prot · G409154 · 1980-12-31 00:00:00 — På fullt allvar har jumånga, med den socialdemokratiske partiledaren i spetsen och denmoderate partiledaren som eftersägare, högljutt krävt att vallagenskall ändras för att möjliggöra ett snabbval i strid med de reglersom nu gäller. Man har tydligen bedömt det så att ett snabbval skulle gynna deegna partierna, Lagsfiftningen skulle således ändras så att den bättretillgodosåg parfitaktiska motiv i ett visst givet läge. Att man på sina hålltar så lättvindigt på de regler som i hög grad bestämmer människornas praktiskamöjligheter att delta i valen har varit föga upplyftande att beskåda. är det så att vi ändrar vallagen då och då. Vi hargjort det upprepade gånger. Ambitionen bakom förändringarna i våra valreglerhar varit helt entydig. Strävan har varit att medbevarande av rösthemligheten söka undanröja faktiska hinder för medborgarnasdeltagande i valen. Detta tycker jag är en helt självklar ambifion i endemokrati. 8 protokod 1980/81:153-154 Ändring i vallagen m. m. Ändring i vallagen m. m. är ju medborgarna i val - och inte bara en del av dem -som skall bestämma vilka representanter som skall väljas. Vi kan också- somSven-Erik underströk - säga att vi varit framgångsrika. Det är få länderi världen som kan visa upp ett lika högt valdeltagande som vi. Detta är ettresultat som vi måste slå vakt om. Om vi skall förändra valreglerna, får dettainte gå ut över möjligheterna att delta i valen. Med de regler som vi nu har tar det i realiteten ungefärtvå och en halv månad innan ett extraval kan genomföras efter ett beslut om ettsådant val. Det är möjligt att man genom ökad användning av datateknik ochgenom en bättre kontinuerlig beredskap vad gäller t, ex, valsedlar något kankorta ner . Men det är enligt min mening fullt berättigat att ställafrågan, om det är önskvärt med så särskilt mycket mellan beslut ochval. Vad man tycks glömma bort är att valkampanjen är en mycketviktig del av den demokrafiska processen. Nomineringen av kandidater är ettarbete som inom alla partier går långt ner i medlemskåren. Tanken bakomdetta är att så många som möjligt inte bara skall kunna delta i valen. De skallockså ha en chans att vara med och bestämma vilka kandidater deras partierskall föra fram. Dessutom - och det är det viktigaste - skall medborgarnainför valen ha så goda möjligheter som tänkas kan när det gäller att sätta sigin i och att värdera de sakfrågor som valet i första hand gäller. De skall intehetsas fill valurnorna genom en kort valrörelse av överrumplingskaraktär.Rösthandlingen är en viktig förrättning. Rösterna skall inte slumpas bort i ettuppjagat stämningsläge. Min grundläggande uppfattning är således att det är braatt alla som vill rösta också kan göra det och att det är bra att ett val intekan hetsas fram på kort fid. Om det nu är så att möjligheterna till val på kortare tidskall utredas- vilket jag personligen är mycket tveksam till - så finns detnågra förutsättningar som absolut bör gälla. Effekterna av en förkortning avröstavgivningstiderna måste noga övervägas. Det är således ett utredningsarbetesom inte kan bedrivas i stor hast. Det verkar, av en del inlägg här i kammarenatt döma, som om det gällde för regeringen att "sno samman" enproposition utan utredningsförslag, utan remissbehandling och utan densedvanliga noggrannhet som vi alltid ägnar frågor av detta slag. Detta måsteman protestera mot. Vidare får nya bestämmelser inte leda till att väljare somnu kan rösta berövas denna möjhghet. Ambitionen har ju varit att utsträcka rösträtten rentfaktiskt, inte bara principiellt, och den ambifionen måste vi slå vakt om.Dessutom bör det vara självklart att samma regler skall gälla för ordinarie valoch extraval. Här har flera nyvalsivrare varit uppe och sagt att det välinte är så noga med extraval. Där kan vi väl ha litet speciella regler, så attdet går snabbt att skyffla undan ett sådant val. Det vänder jag mig absolutemot. Skall vi ändra reglerna för röstavgivningen, så skall de gälla i allaval. Ett extra val är ju inte fill sina följder mindre viktigt än ett ordinarieval. Jag förmin del anser, efter att ha lyssnat till den - skulle jag vilja säga - lättsinnigadebatt som har förts i frågan, att man, om nu en utredning skall göras, bordeöverväga om vissa delar av vallagen bör ges grundlagsskydd, så att vi slipperen möts/ärande diskussion om en liknande situation skulle uppkomma en gångfill. Flerahar varit uppe och talat för snabbval och för nyval, ochsocialdemokraterna över huvud taget är ju numera väldigt intresserade -det kanman säga att de har varit alltsedan 1976 - av extraval. hörde man intemycket om detta. Socialdemokrafiska minoritetsregeringar satt period efterperiod utan att bekymra sig om hur det stod fill med Sifo-mätningarna. Sedannågra veckor har man inom moderata samlingspartiet visat sig vara lika frälstför nyval. skall det gå snabbt undan med val enligt moderatasamlingspartiet, vars representanter suttit med i utredningar i dessa frågorutan att ha försökt sig på den tanken fidigare. Kan man möjhgen dra denslutsatsen att dessa båda parfier har gripits av Sifo-berusning? Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan på samtligapunkter. Ändringi vallagen m. m. AnL113 () replik: Jag är faktiskt både förbluffad och besviken. Jag trodde att man ikonstitutionsutskottet kanske mer än i något annat utskott här i riksdagenvalde sina ord. Men när jag nu tagit del av ordförandens inlägg här måste jagsäga, att jag verkligen har fått ändra min uppfattning. Han talar om snabbvaloch menar att man från moderata samlingsparfiet vill liksom skyffla undanfrågorna, eftersom det här skulle gälla att utnyttja en från vår synpunkttillfälligt fördelaktig politisk situation. Vad är detta för nonsens, herrFiskesjö? Vadvi har sagt från moderata samlingspartiet är att vallagen snabbt skall sesöver, eftersom det som har inträffat visar att det med nuvarande regler ärför från det att det inträffar en krissituation, exempelvis en sådansom den vi nu har haft, och till dess att vi kan genomföra ett extraval. Det ärinte fråga om - och det underströk jag här tidigare bl, a, för ordföranden ivallagskommittén - att hindra någon människa från att utnyttja sin rösträtt,utan det gäller att försöka åstadkomma tekniskt så goda lösningar att vi kangenomföra extraval tidigare och snabbare än vad som är möjligt. Tillåt mig till ställa frågan, om viinte kan försöka vara eniga om att vi alla - oavsett om det gäller extravaleller inte - strävar efter att samfiiga människor som har rösträtt också skallfå tillfälle att få utnyttja den. AnL 114 (vpk) replik: bestrider mitt påstående att alltför små valkretsarmotverkar en allsidig representation. Men det är väl ett faktum att det, om manhar små valkretsar där kanske flera av partierna erövrar ett ä två mandat, intekan bli en allsidig representation. Vi vet av erfarenhet att det ofta är denkvinnliga representafionen som därvid trängs fillbaka. Nr 154 valkretshar dessutom också ett begränsat antal utjämningsmandat. Måndaeen den därförinte hoppas på att utjämningsmandaten skall kunna korrigera vad som 1 iuni 1981 inte uppnås med de fasta valkretsmandaten, Jagvidhåller mot denna bakgrund min uppfattning att man, om man skall Ändrinsi vallaeen ''°''i bryta ned valkretsarna, måste vara observantpå att man inte får för m. m. små valkretsar, sommotverkar en allsidig representation. Ocksåen rad andra saker bör beaktas. Den administrativa organisationen kan intebrytas ned hur som helst. Inte heller kan de näringspolitiska sambanden brytasupp hur som helst. Jag har ingen anledning att granska för för att se om den håller måttet. Det får vi återkommatill i ett annat sammanhang. har nämligen faktisktsjälv undertecknat utskottets avstyrkan av hans egen motion, AnL115 () replik: Till vill jag bara säga att vi inom den grupp som stårbakom det särskilda yttrandet resonerar så, att det är ganska meningslöst attförsöka driva denna fråga i en reservation, när det inte gick att få en bredareenighet bakom förslaget, NilsBerndtson säger att vi får diskutera denna fråga . Som jagpåpekade i mitt första anförande har det tåget nog gått, ' varförvånad av olika skäl. Jag sade dock precis vad jag tycker och ungefär vad deflesta människor tänker om den situafion som har uppkommit. Självfallet blevdet plötsligt ett moderat intresse att det skulle gå snabbt att genomföra ettnyval. Det är väl inget att hymla om, , Detta nyvaknade intresseuppstod exakt i samband med att ni behagade lämna regeringen, av skäl som jagännu icke har genomskådat -även om jag har teorier om varför det blev så somskedde. Förmig är det viktiga att vår vallagstiftning, oavsett om den meddelats i form avvallag eller i form av grundlag, skall vara så utformad att folket inte gårtill val efter en kort, hetsig och intensiv valkampanj i några frågor, somkanske appellerar till en rad dunkla känslor. Denna lagstiftning är till intebara för det läge som råder utan för alla möjliga lägen, Ett val skallföregås av möjligheter till lugna och sansade resonemang och till en modifieradoch väldokumenterad upplysning till de människor som skall välja. Det är alltsåen viktig principiell synpunkt som jag har argumenterat för här. Jag vägrar attse på denna fråga genom de taktiska glasögon som socialdemokrater och moderaterhar tagit på sig, AnL116 () replik; Herr talman! Det som förvånade mig var justatt sade vad han tyckte. Med tanke på vad han tyckte, borde haninte ha sagt det. AnL 117 (): Låt mig börja med valkretsindelningen i , Jag haringalunda hoppat av någon ståndpunkt, måste väl ändå, efterlångvariga trätor, veta var jag har stått i denna fråga. Inte heller detskånska partidistriktet har förklarat att det har känt behov av någraförändringar. Partidistriktet har endast sagt, att om en valkretsindelningskall genomföras av andra skäl, godtar man det förslag som har lagts fram somden tekniskt bästa lösning man har sett. Det är en något annorlundabeskrivning än den gav, Närdet sedan gäller extravalen vill jag gärna, efter deanföranden som har hållits av företrädare för regeringsparfierna, och dåsärskilt efter inlägg, ställa frågan; Hur tänkerjusfifieministern handlägga detta ärende i fortsättningen? Jag vet att han ärpersonligt intresserad av att det kommer till stånd en utredning. För min delhoppas jag att denna utredning snabbt kan börja arbeta och att regeringen ibörjan av höstterminen kan lägga fram förslag till regler för extraval, somsäkert många anser bör kunna anordnas. Vi behöver således en vallagstiftningsom gör det möjligt att praktisera vad grundlagen föreskriver och germöjligheter till. Frågan till justitieministern är så mycket mer berättigad somföreträdarna för regeringspartierna i dagens debatt knappast har visat någonstörre ambition att få till stånd någon lagstiftning på detta område. De harsnarare varit intresserade av att ingenting händer. Det har talats om att dessa extraval skulle gå till hursom helst. Ånej, vi skall inte äventyra rättssäkerheten eller beröva någonrösträtten. Men det finns inom ramen för rättssäkerheten och de nuvaranderösträttsbestämmelserna möjlighet att snabbt genomföra ett extraval, I mitthuvudanförande belyste jag detta. förde in en del andra element. Han sadeatt de flesta människorna hade samma uppfattning som han. Är det som harvisat detta? - Det var själv som förde in i debatten. HarSifo avslöjat att uppslutningen kring , som vi vet har ungefärsamma uppfattning som Berfil Fiskesjö, har blivit jättelikt stor? Det är dentolkning man måste göra, om det skall vara något förnuft i det som BertilFiskesjö här har uttryckt, lät sedan förstå att man undersocialdemokratins regeringstid skulle ha utlyst nyval på grundval av Sifosiffror,Jag kan inte ens erinra mig att de som då befann sig i opposition begärdeextraval. Skulle då regeringen ha gjort detta? Det är möjligt att den skulle hagjort det, om det hade funnits andra bestämmelser, som inte hade medfört att viså snabbt behövde ha val på nytt. Jag vill avsluta med att säga att man kan se denna fråga iett visst perspekfiv. Hur man än vrider och vänder, kommer man inte ifrån attdet i ett folkstyre är folkets vilja uttryckt i val som är utgångspunkten förbåde riksdag och regering. Uppstår det regeringskriser eller storaförändringar, är det naturliga att gå till folket och låta det i val avgörafrågorna. Men då måste man också skapa förutsättningar för detta i vallagarna.Det är anledningen Ändring i vallagen m. m. Ändringi vallagen m. m. tillatt vi har krävt att vi nu skall få nya bestämmelser som gör det möjligt attordna extraval, AnL118 () rephk; Det är fakfiskt så, , att vi har möjlighet att anordnaextra val. Reglerna finns angivna i vår författning, och om det skulle visa signödvändigt eller en sådan situation skulle framtvingas kan vi alltså anordnaett extra val. Men reglerna är så utformade att vi har gjort det möjligt för deflesta människor, oavsett om de seglar på haven eller bor högst uppe påfjällen, att rösta i val. Det tycker jag är viktigt - i en demokrati skall denfaktiska rösträtten vara så utsträckt som möjligt, och det får vi inte sumpa. Menenligt dessa bestämmelser tar det litet tid innan ett val kan anordnas efterdet att beslut har fattats. Jag har sagt, och det är det som upprör allamoderater och socialdemokrater så förfärligt, att det är bra att det skall gåen viss fid innan valet äger rum. Jag har sagt det på grundval av min högauppfattning om valhandlingen som sådan. Det skall inte vara något som hetsasfram, som pressas fram eller som arrangeras på grundval av en uppjagadstämning. Ett val skall kunna genomföras i någorlunda lugn och ro och getillfälle till en utförlig argumentering från olika meningsriktningar för attmedborgarna skall få saklig upplysning om vad valet gäller. Jag tycker alltsåatt mellan beslut och val i och för sig inte är någonfing attsträva efter ur principiell synpunkt. Den uppfattningen råkar jag ha, och jagtycker den är välgrundad - sedan får detta jaga upp ochPer-Olof hur mycket som helst. AnL 119 JusfitieministernCARL AXEL ; Bestämmelser i vallag är, som det har framhållits från flera håll här idebatten, mycket viktiga. Det understryks av att de i grundlagen ges ettspeciellt skydd. När det gäller krig och krigsfara får de samma skydd somgrundlag. Jag tyckte därför att det var viktigt att efter den debatt som fördesunder regeringskrisen här understryka att man skulle vara varsam om vallagenoch inte ändra den i en uppjagad situafion och i ett speciellt politiskt läge. Menden debatt som fördes under regeringskrisen gav också en del uppslag ochperspektiv. Jag tänker därför föreslå regeringen att ta upp den här frågan föratt få fill stånd en utredning som skall pröva möjligheterna att förkorta tidenför extra val. Jagkan nämna att jag med dagens post till de politiska parfierna har låtitöversända ett första utkast till direktiv till vallagskommittén, som skall göraen sådan utredning. Menjag vill gärna understryka en sak. Det är att vi måste värna om allas rätt attdelta i ett extra val. Det får alltså inte bli fråga om något slags andraklassens val. De reaktioner vi redan har märkt från utiandssvenskarna gerbelägg för hur känslig denna fråga är. För mig är det en självklarhet att allasom deltar i de ordinarie valen också skall ha möjlighet att delta i de extra valen, Vad det är fråga om att utreda är om man genomtekniska åtgärder kan åstadkomma vissa förkortningar, och det har förts framuppslag som jag tycker är värda att pröva i detta hänseende. Jag tycker också att ett sådant förslag som kommittén kankomma att lägga fram skall remissbehandlas i vanlig ordning innan frågan prövasav , och då i en avspänd och öppen atmosfär under normalaförhållanden. Ändring i vallagen m. m. Ant.120 (); Efter justitieministerns anförande står det klart att detblir en utredning, och då har jag endast att uttrycka min förhoppning om attdenna utredning kan arbeta snabbt och att regeringen på grundval av den ochefter sedvanlig remissomgång kan lägga fram ett förslag för höstriksdagen, såatt vi kan ta ställning till det, AnL 121 HÄDAR (); Jag skall inte förlänga debatten med mångasekunder. Låt mig bara säga som min personliga mening, att jag anser det varaen defekt i det svenska valsystemet att inte nyval inleder en ny mandatperiod.Det gör det i alla andra parlamentariska demokratier, och det är synd att detinte gör det i den svenska. Mom. 4 (registrering av partibeteckning) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 16 förutskottets hemstäHan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmofionerna 1515 av m, fl, och 2145 av m, fl, imotsvarande del. Mom. 5 (besparingar i statens och kommunernas utgifter förvalen) Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 30 för reservafionen avTorkel och , Mom. 8 b (valsystemet vid kommunfullmäktigval) Utskottetshemställan bifölls med 276 röster mot 16 för mofion 2145 av m, fl,i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls, 2 § På förslag av tredje vice talmannen beslöt kammarenatt uppskjuta behandlingen av på föredragningslistan återstående två gångerbordlagda ärenden fiH morgondagens sammanträde. Om avgifterna för vapenlicenser för vapensamlare 3 §Svar på fråga 1980/81:417 om avgifterna för vapenlicenser för vapensamlare AnL 122 Justitieministern ; har, med hänvisning till att denya avgifterna för vapenlicenser skapar stora problem för vapensamlare, frågatmig om jag är beredd att verka för att gällande regler tillämpas så att de inteblir ett hinder för vapensamlande som hobby. Expeditionsavgiften för ett tillstånd att inneha vapen iallmänhet höjdes från , till , medverkan fr, o, m. den 1 januari1981, Närdet gäller vissa vapen eller vapendelar, t, ex, obrukbara vapen, äravgiften dock väsentligt lägre, . Som framhölls besparingsproposition (prop,1980/81:20 bil, 1 s, 4) var skälet till höjningen att införa en ordning som innebär att staten i större utsträckning äntidigare gottgörs för sina kostnader för ärendehantering och registerhållning ifråga om vapen. Vapenärendena utgör en grupp av polismyndighetsärenden somtillhör de största och mest arbetskrävande inom polisväsendet. Det är särskiltför de lokala polismyndigheterna - vilka bl, a, prövar ärenden om tillstånd ochåterkallelse och för register över tillståndspliktiga vapen - som hanteringenav vapenärenden innebär en betydande arbetsbelastning, F, n, beräknas dennaarbetsbelastning motsvara ca 170 årsarbetskrafter. Kostnaderna är avstorleksordningen 25-30 milj, kr, . Någon ersättning från enskilda förden förhållandevis omfattande service som hanteringen av vapenärendena innebärutgår inte utöver de expeditionsavgifter som tas ut för självatillståndsbevisen. Vapensamlare koncenterar sig ju ofta på äldre vapen. Närett vapen är tillverkat är det inte tillståndspliktigt enligtvapenlagstiftningen, och någon expeditionsavgift utgår då inte heller. Jag harför avsikt att föreslå regeringen att i en proposition till riksdagenlägga fram förslag om att i princip ändra åldersgränsen för tillståndsfrihetbeträffande äldre vapen . Genomförs förslaget innebär detnaturligtvis en fördel för den som har vapensamlande som hobby. Dessutom är detju som jag nämnde så, ätten lägre avgift tas ut för obrukbara vapen. Attdäremot införa en generell lättnad i avgiftshänseende för vapensamlare skulleenligt min mening strida mot de principer som lades fast ibesparingspropositionen. AnL 123PÄR (); Jag ber att få tacka justitieministern försvaret på min fråga. Det är inget tvivel om att de relativt högavapenlincensavgifter som vi har just nu faktiskt vållar problem för samlarna.Detta hänger samman med att en av poängerna med att samla vapen är att mansedan byter vapnen med varandra. Det gör att det bland samlare alltid sker enomsättning av vapen, vilket skiljer deras situation från t. ex. en jägares, somskaffar sig en god bössa och sedan använder den - kanske - och barabehöver betala en För envapensamlare kan det bli fråga om rätt stora belopp genom den omsättning somsker. Nufinns det ju en regel som säger att för obrukbara vapen gäller den lägreavgiften, . Men här har det uppstått ganska betydande tolkningsproblem.Vad är egentligen ett "obrukbart" vapen? Det finns vapen som i ochför sig skulle vara fullt brukbara, men man kan t. ex. inte få tag påammunifion fill dem. Skall ett sådant vapen anses vara brukbart ellerobrukbart? Därom tvistar nu de lärde, och polisen är ganska osäker på hurfrågan om sådana vapen skall hanteras. Det finns en lång rad gränsdragningsfrågor. Enfråga som man då kan ställa är: Skulle det inte vara vettigt att ha en licenssom inte ger tillstånd att använda vapnet, vilket därför belades med den lägrelicensavgiften? Det skulle väsenfligt underlätta situationen för vapensamlare, 1860-årsgränsen,som nämns i frågesvaret, har också vållat många tolkningsproblem. Det var inteså att man började tillverka helt nya vapentyper . Det är inte heller såatt alla vapen är på något sätt datumstämplade. Ofta vet man inte om ett vapenär tillverkat före eller efter 1860. Det kan i varje fall vara så att idenfiskavapen kan vara tillverkade både 1859 och 1861. Då uppstår alltså den konsfigasituationen att av två precis likadana vapen är ett licenspliktigt och ettinte. Det här skulle man kunna lösa genom något slags generell hantering avvapensamlarna. Jag tycker att det är bra att man flyttar den här gränsen till1890, såsom justitieministern föreslår. Men frågan är om man inte i ställetborde inrikta ett system dels på sättet för användning av vapnet, dels kanskeockså på vapentyp, där man alltså väljer ut en del föråldrade vapentyper ochsäger att de inte är licenspliktiga, medan mer moderna vapentyper ärlicenspliktiga. Då skulle man få en betydHgt smidigare och enklare hantering äni dag och slippa en mängd tolkningsproblem. Omavgifterna för vapenlicenser för vapensamlare Jag vill bara som kommentar till vadPär sade tillägga att man har möjlighet att plugga ett vapen och dåbetraktas det som obrukbart. Då får man också betala den lägre avgiften. AnL 125 (): Det är naturligtvis viktigt att den möjligheten finns, menvapensamlarna har också sina känsloskäl. Att plugga ett vapen upplever en delsom att man förstör det vapnet. Det finns alltså rent emotionella hinder motdetta. Även om kanske varken justitieministern eller jag riktigt förstår detskälet, är det en realitet för många vapensamlare. Det får vi alltså räkna med. Jagskulle vilja hemställa att justifieministern och infördet aktuella propositionsarbetet funderar litet över möjligheterna att t. ex.ha en lägre licensavgift för en licens som inte ger tillstånd att användavapnet. För vapensamlare är det inte av intresse att ha t. ex. en jaktlicens. Om tidpunkten för regeringsförslag beträffandemultinationella företag Man får ensamlarlicens, och man får inte använda vapnet. Då är det också rimligt att manfår en lägre avgift. Jag skulle också vilja hemställa att man inför det härpropositionsarbetet funderar över att ha ett system där man gör vissaföråldrade vapentyper generellt befriade från Hcensplikt och att man inte baralåser sig vid en åldersgräns som visar sig vara väldigt svår att hantera ipraktiken. 4 § Svar på fråga 1980/81:418 om tidpunkten förregeringsförslag beträffande multinationella företag AnL 126 Justitieministern : har frågat mig när ettregeringsförslag kan förväntas beträffande multinationella företag. Som framhåller finns det ett utredningsförslagsom behandlar frågan om särskilda regler för multinationella företag i vårtland, nämligen det s, k, Eckerbergska betänkandet (SOU 1978:73) Kontroll avutländsk företagsetablering i m, m. Betänkandet avlämnades , Det innehöll ingethuvudförslag, I stället presenterade utredningen tre olika förslag tilllösning av frågan om en ny kontrollagstiftning. Remissutfallet var till storadelar negativt. Frågan om utformningen av en nykontrollagsfiftning bereds L n, i regeringskanshet. Arbetet är inriktat på attett förslag skall föreligga under nästa . AnL 127PÄR ():