prot · G409121 · 1980-12-31 00:00:00 — Utredningsplaner kostar mycket i fråga om både tid ochpengar. Vi skall naturligtvis utreda när det är nödvändigt, men fortlöpandepraktiska försök ger mest. Vad jaghär har anfört gäller . Beträffande dagsläget för de övriga älvarna när det gällerflottningen kan vi först konstatera att domänverket har åtagit sig att drivaflottningen i alv t. o. m. 1982, detta av sysselsättningsskäl och underförutsättning att man får beredskapsmedel. Regeringen har också beslutat omdetta, och det kan väl inte uteslutas att sysselsättnings- och skogspolitiskaskäl talar för fortsatt stöd via AMS-insatser åt flottning i älv ävenefter 1982, Beträffande älv lades flottningen där ned efter 1980års säsong, Alla var överens, och regeringen har avlyst flottleden. När det gäller var alla intressenter- SCA,Graningever-ken. Norrskog m, fl, - överens om att lägga ned flottningen efter1982, och styrelsen för har också beslutat omen sådan nedläggning, Flottningen i läggs troligen ner efter 1981års säsong. Jag vill ändå i detta sammanhang ha sagt att jag utgår ifrån aftjärnvägslinjen kan vara upprustad och klar till 1983, Jag vill nämna att Billerud kommer att även framgentfortsätta flottningen på , Buntflottning kommer uppehållatt återupptas på /, Huvudpunkten i propositionens och därmed utskottetsställningstaganden är att det bör ankomma på berörda intressenter själva aftvälja det för dem lämpligaste transportsätfet. Förutsättningarna för flottningvarierar mellan de aktuella älvarna. Det är meningslöst att göra alltförlångtgående generella uttalanden. Det allmänna har stött flottningen genom bidrag tillenskilda vägar av betydelse för näringslivet, skogsbilvägar ochberedskapsarbeten i flottleder. Samhället måste också undvika dubbelinvesteringar.Transporter på vägar och järnvägar ger en större flexibilitet förskogsföretagen. Likaså kan vägen och järnvägen användas för annat änvirkestransporter. Det är saker som får bedömas från fall till fall. Motionäreroch reservanter vill ha fortsatt utredning. Man kan fråga sig hurreservanterna har tänkt sig att staten skulle tvinga en frivillig ekonomiskförening - jag tänker på en flottningsförening - att verka mot sin egen vilja.Man har väl inte tänkt att ålägga skogsföretagen lagstiftningsvägen att väljaflottning framför andra transportsätt. Hur mycket räknar man då med att erbjudaskogsföretagen av skattemedel - det är frågan. Enligt utskottsmajoritetens uppfattning bör varje länklara sina angelägenheter. Länsmyndigheter och företag som transporterar virkebör i varje område eller region klara detta. Stora övergripande utredningar kaninte klara frågorna bättre än vad praktikens män som känner de egnaförhållandena gör. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets hemställan. 123 () replik: Det som skiljer oss och utskottsmajoriteten,, är att vi från vår sida, med det bräckliga underlag som finns,inte vill överlåta åt flottningsföreningarna att avgöra flottningens framtid -jag tänker då närmast på och älv. Det är ju så att samhällethar det övergripande ansvaret för sysselsättningen, kanske speciellt i dessabygder som upplever en mycket svår situation när det gäller sysselsättningenöver huvud taget. Är det, , mot bakgrund av att det är i och älv som det inte är ekonomiskt lönsamt att ta fram om mannu upphör med flottningen, inte riktigt att noggrannare undersöka denna fråga,innan man slutligen bestämmer sig? Det tycker jag att det är. Vi har ett ansvari det avseendet. Man kommer heller inte ifrån det faktum, ,att länsstyrelserna har gjort sina bedömningar. Både i och iÅngermanland är man överens om att man på något sätt bör bibehålla flottningenoch aft man när det gäller bör övergå till buntflottning. Därförtycker vi reservanter att det är riktigt att även titta pä den frågan, innanman tar slutlig ställning. En annan viktig faktor arkonsekvenserna för sysselsättningen. Vilka blir konsekvenserna försysselsättningen exempelvis i inlandet, om man övergår från flottning tilllandtransporter? Ger det negafiva eller positiva effekter för sysselsättningeni inlandet? Den frågan har vi inte fått något svar på i det utredningsunderlagsom föreligger. Därför finns det all anledning att utreda den här fråganytterligare någon tid, innan vi gör ett slutligt ställningstagande. Anf.124 () replik: säger att reservanterna intevill överlåta åt flottningsföreningarna att fatta de här besluten. Det är klartatt man kan ha den uppfattningen, om man tycker att flottningsföreningarna harbehandlat dessa frågor litet ensidigt. Ett beslut i enlighet med utskottetsförslag innebär väl ändå inte att flottningsföreningarna ellerlänsmyndigheterna förbjuds att ta upp diskussioner. Det finns ju enlänsstyrelse i varje lan, och det finns andramyndigheter i varje län som bör bedöma sysselsättningsfrågan, vägslitaget m, m.Det är väl inte svårt - det bör under alla omständigheter vara möjligt - fördessa myndigheter att fa initiativ fill diskussioner med flottningsföreningarnaoch därvid väga olika alternativ mot varandra, innan det blir fråga om ennedläggning av flottningen. Där det behövs bör man naturligtvis utnyttja dennamöjlighet till diskussioner. Men utskottsmajoriteten finner det intenödvändigt med övergripande utredningar som täcker hela fältet. 125OLLE OSTRAND (s) replik; Ja, , det är klart att man kandiskutera detta med flottningsföreningarna och även inom . Meninte har några styrmedel i det här avseendet. Från vår sida villvi inte vara med om en upprepning av vad som hände i samband med nedläggningenav flottningen i älv. Där hade man också möjligheter aft diskutera medflottningsföreningarna och . Trots att de utredningar som föregicknedläggningen av flottningen i älv klart visade att en fortsatt flottningvar företagsekonomiskt lönsam lade man ned flottningen där 1978. Motivet angavsdå vara samordningssvårigheter. Det är en upprepning av detta som vi från vårthåll inte vill vara med om. Därför vidhåller vi vårt krav på att man börkomplettera utredningen, innan man gör ett slutligt ställningstagande. Vi villsom sagt inte vara med om en upprepning av vad som skedde när man lade nedflottningen i älv. Sedan vill jag, herr talman, ån en gång understryka attoavsett vad som en gång händer med flottningen i är vi från vårsida helt klara över att man skall rusta upp bandelen . Den fårman användning för på många olika sätt. Skall vi öka torvbrytningen i inlandetoch frakta torven på järnväg kommer bandelen aft fylla sinregionalpolitiska och trafikpolitiska uppgift i det här området. 126 () replik; har av sysselsättningsskäl åtagitsig att driva flottningen i t. o. m. Verket harockså av regeringen fått pengar - beredskapsmedel - för ändamålet. Domänverketär ett statligt verk. Det bör känna sitt ansvar mot en länsdel. Som jag tidigare sade kan man inte utesluta aftsysselsättnings- och skogspolitiska hänsyn kan motivera AMS-insatser förfortsatt flottning i älv även efter 1982. Det beror på vad domänverket ochberörda myndigheter kommer fram till. Man bör inte vara mera främmande förvarandra än att man kan ta upp en saklig diskussion i sådana frågor. Tredje vice talmannen anmälde attOlle Östrand anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. Anf.127 (): Låt miginledningsvis råtta till en felaktig uppgift. sade att beslut hade fatfats omnedläggning av flottningen i älv: Något sådant beslut finns infe.Flottningsledningen har inte tagit ställning när det gäller - manavvaktar resultatet av den utredning som riksdag beställde och som vimenar är ofullständig med den skrivning som finns i det här ärendet. skulle jag också vilja säga några ord till. Jag har varit med åtskilliga gånger när det har varitfråga om flotfnings-nedläggning. Det har då varit praxis attflottningsintressenterna till anmält att man avsett att lägga nedflottningen. Med den nuvarande organisationen av flottningsföreningarna och medden lagregel som gäller har länsstyrelserna, som säger, ingenmöjlighet att påverka defta. De har bara att fa emot meddelandet aft man läggerner flottningen. anförde i sitt inlägg de skäl som finns förytterligare utredningar - utöver dem som kommunikafionsministern ochutskottsmajoriteten ansett erforderliga för att ta ställning till flottningensvara eller icke vara. Jag menar att det är ytterligt nödvändigt att vi får framdet material som de socialdemokratiska ledamöterna har påvisat behovet av. har i sitt inlägg berört desynpunkter som vi motionärer har anfört. Men jag hadetänkf att själv helt kortfå ta upp ett par mycket viktiga frågor. En konsekvens av flottningsnedläggningen som icke med ettenda ord berörts i propositionen eller i utskottsbetänkandet är på vilket sättden kommer att påverka skogsuttaget inom vissa regioner. Virkesförsörjningsutredningenhar fått till uppgift att lägga fram förslag till åtgärder för att höjaaktivitetsnivån i skogsbruket. Här har gjorts en enkät om privatskogsbruket,varvid det konstaterats att ett av skälen till låg avverkning i vissa delar avNorrlands inland är just avsaknaden av transportleder, föranledd av nedläggningav flottleder. har begärt en fördubbling av rambeloppet förstatsbidrag till byggande av skogsbilvägar. Jag tror att man begärt 72-73 milj.kr. men fått 35 milj. kr. Avsikten har varit att under 1980-taletförsöka klara en del av det skogsbilvägnät som erfordras, bl. a. till följd avnedläggningen av flottleder. Skulle flottningen läggas ned i de kvarvarande älvarna,skulle detta komma att innebära att ytterligare virkeskvantiteter undandrasskogsindustrin. Detta sker då i en situation när, såvitt jag vet, vi alla äröverens om att alla tänkbara åtgärder måste vidtas för att ge skogsindustrinfillgång till den avverkningsbara skog som finns. Jag vet attindustridepartementet förväntar, sig sådana förslag frånvirkesförsörjningsutredningen, men det är tydligt att kommunikationsdepartementetliksom trafikutskottefs majoritet inte avser att underlätta arbetet förvirkesförsörjningsutredningen. Förutom kostnaderna för aft bygga ut skogsbilvägnätetkommer också betydande belopp att behövas för att bygga ut och rusta upp detallmänna vägnätet, om flottningen skulle läggas ned. Jag kan nämna att det förPite älvs vidkommanderör sig om 350 milj. kr. Det finns en annan fråga som var inne på ochsom jag själv skulle vilja beröra något. I utskottsbetänkandet står det, att omett bibehållande av flottningen har uppenbara samhällsekonomiska fördelar, kansamhälleliga insatser bli aktuella för att underlätta flottningen. Om jagförstod Berfil rätt var han inne på detta, framför allt när det gälldePite älv. Mot detta står föredragandens uppfattning i propositionen. Där stårdet - och det gäller alla tre älvarna - att några särskilda statliga insatserinte är aktuella. Eftersom jag vet att kommer att beröraÅngermanälven, skall jag hålla mig till älv. Beträffande älv harlänsstyrelsen i i sin studie visat att en nedläggning av flottningenskulle innebära en årlig samhällskostnad i storleksordningen 4-5 milj. kr. Detvå har det anslagits beredskapsmedel till flottningen på älvi storleksordningen 1,3-1,7 milj. kr. Det har då gällt vissa underhållsarbeteni syfte att upprätthålla flottningen. Berfil sade aft regeringen harbeslutat att man kan få beredskapsmedel även . Något sådant beslutfinns emellertid inte. Jag uppfattade kanske fel, men jag fattade det i allafall som att det gällde . Ärendet ifråga ligger f. n. hoslänsstyrelsen, och skulle beslutet i bli negativt, med andra ord aftman följer utskotfsmajoriteten, är det alldeles uppenbart att det infe kommeratt beviljas några beredskapsmedel för älv avseende 1982. Man var nämligentveksam när man fattade beslutet . Man fattade emellertid beslutet iavvaktan på att skulle få den här propositio-. Alltnog visar detsig aft det har betytt en samhällsekonomisk vinst att gå in medberedskapsmedel. I verkligheten är det så att man har räddat ca 12 000dagsverken i tack vare dessa beredskapsmedel. I skogslänens inlandskommuner finns ingen alternafivsysselsättning. I propositionen har det hänvisats till behovet av arbetskraftför skogsvårdsåf-gärder. Jag tror t. o. m. att det på något ställe har sagtsatt det skulle råda en konkurrens om arbetskraften från flottningens sida närdet gäller speciella skogsvårdsåtgärder. Jag vet att alla i den här kammaren -det är inte så många nu - vet aft antalet arbetslösa i räcker tillför både fortsatt flottning i älv och ökade skogsvårdsinsatser. Till detta kan läggas att man kan konstatera att fortsattflottning på älv har uppenbara samhällsekonomiska fördelar. Mina frågor till , som talesman förutskottet, måste bli: Gäller utskottsmäjoritetens besked, aft man i en sådansituation kan tänka sig samhälleliga insatser för bibehållande av flottningen?Vilka insatser kan det i så fall bli fråga om? Eller gällerkommunikationsministerns konstaterande, att några särskilda insatser inte äraktuella? Anf.128 () replik; Ja, vi skall väl inte förlänga den härdebatten - det är många frågor som står på dagordningen. Jag vill bara svara och peka på vad utskottetskriver nederst på s. 3; "Om ett bibehållande av flottningen har uppenbarasamhällseko- nomiskafördelar kan samhälleliga insatser liksom bli aktuella för aftunderlätta flottningen. Föredraganden pekar i sammanhanget pä de bidrag fillvägar som kan lämnas samt att vissa arbeten i flottleder har kunnat utföras somberedskapsarbeten. Några särskilda medel härutöver anser han inte behövliga.Föredraganden tillägger att länsmyndigheterna har möjlighet att fortlöpandefölja utvecklingen på transportområdet." Det är väl svar nog. 129 () replik: När det gäller anslag till skogsbilvägar,Berfil , vill jag bara erinra om vad jag sade i mitt tidigare inlägg. Ett faktum är att av de 72 milj. kr. som skogsstyrelsenbegärde för aft bygga ut sitt skogsbilvägnät har man fått ungefär hälften. Manär inom bekymrad över att man med dessa medel helt enkelt inteklararavatt bygga ut skogsvägnätet i den här situationen. Skulle man då, somsagt, lägga ner flottningen i - vilket uppenbart blir följden därestman infe får ett positivt beslut beträffande fortsatt flottning på Piteälvenhår i dag- innebär det aft det praktiskt taget infe finns några medel för attbygga ut skogsbilvägnätet. Det hjälper inte flottningen, för att man skall kunna upprätthålla flottningen på Piteälvenär att man får beredskapsmedel. Jag är orolig. Även om BerfilJonasson åberopar denna skrivning innebär den i praktiken inte någon säkerhet,därför att den ansökan som vilar hos i Norrbottenbeträffande beredskapsmedel vilar i avvaktan på just besluthär . Jag är helt på det klara med att om vi inte ställer upp förreservafionen så kommer det aft innebära att flottningen på ärfärdig. Anf.130 (); I budgetpropositionen 1980/81 bilaga 9, ,behandlas under rubriken frågor punkten 2 Flottning. I mofion 1980/81:1327 har de socialdemokratiskaledamöterna på Västernorrlandsbänken yrkat: "1. att beslutar aft begära att regeringentillsätter en utredning om flottningsföreningarnas organisation ochkonkurrensförhållanden mellan flottning och lastbilstransporter i enlighet medvad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt - i avvaktan på en sådan utredning - åtgärder vidtas som syftar till attförhindra en nedläggning av flottningen i ." Med anledning av en skrivelse frånkommunikationsdepartementet av har länsstyrelserna iVästernorrlands, och i samverkan genomfört enutredning om förutsättningarna för fortsatt flottning i resp.övergång till alternativa transportformer. Utredningen visar att buntflottning är det mestfördelaktiga alternativet ur bl. a. ekonomisk synpunkt. Till defta kommer atten mycket större kvantitet virke lönsamt kan tillvaratas vid buntflottning änvid något av de andra alternativen. Det rör sig om drygt 100 000 m-*. Urenergisynpunkt är alternativet buntflottning överlägset. Vad säger dåkommunikationsministern i propositionen? Ja, han säger inte särskilt mycket,men slutsatsen är: "Jag tillstyrker därför inte förslag omatt anslå statliga medel för investeringar i en buntflottled i Ångermanälvensflodsystem. Som jag har redovisat i avsnitt 1 under särskildafrågor förordar jag att bandelen rustas upp till högre axeltryck.Jag förutsätter därvid att det virke som älvflottas i erforderligutsträckning överförs till järnväg." På ett mycket enkelt och lättsinnigt sätt viftar därmedkommunikationsministern bort hela frågan om buntflottning i . Hanhar därmed tillmötesgått några storföretag inom skogsindustrin som under skenetav företagsekonomiska skäl beslutat om nedläggningen av flottningen. Jag villpåstå, herr talman, att företrädarna för dessa skogsindustriella företagingalunda bedömt frågan från iöretagsekoiwmisk synpunkt utan mera frånföretagspo/Zr/iA; synpunkt. Ställningstagandet beträffande flottningen iÅngermanälven ingår som en del av det företagspolitiska mönster som kanurskiljas och som tar sikte på att få fill stånd nedläggning av nu befinfiigaindustrienheter inom skogsindustrin i . Detta tror jag att ocksåkommunikationsministern har begripit, men han låtsats som om ingenting harhänt. Det finns - det vet jag - många, bl. a. partivänner tillkommunikationsministern, som reagerar kraftigt mot statsrådets lättvindigahandläggning av den här frågan. Vid trafikutskottets behandling av ärendet har densocialdemokratiska gruppen reserverat sig mot majorifetsskrivningen.Reservanterna begär i likhet med motionärerna en allsidigare utredning i vissafrågor som berör virkestransporter, och i avvaktan på denna bedömning ochutredning bör åtgärder vidtas som syftar till att förhindra en nedläggning avflottningen i berörda älvar. Får jag, herr talman, sedan något kommentera vadföregående talare har varit inne på, yrkade bifall till utskoftets hemställan,vilket innebär att man skulle gå med på nedläggningen av flottningen iÅngermanälven, Han är järnvägare fill professionen. Han slår vakt om sitt egetyrkesområde och förordar järnvägstransporter. Jag tror att ett litet misstag när han bundit sig för den här formen. Densocialdemokratiska reservationen innebär inte att man avstår från investeringeni Forsmo-Ho-ting-banan. Utskottet är enigt om att man skall satsa på enupprustning av denna bana. Men det skall inte förhindra att man förändrarvirkestransporten i till buntflottning. Här är det ju bara frågaom en , ytterligare utredning för att klarlägga de här möjligheterna. Jag är litet fundersam över vad det är ärute efter. Om man skulle vara riktigt elak kunde man säga att idet här avseendetär mera moderat än vpk;are. Han tar ställning för storflnansens Nr 121 idéer utan att tänka på de människor i som är oroliga för Onsdaeen den fortsättningen, om får som han vill och flottningen läggs ned, Får jag citera några ord från de företag som såsom Flottnins varande de som medverkat till beslutet om nedläggning,nämligen , och Norrskog, Dessaföretag säger i en skrivelse till av den 18november 1980 att man är förvånad över det sätt på vilket detta ärendehandlagts. Vidare säger man: "Frågan om vilket fransportsätt som skall brukas förÅdalsindustrierna bör rimligtvis i hög grad vara avgörande av vadÅdalsindustrierna och dess leverantörer finner bäst. Den som ämnar transporteravirke bort från , i konkurrens med Ådalsindustrin, har självklart endastintresse av att skapa goda transportförhållanden bort från ," Detta är alltså citerat ur en skrivelse från de företagsom är representerade i , Jag vill också erinra om vad säger i sitt yttrande över den hårutredningen - det är daterat : "Iöverensstämmelse med ett av i avgivet remissyttrande-- förordar SSR en övergång från lösflottning till Får jag sedan säga att och med ett ord berört den ytterligare virkeskvantitet som man genombuntflottningen kan ta fram lönsamt. Är det ointressant för herrarna aft man iÅngermanälven skulle få fram ytteriigare drygt 100 000 m-? Berfil framhåller att flottningen är lönsam iKlarälven. Varför kan han då inte vara med om en lönsam buntflottning iÅngermanälven? Låt mig , herr talman, yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen. 131 (vpk) replik: När man lyssnar till kanman få intrycket att det är jag som lagt ned flottningen i , mendet är alls inte fallet, Flottningen år nedlagd av flotfningsföreningen.ochdenbestår av företag och skogsägare. Inte heller har jag agerat i egen sak när jaghär nu har förklarat att varje uppskov kan leda till att den upprustning avjärnvägen som är angelägen inte kommer fill stånd om flottningen bibehålls.Detta säger jag inte för att jag själv skall få någon fördel av det utan av denenkla anledningen att möjligheten att behålla och utveckla en järnväg som är sänedgången som denna hänger samman med att man får ett underlag i form avtimmertransporter. Efter hand som järnvägen får det underlag som motiverar enupprustning kan den tjäna syftet att utveckla landsändan industriellt och påandra sätt. Det är därför jag har sagt min mening i det här fallet. Och kopplingen mellan en avveckling av buntflottningen och överföringav transporterna till järnväg är klart dokumenterad i både proposition ochbetänkande. Det finns skrivningar på flera ställen som bekräftar att manförutsätter att en nedläggning av flottningen kombineras med en upprustning avjärnvägen. De som är beroende av flottningen ställer inte upp för aftflotta, och om man specialdestinerar 60 miljoner för en transportled, då måstedet rimligen bli en räntabel användning av den, annars är det infe god ekonomi.Man måste utgå från att de som behöver detta transportmedel ställer upp ochanvänder det. Man kan inte bara flotta en liten del av virket. När det sedan gäller frågan om aft finansiera enupprustning finns det här ett alldeles klart samband: Om beslutar attytterligare utreda frågan om buntflottning i kommer det inte attbli någon start av järnvägsbyggnafionen, Det är fel, , att påståatt det går att ha bådadera. Realiteten är den att SJ inte kommer att byggaeller upprusta någon järnväg om man infe får klarhet när det gäller möjlighetenaft få ett underlag i form av virkestransporter. Det är bara så. Man kan inteha en järnväg bara för att barnen skall stå vid sidan och säga: Där går tåget,- Det går infe. Man måste ha något aft transportera, och det är timmer vi skallha möjlighet att transportera. Sedan kan vi bygga på med torv ochannat. 132NILS-OLOF () replik: Jag har inte sagt att harlagt ned flottningen i , men han medverkar kraftigt till att ennedläggning kommer till stånd. Det skall bli intressant att få lyssna fillÅdalens arbetare när de läser och lyssnar fill propåer omsysselsättningen i , Sedan säger han att det är fel att tro att man kan byggabåda delarna, att regeringen inte kommer att vara med på det. Jag förutsätteratt det är som beslutar och att det är regeringen som skallverkställa det beslut som har fattat. Men det är möjligt att få ratt, därför att det händer titt och tätt att regeringen inteverkställer vad beslutat. Men om och vi andra här ikammaren är bestämda i vårt sätt att göra våra uttalanden och fatta vårabeslut, då vore det märkvärdigt om inte regeringen verkställer ett sådantbeslut, 133 (vpk) replik: Det är bara så att ingen vill förstöra någotnår det gäller möjHgheterna för flottningen, har ju engång lagt ner flottningen och är sedan inte beredd att ställa upp för några nyametoder när det gäller flottning. Däremot kan man förstöra det realkapital somfinns och som beräknas till nära i Forsmo-Hoting-banan,En vital järnväg kan vi få genom övre , men det står och faller med om vifår de timmertransporter som det här öppnas möjligheter för. Jag menar aft varje uppskov nu kommer att innebära riskerför att man inte sätter i gång dessa arbeten, och därför vill man inte vara medoch ta ansvar för detta. Vad beträffar att jag skulle ha ett speciellt ansvarhär som politiker kan jag sägaatt jag är i gott sällskap. De flesta remissinstanser har fakfiskt intetillstyrkt förslaget. Kommunerna , som ligger iomedelbar anslutning till området, har inte heller tillstyrkt förslaget, utande har varit har nere i och bett på sina bara knän om en upprustningav järnvägen.