prot · G409147 · 1980-12-31 00:00:00 — Låt mig, herr talman, säga några ord om varför jag tyckeratt det är så angeläget att vi ägnar oss åt att se litet på den nya teknologinoch vad den kan ge åt ett sviktande svenskt näringsliv och vad den kan ha förbetydelse för framtiden när det gäller både etiska och andra aspekter. Jag villnågot redogöra för vad det egentligen är fråga om när det gällerhybrid-DNA-teknik, har skräckskildringarna om att man kan framställamänniskor med den ena eller andra egenskapen och den vulgärpropaganda somfidigare förekom försvunnit från de svenska fidningarna. tror jag attforskning och även produktion börjar komma in på områden som verkligen kan varamänniskan till hjälp och som kan utveckla nya teknologier som kan bidra tillett mänskligare sätt att leva. Man räknar som regel med att det tar attutforska en ny bakterie som man skall hybridiera. Det gör att det tar enväldigt från forskning och till dess att man kan starta en produktion.Det kostar framför allt pengar att göra de här satsningarna. Statsföretag i har visat att man verkligen villgöra någonting. Man satsade ungefär 7 mil j, kr, för för attfå fram en bakterie som 5 protokod 1980/81:147-149 skulleproducera mänskligt tillväxthormon. Efter ungefär visadedet sig att detta gick mycket väl att utföra. Man fick då fram ett förslag, somman underställde koncessionsnämnden resp. förgodkännande, om att producera i vårt land. Men det visade sig atthär fastnade hela frågan. Ännu har man inte fått något besked frånregeringen om hur detta skall gå till. Överklagandet ligger kvar hos KarinSöder, Utöver de 7 milj, kr, som Statsföretag satsade ochlyckades med beviljade dessutom industrifonden över 11 milj, kr, till sammaprojekt. Även dessa pengar skall alltså räknas in som en framtidssatsning, somett försök att komma in på någon nisch av hybrid-DNA-forskningen, Men på grundav den ovilja som regeringen visat att släppa fram dessa saker har det mer ochmer blivit så att det enda som återstår att göra för forskningen och företagenär att förlägga fillverkningen utomlands. Man frågar sig vad det är förindustripo-htik att vi skall anslå statliga pengar och satsa på ohka saker menatt vi inte skall kunna producera denna sak i värt land, trots att alla instanserär medvetna om att det här inte är fråga om några större risker vare sig förden interna arbetsmiljön eller för den yttre miljön. Det föreligger inte hellernågra risker för att man får fram en bakterie som kan förändra arvsanlagen. Det finns, herr talman, många exempel att anföra, mentiden förbjuder mig att ta upp fler. Jag tror emellertid att det viktiga i dagär vad delegationen för hybrid-DNA-frågor inom arbetarskyddsstyrelsen har sagt.Man har där under ett verksamhetsår sysslat med frågor av detta slag, och manhar i sin årsberättelse konstaterat att just denna fråga ingalunda är så farligsom man trott. Man menar att regeringen bör agera så snart som möjligtoch att den bör släppa fram produktion på detta område. Tillstånd har också gettsför fillverkning när det gäller och . Men vad hjälper det att delegafionen för hybrid-DNA-frågor tycker så när koncessionsnämnden ännuinte har yttrat sig och när regeringen inte är beredd att här göra något förränytterligare två utredningar, vilka skall tillsättas, har verkat. Jag hoppas att det blir tillfälle tillreplik. Jag kan emellertid inte underlåta att sluta med att säga att regeringeni brist på utredningsresultaten borde ta sitt ansvar och släppa framde forskningsresultat som visat att verksamheten är helt ofarlig och att manhärmed kan få fram bra mediciner åt människorna. AnL 46BLENDA LITTMARCK (m): Det råder, precis som säger,inga delade meningar mellan honom och utskottsmajoriteten. Vi har på åtminstonetvå ställen i betänkandet framhållit vikten av att regeringen här görnågonfing. Vad jag beklagar är att inte fick med sig sinapartikamrater när det gäller dessa nya djärva mål. Då hade det sett annorlundaut. AnL 47 (): Jag vet inte om det väsentliga är att utskottsmajoriteten tycker som vimofionärer; Man kan väl se frågan ur olika synpunkter. Jag kan ha förståelseför att man är litet skeptisk till en enskild mofion som kommer fram på det härviset. Men därmed minskas inte på något sätt de krav som man kan ställa på enregering. Man sitter ju inom regeringen inne med all sakkunskap, och man har deolika utredningarna i sin hand och dessutom de direktiv som här finns. Då kanman inte bara liksom blunda och vänta och låta en förlamning vila över helaverksamheten. Detär ju här inte bara fråga om mediciner, utan det är också fråga om att man iframfiden räknar med att dessa hybrider kan bli mycket användbara inom annanindustriell tillverkning, I , , och talar manredan om hur mycket denna nya teknik skall kunna göra inom industriforskningen.Det gäller bl, a, framställningen av vedämnen och framställning av biomassatill flytande eller gasformig energikälla samt inte minst anrikning avmetaller. Detär alltså inte bara fråga om medicin eller etik i denna del, utan här är detfråga om att vårt land som industrination skall klara sig. Man bordekunna kräva att regeringen i detta avseende är litet mer på bettet än denhittills visat sig vara. AnL 48 (): var inte närvarande i kammaren när jag inledde mitthuvudanförande. Jag sade då att hans motion var angelägen. Jag sade också attvi anslöt oss till vad han hade sagt. Vidare sade jag att utvecklingen inte fårhindras dels med hänsyn till de rika möjligheter som Hgger i de framfidalöftena just inom forskningen och hybrid-DNA-tekniken, dels på grund av att vidå inte kan hävda oss i konkurrensen med utlandet trots att vi har framståendeforskare och trots att vi har de tekniska möjligheterna. Jag nämnde detta omforskarna men inte de tekniska möjligheterna i mitt inledningsanförande. Jagsade också, precis som det står i betänkandet, att vi anser att regeringenskall klara av att vidta erforderliga åtgärder, trots att utredningarna inte ärslutförda. Jagupprepar att det inte finns några delade meningar mellan mofionärerna ochutskottsmajoriteten, AnL49 (): Får jag ställa en direkt fråga fill utskottets representant: ni iutskottet att det är riktigt att regeringen efter ett och ett halvt, snart tvåår ännu inte har tillsatt de utredningar som har beställt i enlighetmed det förslag som socialutskottet rekommenderat kammaren att ställa sigbakom? Tycker ni verkligen inte som representant för socialutskottet attregeringen borde ha tagit sitt ansvar och gjort någonting på den här punkten? Anslag tid forskning och forskarutbildning, m. m. 50BLENDA LITTMARCK (m): Jag talar inte om det förflutna, men i daghar utskottet uttryckligen sagt att regeringen skall vidta de åtgärder som blirnödvändiga på grund av vunna erfarenheter genom forskningens framsteg. Vad beträffar utredningen om den etiska frågan m, m, ärdet synd att den inte har kommit i gång, Å andra sidan undrar jag om inte OlleGöransson håller med mig om att den andra utredningen är ännu viktigare när detgäller att just undanröja hinder för teknikens fortsatta verksamhet. AnL 51OLLE (): Det är naturligtvis lika viktigt att bäggeutredningarna kommer till stånd. Som säkert känner till vägrarden först tillsatta utredningen att över huvud taget diskutera de här frågorna,innan regeringen har tillsatt den andra utredningen. Jag tycker att det är iallra högsta grad anmärkningsvärt, att när hybrid-DNA-delegafionen försöker fåtill stånd ett samtal för att föra fram sina synpunkter, då vägrar utredaren avde administrativa frågorna att över huvud taget diskutera, innan den andradelegafionen som vi talar om är filisatt, AnL 52 (): Man kommer säkert på bättre tankar, eftersomvi båda här är eniga och våra uttalanden görs i . Utskottets hemställan bifölls, Kulturutskottetsbetänkande /81:31 om Marionetteatern Utskottets hemställan bifölls. 10 § Anslag till forskning och forskarutbildning, m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkanden /81:29 om anslag till utbildning för vårdyrken och tillmedicinska fakulteterna m, fl, anslag (prop. 1980/81:100 och 1980/81:95)samt 1980/81:31 om anslag fill forskning och forskarutbildning (prop. AnL 53 TALMANNEN: betänkanden 29 och 31 debatteras iett sammanhang och yrkanden beträffande båda dessa betänkanden får framställasunder den gemensamma överläggningen. AnL 54 (): De båda betänkanden som talmannen nu refererat till handlar om väldigtmycket pengar. Mellan 2,5 och skall anslås fill en rad olikaändamål som gäller forskning och utveckling inom högskolevä.sendet. Jag kommeratt behandla det ena av dessa betänkanden, nr 31, och därvid något tala om desocialdemokratiska reservationerna. Allaär vi överens om - det framgår ganska klart av dagens debatt - att forskning,utveckling och högre utbildning är några av de motorer som är nödvändiga föratt få i gång igen. Det finns väl också skäl att diskutera om vi ifillräckligt hög grad observerade det under de närmast föregående åren, under1960- och 1970-talen. Vi var kanske alla litet försiktiga när det gällde attgöra de satsningar som skulle ha medfört att vår kunskapsnivå hade legat därden borde ligga. är det vår uppgift att försöka rätta fill det. Viupplever t. ex. att det ute i våra högskolor och på våraforskningsinstitufioner råder stor brist på en del av den moderna utrustningsom är betydelsefull för att man skall nå goda resultat. Det rapporteras frånvissa universitet utomordentligt långa avskrivningstider på den tungautrustningen, och det är självklart att vi nu måste göra vad vi kan, trots attvi har besvär med ekonomin, för att reparera en del av detta. I detta läge, herr talman,har den socialdemokratiska riksdagsgruppen velat satsa mer än de borgeriigapartierna velat göra. Treparfiregeringen har, enhgt vår uppfattning, varit förförsiktig, och vi har i vårt budgetalternativ bjudit ett rätt stort antalmiljoner utöver vad regeringen har föreslagit. Det vi föreslår.är naturligtvisinte tillräckligt, men vårt förslag innebär ändå ganska väsentliga ökningar isatsningarna i förhållande till vad regeringen föreslagit-Vi satsar i förstahand på de dyrare utbildningarna, de på den tekniska sidan. På de tekniskafakulteterna föreslår den socialdemokratiska gruppen i utbildningsutskottet enökning med 10 miljoner - framför allt för att förstärka våra resurser när detgäller datalogin. Det är ett område inom forskningen där vi riskerar att bliakterseglade. Vi är ganska sent ute i våra satsningar, och myndigheterna ochhögskolorna har begärt mycket mer pengar än de får enligt regeringens förslagför att starta och bygga upp forskningsresurser på dataområdet. Vårt förslaginnebär, utöver regeringens förslag, att vi vill ha en professur idatasystemteknik i och att vi vill ha en professur i datalogi vid Chalmerstekniska högskola i . Vi anvisar medel till det i reservation 5.Därutöver vill vi att skall göra ett uttalande om att motsvarandeverksamhet i skall kunna komma i gång med statliga medel så fort sommöjligt. Här är det, som sagt, risk att vi hamnar på efterkälken, och det är avallt att döma det område där det är viktigast att göra extra insatser för attkunna hänga med i den internafionella utvecklingen. Vivill också, för att undvika snedvridning när det gäller förhållandena mellan detekniska och naturvetenskaphga utbildningarna och forskningarna, å ena sidan,och de samhällsvetenskapliga och humanistiska, å andra sidan, att samhälletskall satsa mer på humanistisk och samhällsvetenskaplig Anslagtdl forskning och forskarutbildning, m. m. Anslagtdl forskning och forskarutbildning, m. m. Därför bjudervi på vart och ett av dessa områden 3 milj, kr, mer än regeringen ochmajoriteten i utskottet har föreslagit. Närdet gäller humanistisk utbildning vill vi framför allt satsa på möjligheternaatt lokalt inrätta forskartjänster på mellannivå och att förbättra deinternationella kontakterna mellan högskolorna i och högskolorna iandra länder. Närdet gäller de matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna vill vi göra en ökningmed 10 milj, kr,, framför allt för att ge möjligheter för universiteten attköpa in tung utrustning, som det nu råder brist på och där det, som jag nämndeinledningsvis, finns en allvarlig risk för att eftersläpningen hotarforskningsresultaten. Härutöver,herr talman, vill vi att skall göra ett uttalande om , därman vid har startat en intressant temaforskning. Man bygger uppforskningen på ett annat sätt än i de traditionella ämnena och låter i ställetarbetet i olika ämnen samverka kring teman som är av betydelse i samhället. Härbyggs nu upp en organisafion i viss takt, men regeringen är alltför försikfignär det gäller att uttala sig om framtiden, Det är angeläget att man iLinköping får klart för sig vad man har att räkna med i framfiden och hursnabbt det kan gå att åstadkomma en utbyggnad av temaforskningen. Därför begärvi att skall uttala att man skall bygga ut temaforskningen iLinköping ungefär i den takt som UHÄ föreslår. Det här är yrkanden som myndigheterna har fört fram. De har fört frammånga fler, som vi inte har kunnat ställa oss bakom, men av någon alldelesobegriplig anledning lägger regeringen fram förslag om en professur på ettområde där myndigheterna inte har begärt någon, I de prioriteringar man hargjort på universiteten och på UHÄ har man inte tänkt sig att nu få någonprofessur i italienska, som regeringen alltså av någon alldeles obegripliganledning för fram. Det vore rimligare, herr talman, att använda de pengar somfinns att disponera till det som prioriterats ute i organisafionen - som bedömssom angeläget och som kan komma i gång - än att använda pengarna på något somman där inte har önskat. Därför yrkar vi, herr talman, avslag på den föreslagnaprofessuren i italienska. Jagber, herr talman, att få yrka bifall fill reservafionerna vid utbildningsutskottetsbetänkande nr 31, AnL 55 (vpk): I utbildningsutskottets betänkande nr 29 och 31 behandlas en radmofioner kommunisterna. Jag tänker bara gå in på några avdem - dem som vi tillmäter särskilt stor vikt. Den första gällertandhygienisterna, Sverigehar mycket hög tandläkartäthet internationellt sett. Men tandvården fungerartrots detta dåligt för många människor. Tandvårdsreformen har inte blivit vadman hoppades på när den genomfördes, Köfiderna varierar stort mellan olikalandsdelar men också inom samma region, I , och liggertandläkartätheten på en tandläkare på 600 invånare, gårdet 2 000 invånare på en tandläkare. Undersenare år har det talats mycket om vikten av att satsa på den förebyggandetandhälsovården, framför allt när det gäller förskolebarnen. Det är svårt attse hur den förebyggande tandhälsovården skall kunna byggas ut när fillgången påtandhygienister är så liten, proposition som lades fram , nrl48, konstaterades att bara enmindre del av befolkningen kommer att få behandling av tandhygenist. Manföreslog i den propositionen att tandhygienistutbildningen skulle utökas med30 platser . Detta skulle innebära att av den vuxna befolkningenskulle kunna få behandling av tandhygienist. Det anser vi rimmar illa medföresatsen att bygga ut den förebyggande tandvården. Vpk föreslog då - och viåterkommer med det kravet - att utbildningen av tandhygienister skulleökas fill 500 platser , annan mofion har vi framfört förslag om pengar till en ökadpreventivmedelsforskning. Det är ett av kvinnorörelsen, inte bara i Sverigeutan även internafionellt, drivet krav. Men som så många andrafrågor som i första hand gäller kvinnorna anses den här frågan intetillräckligt väsentlig för att skall kunna prioritera detta eftersattaområde. Utskottethänvisar för det första till att det endast är undantagsvis som prioriteringargörs mellan olika ämnesområden inom ett forskningsråds verksamhetsfält. Detinnebär ändå ett erkännande från utskottets sida av att så faktiskt sker. Tidigareår har utskottet mekaniskt hänvisat till att sådana prioriteringar fallerutanför kompetensområde, vilket naturligtvis vore helt absurt.Riksdagens ledamöter måste kunna säga ifrån att detta är ett försummat områdemen av sådan anlägenhet att förbättringar måste ske. Samtidigttvingas jag alltså tyvärr konstatera att utskottet ännu inte bedömtpreventivmedelsforskningen som så angelägen och nödvändig att ens ett uttalandeär nödvändigt - detta trots den omfattande debatt som förekommit under senarefid, där inte minst abortfrågan varit på tapeten. Detär ett faktum att preventivmedelsanvändningen i landet är mycket hög. Det ärvidare ett faktum att de nya kontracepfiva medlen inneburit mycket positivt förkvinnorna. Men det är också ett faktum att många kvinnor inte kan använda sigav dem, och många inser att de innebär risker. Fördet andra hänvisar utskottet när man avstyrker vår motion till att medicinskaforskningsrådet faktiskt anslår vissa pengar och stödjer den här typen avforskning. Men det stödet är försvinnande litet i jämförelse med vad som anslåstill andra ändamål. Slutligen,herr talman, vill jag ta upp en följdmotion till vpk:s stora arbetsmiljömotion,I den kräver vi att utbildningen i arbetsmiljöfrågor kraftigt utökas. Ett effekfivtskyddsarbete och en dräglig arbetsmiljö kräver kunskaper. Dagensforskning och utbildning i dessa frågor är helt ofillräckhga. Vi har i våramotioner 1 475 och 1 476 pekat på att arbetsmiljöutbildning bör ingå som enobligatorisk del av grundutbildningen för medicinsk personal och vid tekniskahögskolor, att tjänster för forskning och undervisning i arbetsmiljö börinrättas vid samtliga medicinska och AnslagUll forskning och forskarutbildning, m. m. Anslag tid forskning och forskarutbildning, m. m. tekniskahögskolor och att vid de yrkesmedicinska klinikerna utanföruniversitetssjukhusen bör skapas möjhgheter för fasta forskningsresurser.Samtliga dessa krav har, herr talman, avstyrkts av utskottet, vilket vi anserotillfredsställande. Med detta yrkar jag bifall till samtliga vpk-motioner sombehandlas i utbildningsutskottets betänkanden 29 och 31, AnL 56 (): Vi har från socialdemokratiskt hållreserverat oss på tre punkter i utbildningsutskottets betänkande nr 29. De tvåförsta, som jag avser att ta upp i mitt inlägg, gäller dels riktlinjer förplanering och dimensionering av tandläkarutbildningen, dels medelsanvisningenunder de medicinska fakulteterna. kommer senare att tala förvår tredje reservafion, om vidareutbildning för undersköterskor. Jag tarförst upp tandläkarutbildningen. Utskottsmajoriteten har tydligen den uppfattningen attendast utbildning vid och med mindreantagningskapacitet än fidigare är ett möjligt alternativ. Vad först beträffar "mindre antagningskapacitet"har denna redan accepterats, eftersom vi i vår reservation förra åretföreslogen lägre nivå . Om den delen behöver vi således inte strida.Vad sedan beträffar "överskådlig framtid" har jag svårt att förstå ensådan kategorisk ståndpunkt. Hur länge man bör ha kvar utbildningen vid Holländargatanborde i stället bero på dels landets behov, dels hur man gör med Malmöenheten,vilket enligt budgetpropositionen skall utredas. Det finns ingenting som sägeratt man beträffande bara har de två alternativen "fortsattavveckling" och "kvar ". Det finns mellanlägennär det gäller fidsaspekten. Till utskottsmajoritetens slutsats kan man komma bara omman accepterar de summor för upprustning av enheten vid sompresenterades för utskottet . De summorna, som uppgick till 27 ä 32milj. kr., åberopas åter av den borgerliga utskottsmajoriteten, trots att man ivarje fall nu borde veta att det var en i verklig mening löslig skattning. a. på att man i alla avseenden skulle ha samma standard som i enhelt nybyggd skola. Sådana målsättningar är uppenbart orimliga, inte minst idessa fider, och ingen har heller krävt det. För kan det inteheller behövas. På borgerligt håll är man nu mycket angelägen om att vara sparsam.Då borde man tänka på att utbildningen vid drar mycket lågakostnader. En sådan verksamhet bör inte raseras. Alternafiv-kostnaden för attbygga om enheten vid till kontor, vilket då och då har antytts,borde för övrigt också redovisas när det är så viktigt att diskuterasamhällsekonomisk hushållning. Ingen har nämligen föreslagit att huset skallrivas. Vi vill från socialdemokratiskt håll bevarahandlingsfriheten i dimensioneringsfrågan. Det råder osäkerhet om dettotala behovet . Proposifionens låga nivå accepterar vi /82. ställningtill behovet på . , som skall lägga fram ettbetänkande , ger underlag för mera långsiktiga ställningstaganden.Avhänder man sig i detta läge möjligheten att fortsätta verksamheten vidHolländargatan, får man i själva verket bara handlingsfrihet åt ett håll,nämligen nedåt i dimensionering. En kort rekapitulation av läget på de andrautbildningsplatserna visar detta. I och finns ingaexpansionsmöjligheter. Det trodde visserligen regeringen , men i århar man insett sin felbedömning av läget och föreslår följakfligen ingenökning. I har ingen föreslagit ökningar, därför att det ärheU omöjligt. Tvärtom talar årets budgetproposifion om att ev. minskadimensioneringen där. Återstår så , där det finns en möjlighet fillytterligare utökning med 20 platser, alltså utöver den nu med 20 föreslagna.Vid utskottets besök i framhölls f. ö. frånuniversitetets sida att med den nu föreslagna ökningen på 20 platser skulle mannå ett optimalt läge. Man kunde visserligen tänka sig ytterligare 20, men detansågs av företrädare inte särskilt bra. Alldeles oavsett detta ger givetvis dessa sistnämnda 20platser i ökad dimensionering för liten handlingsfrihet. Endast en bevaradmöjlighet att återuppta antagningen vid kan ge tillräcklighandlingsfrihet. Pafienttillgången är en vikfig aspekt, när man skallbedöma olika orters kvaliteter. i det avseendet har ettutomordentligt läge i en stor och tätbefolkad trakt med mycket godakommunikationer är välkänt. Inte ens når upp till den nivån i fråga omkommunikationskapaciteten. är dessutom otillräckligt när det gälleratt förse med tandläkare i sådan utsträckning att kravet påbibehållen regional spridning tillgodoses. Det framstår, tycker jag, somorimligt att det i en region, som rymmer av landets befolkning, endastfinns av utbildningen lokaliserad. I utskottets betänkande skriver utskottsmajoriteten på talom dimensioneringen att förutsättningarna delvis ändrats sedanriksdagsbeslutet . Det är tvivelakfigt. Snarare förhåller det sig välså att förutsättningarna för att bygga på de olika orterna var sämre än deborgerliga räknat med. Men egentligen behövde detta inte komma som någonöverraskning. Det framhölls från flera håll, bl. a. från oss socialdemokrater,redan vid föregående års behandling av denna fråga. Det vi vet om behoven , visste vi redan förra året.Behoven har inte minskat. Den minskade vårdefterfrågan - vilket är något annatän behov -kan föras fillbaka främst på de försämringar av tandvårdsförsäkringensom genomförts av de borgerliga . Särskilt bör beaktas försämringenav profylaxen och försämringen av det s. k. högstkostnadsskyddet. Likaväl som införandet av tandvårdsförsäkringen ökadeefterfrågan på tandvård och därmed bl. a. tandläkare, innebärnaturligtvis/ö«äwn'«gar i tandvårdsförsäkringen att efterfrågan minskar. Anslag forskning och forskarutbildning, m. m. Anslagtdl forskning och forskarutbildning, m. m. tolkas som att behovetminskar. Motbakgrund av vad jag nu anfört anser vi från socialdemokratiskt håll det varaangeläget att regeringen inte nu vidtar åtgärder som omöjliggör attHolländargatan kan ha fortsatt utbildning, t. ex. avhänder sig lokaler ellersäger upp sådan personal som har nyckelroller i utbildningen och är svår attrekrytera. Vadså beträffar medelsanvisningen under medicinska fakulteterna innebär vårtställningstagande att vi är beredda att föreslå ytterligare 4 milj. kr. Detta ingår i den jämfört med de borgerliga större satsning påforskning som vi från socialdemokrafiskt håll över lag gör som har redovisatstidigare av och som gäller flera fakulteter och forskningsråd. Vihar beträffande satsningarna på fakulteterna särskilt pekat på behovet avforskartjänster på mellannivå och behovet att öka de internationellakontakterna både genom att knyta utländska forskare till institutioner iSverige och att skicka svenska forskare utomlands.