns kyrka, pastorsexpedition,distriktssköterska, läkarmottagning och naturligtvis också skola. Det är klartatt ett ingrepp av det här slaget kommer att skada verksamheten i byn på ettmycket förödande sätt. Förlängningen av vägen till tätorten - om färjan dras ineller turer dras in - blir mer än . För skogsbruket - liksom för jordbruket-blir del naturligtvis också svårt att klara av de löpande arbetena. Man måstefärdas till och från arbetsplatser, och man behöver hjälp avskogsvårdsex-perlis vid olika tillfällen. Jag kan inle säga alt del svar vi har fåll ärtillfredsställande. Jag hade hoppals atl kommunikationsministern skulle ha sagtatt glesbygden - där man har dåliga förbindelser - inte skulle drabbasgenom ytterligare försämringar, som det blir om färjetrafiken dras in ellerturerna blir avsevärt ulglesade. En bro över älven vid Råstrand är naturligtvis en gammalönskedröm, och man har kämpat länge för att lösa problemet på del sättet. Menäven om ett beslut skulle fattas och förberedelserna startas, dröjerdet mer än fem årinnan man kan åka över den bron. Del är alltså en lösning som ligger rätt långti framliden. Jag anser all så länge man inte har en bro överVindelälven, går det inle atl göra de föreslagna ingreppen i färjetrafiken. Jagmåste konstatera all vi i helt enkelt inte kan godta ett beslut omall färjelrafiken i det här relaterade fallet försämras på detta sätt. Anf, 10 Kommunikafionsministern : Jag har myckel kort fid på mig, och jag skallfatta mig kort. När jag var finansborgarråd i tyckte jag iblandall del var svårt. Man måste säga nej till många. Jag hade då all förvallapengar- men del var ett intet mot vad det är i riksdag. Kraven här påolika åtgärder, oberoende av hur få som betjänas av dem eller hur dyra de är,är betydligt större än kraven var då jag ändå hade alt vårda finanserna i dethär landets huvudstad. Jag tror atl jag aldrig har varit med om sådanasvårigheter som . Men jag skall göra en generell deklarafion när det gällerdessa färjor. Ingen färja kommer att läggas ned , utan vi skall först takontakt med kommuner och länsstyrelser, och vi skall också se efter om man kanersätta färjorna med broar eller överföra färjorna till enskild drift. Delgäller alltså som ett generellt slåndpunklstagande alt det inle är fråga omnågra brådstörlade beslut, där inte de lokala intressenterna skall få yttrasig. När det gäller att ta ställning till frågan om bron villvi undersöka hur fort del lönar sig atl bygga en bro i förhållande till alldriva färjor. Färjor är ju inte billiga, de kostar tvärtom myckel pengar. Ochom del lönar sig på fem, tio eller skall man naturiigtvis försöka allbygga en bro - om det går alt få fram medel för att bygga den. Det är ju i dessafall kontanter som skall fram, och det är inte alltid så lätt att få fram ettstort kliimpanslag direkt i stället för ett sammanlagt större belopp, utsprittpå ett större antal år. Jag vill säga till att mitt jobb faktisktinte är all, innan postverket eller andra statliga verk fattat beslut, gå inoch säga till dem vad de skall fatta för beslut. Då skulle jag - som jag nästanvarje vecka tvingas säga i den här talarstolen - med rätta bh ställd till svarsav konstilutionsutskotlel. De statliga verken skall fatta sina beslut oberoendeav regeringen. Det är den konstitution själv har beslutat. Om verkensedan fattar beslut, och de besluten överklagas till regeringen - då skall jaggripa in och för regeringen föredra ell förslag till beslut. Men det är rättdumt all begära av mig att jag skall bryta mot egna beslut om hurregeringen skall verka! Om vissa färje-och broförbindelser Anf, 11ARNE i (s): Jag har viss förståelse förkommunikationsministerns bekymmer när det gäller ekonomi, och del tror jag allalla har. Anledningen till att jag har ställt denna fråga är att jagmenar alt en neddragning av jourljänsl och annat avseende färjedriflen vidBjursunds- Om vissa färje-och broförbindelser ström ärså orimlig, atl jag behövde påtala del på ett mycket tidigt stadium, så allansvariga myndigheter skulle vara medvetna om situationen innan man sätter igång en mängd utredningar. I detta avseende kan man vara ytterst tveksam tillom utredningar är behövliga, med tanke på den situation som råder. Sedan är det ju också så alt man lätt generaliserar närman har riket som fält. Man har då svårt att nyansera sina bedömningar frånområde till område. Det är också ett av motiven till att jag har aktualiseratdessa problem. När det sedan gäller omfattningen av trafik och annat ärdet rikfigt att har lämnat en redovisning härför. Men jag tycker detfinns mycket övrigt att önska i dessa avseenden. Vi har ju också en mycketomfattande sommartrafik som glöms bort i de här redovisningarna. Jag vill hävda alt ett brobygge vid Bjursundsström skullevara mycket räntabell. Jag vill påslå att de räntenivåer som har räknats framav kanske kan höjas med några procent, om man tar med en del faktoreri bilden som man normall inle alltid räknar med när man redovisar frånvägverkets sida. Anf, 12 (): Det är möjligt att somfinansborgarråd i inle är den bästa förberedelsen för att hantera dentyp av frågor som vi har att göra med . Jag förstår att det är enomställning när man plötsligt skall ta itu med den typ av utprägladeglesbygdsproblem som det här är fråga om. Men när man nu förflyttar sig frånstadshuset till kanslihuset och får ta itu med dessa glesbygdsproblem, går detinte att göra riktigt samma bedömningar om hur mycket folk som skall betjänasav en viss service för att del skall vara godtagbart. Det går inle att görasamma typ av ekonomiska bedömningar som man kan göra när man sköter finansernai en storstad. Jag hoppas alltså att kommunikationsministern, hanssenaste uttalande till trots, inser att man måste hantera glesbygdsfrågor påett annat sätt. Även en liten grupp människor har rätt att få ett visstservicebehov tillgodosett. Det är inte så all vi har stått här i kammaren ochkrävt några nya insatser. Vad det handlar om är att vi vill slå vakt om de iallmänhet mycket blygsamma möjligheter som finns i olika glesbygder och somverk som sorlerar under f. n. hotar. Jag inser naturligtvis attkommunikationsministern inte kan gå in och föregripa beslut. Däremot kankommunikafionsministern uttala en politisk inriktning och en markering att denhär typen av verksamhet skall bedrivas med ett rimligt ansvarstagande för glesbygdsbefolkningenssituation - om man inte är ute efter alt ytterligare försämra villkoren förbygder som redan har det ganska besvärligt. Anf, 13MÄRTA (): Det är bra att del blir enordentlig genomgång där allt vägs in - kostnader, företagens,kommunernas och trafikanternas.Såväl direkta ekonomiska kostnader som sociala bikostnader bör ingå. Troligenkan man komma fram fill atl brobyggen på ett flertal platser inom länet ärsamhällsekonomiskt riktiga investeringar. Vad beträffar är det många som arbetspendlardärifrån till - sammanlagt har drygt 800 pendlare södemtvarje dag. Om de skall åka över Almön till betyder det tre milsökad körning . Många arbetar i skift, andra har jour och behöver snabbtta sig till . För exempelvis de sex bussturer som går till Orustberäknas en bro spara två limmars lid . Många andra transporter gården vägen. Vi har tidigare aktualiserat en stålbrokonstruktion medtanke på de delbeställningar som skulle kunna göras hos varvs-, verkstads- ochstålindustrin. Känner statsrådet till om sådana broar kan aktualiseras? Om vissa färje-och broförbindelser Anf, 14RUNE (): Jag lackar kommunikationsministern för hanssenaste uttalande, där han sade att alla inskränkningar skulle föregås avsamråd och av en noggrann prövning. Qm man gör en sådan noggrann prövning ärjag övertygad om att t. ex. den färjeförbindelse som jag talar om kommer att fåvara kvar. Jag vet atl vi måste hålla igen och spara på olikaområden, särskilt inom den allmänna förvaltningen i vårt land. Jag är villigatt medverka i sådana åtgärder. Men jag är också väldigt angelägen att betonaatt besparingar inte får drabba de redan fattiga, och de fattigaste bland allafattiga är just glesbygderna i norr då det gäller kommunikationer. Anf, 15 Kommunikationsministern : Jag har inte exakta siffror, ,men jag tror att om inskränkte nättrafiken på denna färja mellanklockan halv ett och halv sex - som föreslagit - skulle det medhänsyn till det antal bilar det gäller vara rimligare att fill varje bilförarebetala . för alt köra den omväg på som del blir i stället för atlla färjan. Till vill jag säga atl vi två gärna kan taen debatt när vi har mera fid än nu om vad vi satsar på glesbygden när detgäller transporter i relation till vad vi satsar på tätorterna. Jag vill somett exempel nämna alt jag vet att vi för alt upprätthålla färjedriflen förbefolkningen på en ö betalar . för varje person som bor där. Del är rikligt alt vi gör detta . Men, ,vi har 50 miljarder i underskott i statsbudgeten - jag tror att till det. Jag erkänner atl finansborgarrådsjobbel i inte ärnågon bra pryo-verksamhet för att bli statsråd i riksdag - skall mantillfredsställa riksdagsledamöterna, finns det bara eU pryojobb som duger: KungMidas. Om vissa färje-och broförbindelser Anf, 16PAR (): Det är klart atl är man finansborgarråd iStockholm, så blir inte allt som man rör vid guld, men helt givet är att mandär arbetar under helt andra ekonomiska villkor och med möjlighet fill heltandra krav på underlag i form av personer som åtnjuter service än om man ärverksam i en glesbygd. Jag noterar tacksamt den inbjudan som har utfärdats. Jagkommer gärna till en debatt på - vi kan fara ditut så länge färjan går,och del hoppas jag den skall göra länge . Men jag ser en fara i ellresonemang där man jämför hur mycket pengar som satsas per person i Stockholmoch hur mycket som satsas i glesbygden. Man har väl något slags baktanke altsatsningen skall vara helt lika. Man måste ju ändå utgå från människornassituafion på olika håll i landet och vad som krävs för att uppnå rimligalevnadsvillkor, annars hamnar man i helt orimliga resultat. Det finns områdendär del är storstäderna som drar de stora kostnaderna i stället för glesbygden.Det måste vi också ta med i resonemanget. 17ARNE i (s): Kommunikationsministerns senaste redovisningav kostnaderna per bil för dem som inte har möjlighet atl få färjetransporl pånallen är en typisk förenkling som vissa politiker ibland kan göra sig skyldigafill.