prot · G409126 · 1980-12-31 00:00:00 — Under den demokratisktvalde presidenten tid beviljades inte några lån från Världsbanksgruppen,men sedan den militära förbrytarligan med Pinochei i spetsen skjutit sig tillmakten erhöll stora lån och krediter. Det andra exemplet gäller ,där Världsbanksgruppen under den progressive regim ställde krav somdirekt kom att påverka valutgången i negativ riktning för de breda massorna.Det var krav på devalvering och krav på en inriktning av ekonomin till fördelför de amerikanska storbolagen men till nackdel för folket. Världsbanksgruppen spelar alltså en mycket aktiv, enmycket politisk roll i - en mycket imperialistisk roll. Och dettabidrar till utan att egentligen kunna påverka Världsbanksgruppens politik.Vi efterlyser i vår motion en redogörelse från utskottets sida förländerinriktning och liknande, men den lyser fortfarande med sin frånvaro. Det är alltså att notera att som sig solidarisk med de förtryckta folkens kamp i , i Chileoch i stöder vi dem som förtrycker. Därmed bidrar vi aktivt tillfolkmorden i de länderna. Därför kräver vpk ett utträde ur Världsbanksgruppen.Med det, fru talman, vill jag instämma i yrkandet om bifall till motion 1210.Ett bifall till den motionen vore en akt av solidaritet med många länder, inteminst i . Därmedkommer jag in på den andra delen av vad jag skulle beröra. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. nämligenvänsterpartiet kommunisternas krav beträffande främst , ochEl . Stora förändringar har inträffat i flera av demellanamerikanska staterna . I ledde det folkliga motståndet motSomozaregimen till en seger för sandinisterna och ett störtande av diktaturen.Detta kunde ske tack vare det mycket breda stöd som sandinisterna fick. Menpriset, fru talman, blev högt - såväl i människoliv som i materiellförstörelse. Trots detta har regeringen i lyckats genomföra enalfabetiseringskampanj, som vunnit internationellt erkännande. Man har lyckatssänka barnadödligheten, och man har lyckats höja levnadsstandarden för storagrupper av de fattigaste. Vianser att förtjänar allt stöd, inte minstnu sedan dragit tillbaka sitt stöd, därför att regimen i försökerföra en självständig och progressiv politik. Utskottet framhåller visserligenatt behöver ett omfattande internationellt stöd för sina ansträngningaratt uppnå ekonomiskt oberoende och social rättvisa. Men avstyrker deborgerliga partierna våra och socialdemokraternas krav på ökat bistånd. Manökar biståndet till ett korrumperat land som , men är inte beredd attytterligare stärka de demokratiska krafterna i . Vår motion är tillgodosedd i densocialdemokratiska reservationen nr 11, som jag alltså yrkar bifall till. Kampen i har inspirerat och stärkt motståndet igrannländer som och , bägge styrda av korrumperademilitärregimer. Jag skall inte närmare ta upp situationen i dessa länder. Vihar kommunisternas sida vid upprepade tillfällen påtalatnödvändigheten av solidaritet med människorna i dessa länder, människor somdagligen och stundligen utsätts för en terror som saknar motstycke, en terrorsom understöds av de imperialistiska krafterna med i spetsen. Vi har i vårmotion också här krävt ett ökat stöd till de demokratiska krafterna. Om inteannat så borde de rapporter som kommissionen för de mänskliga rättigheternapublicerat stämma till eftertanke. Slutligen, fru talman, några ord om ytterligare envpk-motion, nr 1093. Vi erinrar i den om att det internationella handikappåretär en världsomspännande angelägenhet. Handikappade i lever i enfruktansvärt svår misär. Handikappen uppstår där ofta på grund av brister ihygien, på grund av näringsbrist och på grund av miljöförstöring. Enbart förIndien beräknar man att det föds 20 000 blinda barn, därför attmödrarna under graviditeten lidit brist på A-vitamin. Världshälsoorganisationenberäknar att antalet handikappade i tredje världen uppgår till minst 300miljoner människor. Förmodligen är den uppskattningen i underkant, men den gerändå en antydan om problemets storlek. instämmer utskottet i stort sett i vår bedömning ochframhåller att UD och biståndsorganen bör ge handikappfrågorna en högprioritet. Förhoppningsvis gäller detta inte bara under utan ären prioritering som måste fortsätta. fru talman, inget särskiltyrkande på den punktenutan förutsätter att dessa frågor kommer att följas uppmärksamt också ifortsättningen. Punkt 2 (anslagsutveckling, planeringsramar m, m.) Utskottets hemställan bifölls med 305 röster mot 18 för utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 1210 avLars m. fl. i motsvarande del. Mom. 3 (påfyllnaden av Internationella utvecklingsfonden//, m. Utskottets hemställan bifölls med 305 röster mot 18 förmotion 1210 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 7 (FN:s fond för kontroll avberoendeframkallande medel //) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 160 förreservation 1 av m. fl. 8 (övriga multilaterala bidrag) Utskottets hemställan bifölls med 305 röster mot 18 förmotion 1210 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 1 a (riktlinjer för den svenska biståndspolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot160 för reservation 2 av m. fl. Mom. 1 b (parlamentarisk utredning av u-landspolitiken)Utskottets hemställan bifölls med 305 röster mot 18 för motion 1210 av LarsWerner m, fl. i motsvarande del. Mom. 7/(bundet bistånd) Utskottets hemställan bifölls med 305 röster mot 18 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 1210 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 a (landram för ) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 160 förreservation 3 av m. fl. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Mom. 2 b(landram för ) 1 en förberedande votering biträddes reservation 4 avGertrud m. fl. med 153 röster mot 18 för motion 1210 av . i motsvarande del. 151 ledamöter avstod från att rösta. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 162röster mot 160 för reservation 4 av m. fl. Mom. 2 c (landramar m. m. förEtiopien, , , , , , Sri Länka och ) Utskottets hemställan bifölls med 305 röster mot 18 förmotion 1210 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 d (landram för ) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 160 förreservation 5 av m. fl. Mom. 2 e (landram för ) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 160 förreservation 6 av m. fl. Mom. 2 f (landram för ) I en förberedande votering biträddes reservation 7 avGertrud m. fl. med 154 röster mot 18 för motion 1210 av . i motsvarande del. 151 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 162röster mot 160 för reservation 7 av m. fl. Mom. (landram för ) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 160 förreservation 8 av m. fl. Mom. 2 h (landram för ) I en förberedande votering biträddes reservation 9 avGertrud m. fl. med 159 röster mot 18 för motion 1210 av . i motsvarande del. 145 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 162röster mot 160 för reservation 9 av m. fl. Mom. 2 i (som programland) Utskottets hemställan bifölls med 305 röster mot 18 förmotion 1210 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 j (biståndssamarbete medDemokratiska ) Utskottets hemställan bifölls med 305 röster mot 18 förmotion 1210 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 k(humanitärt bistånd till ) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 160 förreservation 10 av m. fl. Mom. 2 I(medelsram för ) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 160 förreservation 11 av m. fl. Mom. 2 n (medelsram för )Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 160 för reservation 12 avGertrud m. fl. Mom. 3 a (befrielserörelser och flyktingar m. m. i södraAfrika) I enförberedande votering biträddes reservation 13 av m. fl. med156 röster mot 18 för motion 1210 av m, fl. 150 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 162 röster mot 161 för reservation13 av m. fl. Mom. 3 b (medelsram för regionala insatser) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 161 förreservation 14 av m. fl. Mom. 4 a (katastrofbistånd till ) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 161 förreservation 15 av m. fl. Mom. 4 b (bistånd till POLISARIO) Utskottets hemställan bifölls med 305 röster mot 19 förmotion 200 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 4 d (katastrofbistånd till Demokratiska republikenÖsttimor) Utskottets hemställan bifölls med 306 röster mot 18 för motion 913 avLars m. fl. i motsvarande del. Mom. 4/(katastrofbistånd till ) Utskottets hemställan bifölls med 306 röster mot 18 förmotion 201 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 4 h (bistånd till ) Utskottets hemställan bifölls med 306 röster mot 18 förmotion 1210 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 4 i (bistånd fill PLO) Utskottets hemställan bifölls med 306 röster mot 18 förmotion 914 av m. fl. i motsvarande del. Internationellt utvecklingssamarbete rn. Mom. 4i(bistånd till befrielserörelsen i ) Utskottets hemställan bifölls med 306 röster mot 18 förmotion 1210 av m. fl. i motsvarande del. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Mom. 5 a (särskilda miljö- och markvårdsinsatser) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 161 förreservation 16 av m. fl. Mom. 5 b (medelsramen för särskilda program) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 160 förreservation 17 av m, fl. Mom. (bredare samarbete med ) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 161 förreservation 18 av m, fl. Mom. 5 II (medéisram m. m, för förmånliga krediter) Vid votering genom rösträkning avgavs 161 röster förutskottets hemställan och 161 röster för reservation 19 av . Kammaren beslöt med 162 röster att mom. 5 h skulle avgörasomedelbart genom lottning. 161 röster avgavs för att punkterna 4 och 5 skulleåterförvisas till utskottet. Sedan förste vice talmannen lagt ned en ja-sedel och ennej-sedel i rösturnan drog () nej-sedeln. Kammaren hade alltsåfattat beslut i enlighet med nej-propositionen och bifallit reservation 19 avGertrud m. fl. Mom. 5 i (särskilt anslag för u-landspolitiska ändamål)Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 161 för reservation 20 avGertrud m, fl. Punkts (medelsram för enskilda organisationersu-landsinformation) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 161 förreservation 22 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 1980/81:21om artikel 46 i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (prop, 1980/81:96) 1980/81:22 om en gemensam fond för råvaror(prop. 1980/81:115) 1980/81:23 om utbildning för uppdrag i u-land m. m, (prop,1980/81:117) Vad utskottet hemställt bifölls. 9 §Anslag till utbildning för tekniska m. fl. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /81:23 om anslag till utbildning för tekniska yrken ochutbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken (prop.1980/81:100). 43 FÖRSTE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför punkterna 1 och 2. Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställasbeträffande båda punkterna i betänkandet. Anslag till utbildning för tekniska m. fl. 44LENNART (): Till utbildningsutskottets betänkande1980/81:23 är fogade sex socialdemokratiska reservationer. Jag vill någotmotivera reservationerna 1, 2, 3 och 5. I den socialdemokratiska motionen 973 har framförtstankar, synpunkter och förslag i fråga om omfattningen och behovet avutbildning inom vissa områden. Vi vill därvid framhålla att en god kunskap ochkompetens för kvalificerade arbetsuppgifter hos många människor med en godspridning över hela landet utgör en grundläggande förutsättning för bådeekonomisk, industriell och social utveckling. Det är därför angeläget attupprätthålla en hög dimensionering och en god geografisk spridning av den högreutbildningen inom olika sektorer. I reservation nr 1 har vi yrkat att en allmänutbildningslinje om 60 poäng, benämnd textil- och konfektionsindustrilinjen,med 20 antagningsplatser skall förläggas till högskolan i . Vi vill betonaatt vi anser det vara ytterst viktigt att denna utbildning kommer till stånd.Från UHÄ:s sida har man föreslagit att utbildningen skall komma till stånd.Föredraganden berör över huvud taget inte denna framställning i budgeten. Dettaär enligt vår mening verkligen svårförståeligt, då även tekodelegationen iskrivelse har framhållit att det behövs utbildad arbetskraft inom det områdedär tekoindustrin fortfarande försöker leva vidare. Vi anser att en utbildningav just detta slag verkligen är nödvändig för att man skall kunna utvecklanäringslivet på ett mera tekniskt sätt. Vi anser vidare att ett viktigt målförutbildningen inom de yrkestekniska linjerna är att tillvarata de studerandespraktiska erfarenheter från yrkeslivet och att ge dem ett vidgat teoretisktkunnande inom deras speciella yrkesområde. Det är enligt vår uppfattning bådeviktigt och nödvändigt att ge denna näringsgren ett tillskott av yrkesutbildadekrafter. Det är verkligen motiverat att erbjuda denna utbildning, och det börgöras . Jag yrkar därför bifall till reservation nr 1. Reservationerna 2 och 3 berör datateknik och utbildninginom detta område. Datortekniken och dess tillämpningar är ett av de mestexpanderande teknikområdena i dagens samhälle. Förutom den traditionellaanvändningen av datorer som hjälpmedel vid stora beräkningar och som instrumentför hantering av stora datamängder kommer datorer att spela enalltmer betydelsefull roll som hjälpmedel vid konstruktion och Nr 126 tillverkning av industriprodukter. Vidare kommer de i snabbt ökad j . omfattning att behöva nyttjas somkomponenter i olika produkter. -in 1 inoi man skall kunna bibehålla och Ökaden svenska industrins konkurrenskraft är det nödvändigt att tillvarata de möjligheter som utvecklingen inom , .,, ,, ., j mikroelektroniken erbjuder. /.. , . , De svenska utbildningsresursernainom det datatekniska området är f. n. /., , klart otillräckliga. Det råder brist på ingenjörer med avancerade Likaså är omfattningen av den datatekniska forskningeninom det svenska högskoleväsendet mycket ringa jämförd med deforsknings- och utvecklingsresurser som universiteten i en del andra Ännu mörkare blir bilden om jämförelse sker med de storamultinationella företagen inom dataområdet. I fråga om datateknisk utbildning på högskoleområdet kanbehov av tre slag identifieras, och för att täcka dessa behov krävs insatser avolika slag. För det första är det oundgängligt att genast ökakapaciteten för utbildning av ingenjörer med huvudinriktning mot datateknik föratt man på så sätt skall kunna söka avhjälpa bristen på personer med kompetensatt konstruera och bygga upp datorer och datorsystem. För det andra krävs snara insatser i syfte att inom andraingenjörsutbildningar ge sådana kunskaper i datateknik att ingenjörerna i sinyrkesverksamhet förmår utnyttja de möjligheter som datorerna erbjuder. För det tredje måste en kraftig utbyggnad ske av fort- ochvidareutbildningen inom det datatekniska området, så att de nu yrkesverksammamed äldre utbildning snabbt kan få insikter i den nya tekniken. Vi anser det mycket angeläget att denna utbildning utökas.Vi vet även att det finns möjligheter till detta inom de av oss föreslagnaramarna, och i enlighet med UHÄ:s förslag föreslår vi därför i reservation nr 2en utökad utbildning i med 30 platser samt att en utbildning med 60platser skall anordnas vid i - detta med anledning av detstora behov som föreligger f. n. I reservation 3 vill vi framhålla att vi delardepartementschefens uppfattning att utveckling och förnyelse i utbildningeningår i högskolans normala arbetsuppgifter. Just nu är datateknik ett sådantområde där det finns behov av både utveckling och förnyelse. Det är därförangeläget att snara åtgärder sätts in för att förstärka de datatekniskamomenten i olika utbildningar. Ett omfattande utvecklingsarbete krävs, ochdessutom behövs medel för datorkapacitet. Vi anser detta vara mycket viktigt,och jag yrkar därför bifall till både reservation 2 och 3. I reservation 5 har vi framfört förslag om en översyn avden tekniska utbildningen inom högskolan. Vi anser, i likhet med vad som framförs i motion 973, att den tekniska och naturvetenskapliga utbildningens kvalitet är av stor betydelse för möjligheten att vidareutveckla svensk industri. Högskoleutbildningen blir här en viktig del. Om strukturförvandlingen av industrin skall kunna genomföras på avsett sätt är det nödvändigt att satsa på 76 teknisk och naturvetenskapligutbildning. Man behöver bl. a. se över utbildningensstruktur, såsom utbudet av linjer i stort inom olika sektorer. Man bör vidarese över samordningen av teknisk och naturvetenskaplig utbildning, behovet avfort- och vidareutbildning osv. Vi anser detta vara en viktig del av enständigt skiftande samhällsutveckling. Även obekanta behov tror vi kan uppståinom olika utbildningar, och man bör vara ute . En samlad översyn är nödvändigför att få en bild av kommande utbildningsstruktur och behov inom den tekniskautbildningen . Med detta,herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 5. Sammanfattningsvis, herr talman, yrkar jag bifall till deav mig redovisade socialdemokratiska reservationerna 1, 2, 3 och 5 samt - underförutsättning av bifall till reservationerna 1, 2 och 3 - även bifall tillreservation 6. Anslag till utbildning för tekniska m. fl. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 45JÖRN (vpk): Offentlighetsprincipen räknas med skäl som enhörnsten i det medborgerliga rätfighetssystemet. Av dess tillämpning berorinnehållet i en rad andra medborgerliga fri- och rättigheter. Offentlighetsprincipens ställning betonas på skilda sätt isvensk rätt. Offentlighet för uppgifter i det allmännas hand är alltidhuvudregel, och sekretess är undantag. Sekretess gäller bara när det ärsärskilt angivet. Vid tveksamhet gäller alltid offentlighet. Särskildaanvisningar ger också allmänhetens insyn hög prioritet. Denna insyn får inteförsvåras eller förhalas av myndigheten. Men offentlighetens villkor beror inte bara av lagens ord.De avgörs också av praktiken. Offentlighetsprincipens tillämpning har på senareår starkt förändrats. Det har främst skett genom den omfattande datoriseringenav materialet. har sagt att datorisering inte får inskränkaoffentligheten. Tvärtom skall den nya tekniken användas för att underlättainsynen. Men sedan dessa uttalanden gjordes har datoriseringen rullat fram överden offentliga förvaltningen, och det har inte gått så som beslutat.Datoriseringen har allmänt sett inneburit försämrad insyn för allmänheten.Offentliga uppgifter har blivit svåråtkomliga. Vad berordå detta på? En anledning är att datasystemen görs upp utifrån förvaltningarnasegna behov. Det får i sin tur allvarliga konsekvenser. Många offentligauppgifter blir då i praktiken sekretessbelagda. Många system separerar nämligeninte offentliga och sekretessbelagda uppgifter från varandra. De för datamaterialet ansvariga saknar ofta nycklar ochprogram för att gå allmänheten och massmedia till banda. De är ofta ocksåokunniga om gällande rätt. De har ingen förståelse för och har inte anpassatsitt arbete efter offentlighetsprincipens krav. De skapar tekniska svårigheter avett slag som inte fanns när det gällde att få tag på uppgifter i vanligapappershandlingar, sådana som dominerade . De har inte lärt sigatt skyldighet Nr 126 att utlämna uppgifter åvilar allamyndigheter som disponerar uppgifterna, Q j j inte bara den myndighet som råkar vara registeransvarig.Sökande får inte 29 anril1981 manövrera terminaler själva påförvaltningarna, och terminaler saknas också oftaför rationell sökning i materialet. Anslag till iitbild- '' *" ''" byggt uppden offentliga förvaltningens datasystem är oftast ninn förtekniska ''' tekniker. De är okunniga om grundlagens krav och villkor. fl vrken °'-' '"' sambandet mellan grundlagen och datasystemens utformning. Så kan man inte ha det. Det leder till en fortlöpande begravning avdelar av grundlagssystemet. De som bygger upp datasystem måste göras förtrognamed grundlagens tillämpning och innebörd. De måste bygga upp alla offentligadatasystem utifrån offentlighetsrättens principer. Datateknikens specialisterhar ingen utbildning i offentlighetsrätt. Det är därför hög tid att defår en sådan. Detta borde egentligen tillhöra de självklara avsnitten i derasutbildning. uppgift är att slå vakt omoffentlighetsprincipen och grundlagen. bör därför med kraftunderstryka behovet av obligatorisk utbildning i offentlighetsrätt för alla somarbetar inom datasektorn, framför allt de för systemen och programmenansvariga. Vad svarar då utbildningsutskottet när vi från vpkmotionerar i denna viktiga fråga? Jo, man säger mycket kortfattat att manförutsätter att de ansvariga har beaktat behovet. Det är en formulering somnågot förbryllar mig. Förhållandet är ju det att de ansvariga inte har beaktatbehovet. Då frågar man sig: Hur kan ett utskott förutsätta att något har skett,när alla med egna ögon kan se att det som utskottet förutsätter inte har skett? Sedan säger utskottet att det på datatekniklinjen ges enkurs, som behandlar åtgärder för att skydda datorer mot intrång och felaktiganvändning. Ja, det må vara, men vad har det med den sak att göra som motionenhandlar om? För det första får inte allmänheten manövrera själva datorerna, ochdet har heller inte med offentlighetsprincipen att skaffa. Någon rätt attmanövrera datorer har det överhuvud taget aldrig varit tal om. För det andra ärdet inte intrång vi diskuterar. Vad vi diskuterar är allmänhetens rätt tillinsyn, sådan den är uttryckt i grundlagen. Det är den som skall garanteras. Manfår intrycket att utskottet uppfattar offentlighetsprincipen som ett slagsintrång, som byråkratin måste skydda sig mot. Annars förstår jag inte varförman i betänkandet nämner kursen som behandlar intrång. Den har ingenting medoffentlighetsprincipen att göra. Jag vill ställa frågan: Varför har utskottetöver huvud taget nämnt skydd mot intrång i det här sammanhanget? Jag skall be att få ge utskottet ett praktiskt exempel, såkanske det litet bättre framgår vad saken egentligen handlar om. Länsrätten i är en offentlig förvaltning blandmånga andra. hade länsrätten, precis som andra myndigheter, pappersdiarier. Varje medborgare hade rätt att fritt söka i dessa diarier. Ur dem kunde man ta fram uppgifter på de typer av ärenden man var intresserad av. Man kunde alltså få en direkt insyn i hur länsrättens praxis var utformad för denspeciella 78 typ av mål man sökte efter. Medsådana här vanliga pappershandlingar tog detofta , men det var eljest ett lätt och överskådligt arbete, som Nr 126 vilken som helst intresserad medborgare kunde utföra. Om jagdäremot går upp på länsrätten ställs jag inför ett databaserat -, ., . diarium.Om jag då begär att få fram en viss typ av målföret! visst år, då visar_ detsigattdetinte är möjligt. Det som förut var min självklara medborgerliga Anilfctil rbl I rätt är plötsligt något oåtkomligt. Varför, frågar man sig. Jo, därför attde . r.. , ., s. k. ärendemeningarna eller sökorden i datasystemet är starkt begränsade. Dennabegränsning medger inte att man tar fram en samlad bild av en viss gruppärenden som man vill studera. För att få fram de här uppgifterna måste jagalltså känna till varje enskilt ärendes diarienummer, personnummer ellerhandläggningskod. Detta är i praktiken omöjligt, eftersom det är just det jaginte känner till utan i mitt sökande vill ha reda på. Datasystemet är alltså så konstruerat att jag i det härexemplet har berövats min grundlagsenliga rätt att söka i materialet. Ipraktiken har offentlighetsprincipen blivit satt ur spel. Den som en gångkonstruerade det här systemet har inte förstått att konstruktionen står i stridmot offentlighetsprincipen och inskränker grundlagen. Men omsystemkonstruktören hade fått ordentlig utbildning i grundlagsfrågor, hade haneller hon kunnat beakta offentlighetsprincipen vid systemets uppbyggnad ochkunnat ge systemet en utformning där antalet sökord hade innefattat allarelevanta grundfakta i de olika ärendena.