prot · G40993 · 1980-12-31 00:00:00 — har man alltså drivit igenom en delning men pläderarivrigt för eft samarbete, framför allt mellan lokalradion och riksradion, Deftyder på att man insett att det inte till alla delar var så bra atf sära ufverksamheterna på def sättsom man gjorde reform. Jag vill också något kommentera propå omreklamfinansiering. Inom moderata samlingspartiet ser man nu när de ekonomiskasvårigheterna inom ökar en ny chans att köra fram krav påreklamfinansiering av programverksamheten. Den mofion som väckttill årets i denna fråga är ytterst oroande. Propagandan förreklamfinansiering av radio- och TV-programmen är direkt hämtad frånAnnonsörföreningens . Motionärerna brinnerav iver att få släppa loss de kommersiella krafterna i etermedia. Det ärglädjande att vid utskottsbehandlingen blivit ensamma bakom kravetom reklamfinansiering. Jag hoppas verkligen aft och orkarhålla stången i denna fråga. Om jag välvilligt skall tolka vad herrWikström sade i slutet av sitt anförande far han avstånd från moderaternasalternafiva finansiering. Jag vore glad om ville förtydliga sigpå den punkten. Personligen vill jag säga aft programverksamheten ju inteblir billigare genom reklamfinansiering. Kostnaderna blir desamma, även ombetalningssättet förändras. Det är i sista hand konsumenterna som får dralasset. Vi har tillräckligt med reklam i samhället. Det ärangeläget aft hålla eft medium fritt från påverkan av reklam. Det är väl ingensom inbillar sig att reklamfinansiering av radio- och TV-verkamhefen inteskulle komma att påverka programmen. Åven tidningsutgivningen skullenaturligtvis påverkas i negativ riktning. Men som vi kunde höra av moderaternasmediaexpert är det ingen skada skedd om ytterligare eft antalfidningar läggs ned. Den mångfald man pläderar för inom etermedia är man inteberedd aft värna när det gäller dagspressen. proposifion om radio och TV hette det ungefär såhär: Def finns ingen anledning aft öka det totala TV-tittandet. Jag tycker aftdet är angeläget att påminna om den deklarationen. TV är eff förträffligtmedium, men def finns anledning att varna för ett alltför flitigt bruk av def.Överdoser kan nog vara skadliga också på detta område. Vi behöver därför satsamer på kvalitet än på kvantitet. Def är vikfigare atf förbättra innehållet i detvå kanaler vi har i TV än aft satsa på en utbyggnad för ytterligare kanaleroch ytterligare sändningstimmar. Medelsanvisningen UU radio och television, m. m. 6Utbildningsministern : Herr falman! Jag är tacksam för attGeorg fridfulla anförande kan ge anledning fill ytterligare nägrakommentarer från min sida. Jag trodde atf hadetagit fel manuskript och talade om def ämne som vi får anledning aft återkommatill när regeringens proposifion om begränsningar av videovåldet så småningomnår kammaren, Def var infe mycket i det som sade somberörde dagens överläggningsämne, och def är klart att det är litet svårt närutskottet är enigt på praktiskt taget alla punkter och när jag dessutom i mittinledningsanförande lade fram ett förödande material, som visar vadomorganisationen faktiskt har åstadkommit. Inte på någon punkt kunde Medelsan visningen till radio och television, m. m. bestridaden faktiska redovisning som jag där gav. Jag har varit angelägen aft få ge denna redovisning, eftersomSveriges Radio är en ofta förtalad organisation. Jag tycker att sanningen skallfram, även om den för en gångs skull är behaglig för , hade läst något debaffinlägg från AndersBjörck, där han ville avskaffa moderbolaget. Ja, var och en har väl rätt atfgöra debattinlägg - jag ser att också skriver flitigt ipressen. Jag far inte allt som eller skriver påallvar. Jag håller mig till den fasta grund som regering och riksdag har anvisat.Det vore mig fjärran atf förmena rätten atf plädera för ettavskaffande av moderbolaget eller att förmena rätten att faktamot förverkligandet av planerna på en nordisk , Jag har sett atf en arbetsgrupp i har lagtfram ett förslag om att de två TV-kanalerna skulle delas upp på två separatabolag, Def är ett förslag som skall ut på remiss i organisafionoch som skall passera partistyrelse och landsmöte. Sedan får vi sevad det leder till. Jag för min del har inte anslufit mig till den tanken, meni vårt parfi har vi möjlighet aft ganska fritt debattera frågor av det härslaget utan af t för den skull behöva hålla rättegång med varandra, frågade om jag far avstånd från denfinansieringsväg som har anvisat. Ja, den som haver öron fill atthöra, han höre. Det är precis vad jag sade i mitt anförande fidigare , ochdet är vad jag har sagt så förut. Men, , om detfinns någon ytterligare oklarhet på den punkten, så försäkrar jag att jag ocksåi def avseendet står fast vid den ståndpunkt som regering och riksdag tidigareanslutit sig fill. Anf.7 () replik: Så fridsam som var i sittinledningsanförande fanns det inte anledning för mig att blåsa i stridsbasuneri mitt inlägg. Jag hade valt rätt ämne. Mediefrågorna går in i varandra. Detsom kommer ut från TV-apparafen - vare sig det kommer via de vanliga kanalernaeller via videokassetter eller via satelliter kan infe ses som isoleradeföreteelser i en sådan här debatt. Sanningen om är behaglig, säger , Jag är inte den som vill förtala , men jag vet attmånga andra vill göra det. Många motionärer uttrycker bl, a, oro när det gällerSveriges Radio, och i flera mofioner vill man atf skall klämmasåt ganska drastiskt. Också är en av dem som talar om attSveriges Radio skall förändras och rationaliseras, att skallbanta ned sin personalstyrka etc. Det kanske kan finnas skäl att göra def. Mensamtidigt måste man konstatera att nuvarande organisation ärett påhitt av , De nackdelar som organisationen har fört medsig måste också ikläda sig ansvar för. Han kan inte barajubla över de goda insatser som lojalt har gjort för att göradet bästa möjliga av den omorganisation som tvingats på företaget. Jaghar citerat , som ju fick eft långt inslag i TV , därhan redogjorde för sin syn på mediefrågor. Han presenterades - som vanligt -som medieexpert. Om han talade på vägnar - dvs, fördet största partiet i regeringen - så är det ganska intressant atf ta upp det idiskussionen här med företrädaren för det minsta partiet i regeringen. Defförvånar litet grand aft lägger fram förslag till ett medieprogram,om vilket som ansvarig för mediefrågor säger: Jag har settaft det finns en arbetsgrupp i som föreslagit en drastiskförändring av organisation. Jag trodde faktiskt att det fannsen bättre samordning i def lilla . Jag vet atf det ibland är litetilla ställt med samordningen inom regeringen, men att man inte håller ihop ochdiskuterar sig samman inom ett av regeringsparfierna förvånar mig. Medelsanvisningentill radio och television, m. m. Jag känner ett behov av att försvara . att allt som kommer från TV-apparafen är TV, Men def är eft ganska lömsktattentat. Man försöker få folk att tro aft på något sättskulle vara ansvarigt för det väldigt trista videovåldsutbud som vi på andravägar försöker att komma ifrån. Jag tycker atf anständigheten kräver att manändå bidrar till aft få folk att förstå för vilken verksamhet ansvarigt och för vilken verksamhet medborgarna själva får ta huvudansvaret, Imitt tal försökte jag aft redovisa alla de fördelar som omorganisafionen hade,öch jag redovisade också tre ganska bestämda problem som jag har iakttagit. Jagtycker atf def är så man skall göra - man skall ge en nyanserad ochfaktaspäckad information om detta. Det finns ingen anledning att dölja något.Och jag upprepar att inte på någon punkt bestridit vad jag harsagt. Såvitt jag förstår överensstämmer det med vad harredovisat i dessa avseenden. Nej,jag har inte deltagit i den arbetsgrupp inom som har utarbetat defprogram som nämnde. Jag har just fått det i min hand och börjatläsa det. Det är inte så i vårt parfi att vi samordnar alla ståndpunkter iförväg, innan vi skickar ut dem fill debatt inom parfiet, utan vi tycker attdet är bra att det får förekomma en fri debatt. Det är en ganska vikfig liberalprincip aft det är kvaliteten i argumenten som skall väga tyngst, intekvantiteten i sammanhanget. Därmed har jag också svarat på lömska formulering om att är största partiet i regeringen ochatt det därför är så intressant vad de säger. Också i denna regering, precissom i andra sammanhang, får man finna sig i atf det inte alltid är dekvantitativa synpunkterna som är de som avgör, utan att det ärkvaliteten i argumentationen. Det gäller i regeringen, det gäller i de olikapartierna och det gäller även i debatter i den svenska . 2 protokoll 1980/81:93-95 Medelsan visningen tdl radio och television, m. m. Anf.9 () replik: Det var intressant atf notera denkvalitetsbedömning av argument i regeringen som gjorde sig till tolk för. Sedan vill jag klart säga att inte äransvarig för allt vad som visas via TV-apparaterna med hjälp av den nya tekniksom nu finns. Men man kan infe blunda för att tittaren kan uppleva def somkommer ur en och samma apparat utifrån samma utgångspunkt. Därför är def ändåintressant, när vi diskuterar , att också diskuteramassmediefrågorna i ett litet vidare sammanhang - i varje fall atf diskuteradet som förmedlas via samma apparater. gör stor affär av aft jag inte har gåttin på hans statistiska uppräkning. Det var ju en lång rad av siffror som hanhade aft redovisa. har inte heller bestridit mitt påståendeatt omorganisationen i sig har medfört merkostnader och merarbete. Det är detsom jag har tagit fasta på och i den här situationen velat framhålla. som genomfördes var kanske ändå inte så lyckosam. När det gällerreformprogrammet om ökad kvalitet, om ökade inslag av invandrar-program ochsådant har vi hela fiden varit eniga. Def finns ingen anledning för mig attstiga upp och polemisera i de frågorna. Anf.10 Utbildningsministern : Herr talman! Då är vi alltsåöverens. Vi är överens om de kvalitetsförbättringar som har ägt rum i SverigesRadio . Vi skiljer oss bara på en punkt: Jag tycker att deganska små kostnader som omorganisationen medförde var värda att ta för atfuppnå dessa kvalitetsförbättringar. delar inte denuppfattningen. 11INGRID DIESEN (m): betänkande såvitt gällermedelsanvisningen fill radio och television präglas av stor enighet. Utskottetanvisar de medel som har begärts i proposifionen. Utskottet anser detsjälvklart atf radio- och TV-verksamheten liksom andra verksamheter i samhälletbör omfattas av ett rationaliseringskrav. Det innebär att utskottet godkännervad föredragande statsrådet har anfört om att rationaliseringskravet för nästabudgetår bör vara men att kraven kan ställas hårdare för därefter kommandeår. Kostnadsutvecklingen för äralarmerande, I runt tal kostar verksamheten en och perår, TV-licensen behöver på nytf höjas. Finns det då något man kan göra? Vi har från moderat hållväckt en motion till årets riksdag, och jag vill redogöra i korthet förtankegångarna i den motionen. Vi säger att massmediesamhället infe kan ha etten gång för alla givet utseende. Man måste söka sig nya vägar. Det nuvarandemonopolet motverkar ett fritt utbyte av åsikter, värderingar och kunskaper.Åsikts- och yttrandefriheten förutsätter respekt för tryckfrihetens principerinom alla media. Ett radio- och TV-monopol står inte i samklang med dessaprinciper. Kostnadsutvecklingen inom radiokoncernen inger som sagtbekymmer. Det finns Utan tvivel en gräns för den licensavgift som kan tas ut.Och aft ytterligare belasta statens budget är inte möjHgt i nuvarandeekonomiska läge. En reklamfinansierad radio- och TV-verksamhet skulle vara enväg ut ur detta dilemma. Vi föreslår i vår mofion reklam i TV enligt följandemodell; Reklam tillåts bara i block med högst persändningsfim-me. Reklamblocken får inte bryta pågående program utanplaceras mellan dessa. Reklamblockensplacering bör framgå av programannonseringen. För aft förhindra att annonsörerna ges möjlighet att påverkaprogrammen skall reklamen skötas av ett helt fristående företag. Hur mycket pengar skulle man då kunna få in genomTV-reklam enligt denna modell? Man kan beräkna på olika sätt. Vi har redovisatfyra olika beräkningssätt, som skulle ge inkomster på mellan 445 och 742 milj.kr. Runt 500 milj. kr. skulle därför vara en realistisk siffra.En summa av den storleken, som motsvarar en tredjedel av radiokoncernenskostnader, skulle innebära att man skulle kunna både låta licensavgiften liggakvar på nuvarande nivå samt tillföra radio och TV medel för att höja kvalitetenpå programmen. Finns det då ett kompakt motstånd mot reklam i TV? Ja, häri tycks det i varje fall vara så, eftersom vi moderater är de enda iutskottet som har velat bifalla vad jag här har anfört skulle ges regeringenfill känna. Något införande av TV-reklam har vi ingalunda krävt.Riksdagen skulle alltså i denna fråga ha en annan och mer restrikfivuppfattning än svenska folket i gemen. Upprepade intervjuundersökningar visarnämligen atf var av svenska folket för reklam-TV, och det var enökning jämfört med . Och om reklam-TV skulle leda fillbilligare TV-licens eller till längre och bättre program var positivatill sådan reklam. Men alltså; även utan påvisade fördelar var två tredjedelarav de tillfrågade för reklam i TV, Vad säger då utskottet som svar på vår mofion? Jo,utskottet hänvisar fill eff fidigare utlåtande ,-Frågan aktualiseradesden gången av en proposition, som byggde på den s, k, reklamutredningen.Utskottets och majoritet avvisade kommersiell reklam mot vederlag ifelevisions-och ljudradioprogram. Trots att def har gått sist harutskottet infe velat ge sig in på en diskussion av frågan utan bara hänvisatfill de skäl som anfördes 1975, Ett av skälen till att utskottet avvisade reklam i mediavar att TV-reklamen skulle försämra pressens ekonomiska situation. Det är santatt inställningen från pressens sida domineras av rädsla för konkurrens frånTV-reklamen, Självfallet vill vi alla ha en stark och fri press med en mångfaldav röster, även om vi inte precis behöver permanenta dagens situation. Men ettförbud mot TV-reklam behöver inte vara det enda sättet atf skydda pressen. Mankan se över samhällets presspolifik, syna annonsskatten. Medelsan visningen tid radio och television, m. m. Medelsanvisningen tid radio och television, m. m. kan också motivera ettökat presstöd. Det finns också erfarenheter från andra länder aft jämföra med,t. ex, , där man ju har reklam-TV, hade den finska dagspressen67 % av reklammarknaden, medan motsvarande siffra för var , Presseni hade alltså en större andel av reklammarknaden. Annatmaterial från visar att def inte är i första hand dagspressen somdrabbas av konkurrens, Reklamufredningen trodde för sin del aft nedgångenskulle bli störst för utomhusreklam och filmreklam. Utskottetanförde 1975 också att det enligt utredningen är svårt att skydda programmenfrån negafiv påverkan. Man menar då i första hand från annonsörerna. Defarhågorna tror vi är betydligt överdrivna när det gäller den modell som vi harskisserat med ett reklambolag helt fristående från programbolagen. Dettredje skälet för att säga nej är enligt utskottet de negativa effekterna frånkonsumenfpolitisk synpunkt. Återigen denna överdrivna rädsla! Man kan omgärdaTV-reklamen med bestämda regler, och def har vi självfallet förutsatt att manskall göra. Så sker också i de flesta länder som fillåter TV-reklam, Det är ide flesta länder t, ex, förbjudet att göra reklam för alkohol och tobak, iSchweiz och också för mediciner, I några länder inbegriper manreligion och politik. Liksomman reglerar verkamheten för och programbolagen är det alltsåmöjligt att också träffa avtal om verksamheten för fristående bolag som sysslarmed TV-reklam, Nog borde man i större utsträckning låta tittarna avgöra vad devill se och tilltro dem förmåga aft välja och vraka. Jagvill också påminna om att utskottet infe var enigt när frågan behandlades ,Det fanns dels en reservafion från de moderata ledamöterna, dels ett särskiltyttrande från folkpartiefs representant, , Hon anförde bl, a, attdet i dåvarande läge, främst med hänsyn till pressens situation, inte fannsfillräckliga skäl att tillåta reklam i radio och TV, Men det kan senare uppståsituationer som gör det motiverat atf på nytt pröva frågan, sade hon. Hon ansågdärför att det kunde finnas skäl för att tafrågan under omprövning. Fråganär uppe på nytt, men den här gången är det bara vi moderater i utskottetsom har markerat något avsteg från majoritetens uppfattning. Meddet anförda har jag, herr talman, helt kortfattat redogjort för vår motion ochde skäl som kan anföras för ett införande av TV-reklam i syfte att besparatittarna ständigt högre licensavgifter samt tillföra radiokoncernen betydandeinkomster. Jag yrkar bifall till den moderata reservationen och i övrigt tillutskottets hemställan. 12 RAULBLUCHER (vpk): Radiohar ett gott förflutet. Friheten från direkt politisk styrning och oberoendetav mäkfiga finans- och kapifalintressen har gett radio och television i dettaland möjligheter till oumbärliga insatser för kultur och för en fristående,objektiv samhällsinformafion. Med det menar jag inte en jämn, självcensureradslätstrukenhet, utan utrymme för fantasi och djärvhet i valet avämnen och företeelser aft skärskåda och möjligheter att renodla en mångfaldolika metoder och infallsvinklar vid undersökningen av samhällsföreteelser ochskeenden. Dettaär ingen glorifiering av gångna års totala programverksamhet. Givetvis har defi praktiken förekommit undantag från regeln - många och även graverande sådana. Jagsäger inte detta heller för att starta en diskussion om hur våra etermedia harförvaltat sitt viktiga pund, utan för att peka på värdet i att ha en stark ochfristående samhällsförankrad radio och television. Fördef är just mof bakgrund av allt annat utbud i vårt samhälle -kommersiell ochutarmad masskultur, ytlig politisk propaganda, reklam och falsk informafion -som detta värde framträder som omistligt. Vi har en klar borgerlig dominanseller hegemoni när det gäller opinionsbildning och atfitydpåverkan. Till denhör inte bara övervikten av dagstidningar som har anknytning till borgerligapolitiska parfier ufan också det som förmedlas av veckopress, avannonskampanjer och trycksaker från numerärt svaga men ekonomiskt destostarkare och mäktigare grupper som ochIndustriförbundet. Och dit hör all den förflackande och fördummandeidealbildning som vissa delar av reklam och marknadsföring sysslar med, t. ex.tonårsmässor. Häranser vi inom vpk att det är en given uppgift för radio och television att motallt detta andra utbud träda in för kvalitet och mångfald både i förmedling avkultur, upplevelser och underhållning och i fråga om samhällsinformationen. Detär i dessa media som vi skulle kunna ha tid och utrymme för de viktiga debattersom oftast drunknar i def dagspolitiska käbblande som de flesta av osspolifiker annars sysslar med. Det är här som frågorna från de många människornaoch från de resurssvaga grupperna kan fångas upp. Det är här sompolitikerföraktet skulle kunna vändas till en dialog med förutsättningar attskapa trovärdighet och fördjupa demokrafin. Givetvisskulle det främja den sak jag nu talar för om vpk slapp stå ensamt i den härdebatten. Men en läsning av utskottets betänkanden och är tyvärrnedslående, och ännu mer nedslående är det atf läsa protokollet från den debattsom fördes i kammaren om radio och television för nästan eft år sedan,. Jagutgår ifrån att de erfarenheter jag personligen har av fio års arbete inomförst och senare lokalradion i stort sett är representativa förjournalister och programproducenter inom koncernen och med tanke på den starkaintegreringen kanske också för alla andra som jobbat med program - det finnsfler medarbetare i denna kammare som har samma erfarenheter från arbete inomkoncernen. En mycket väsentlig faktor i vårt arbete är då att närmare enjournalistikens och programskapandefs frihet och oberoende kan man knappast komma,Atf stå fri från polifiska, religiösa eller andra ideella uppdragsgivare ochframför allt att stå fri från mäktiga ekonomiska intressen är en godutgångspunkt för den som vill göra inträngande, brett redovisande reportage,kritiskt granskande och främjan- Medelsanvisningentid radio och television, m. m. Medelsanvisningen till radio och television, m. m. de för en levande samhällsdebatt. Menallt sedan den s. k, översynsutredningen i början på 1970-falef har radions ochtelevisionens medarbetare tvingats underordna sig en allt längre gåendeklåfingrighet från framför allt politikernas sida, Def började medneddragningen av resurser 1974 - redan då började vi litet till mans märkadetta med självcensur- i avvaktan på att lagen om anställningstrygghet skulleträda i kraft. Och hela vägen över organisatoriska och byråkratiserandeförändringar - från lokalradion till den definitiva uppsplittringen på fyrabolag- är def karaktäristiskt att allt skulle ske utifrån och inte genom sådanarationaliseringar som de anställda själva hade kunnat genomföra. Dethade ju varit möjligt att ändra på distrikfsindelning när detgäller ljudradio på ett sätt och i fråga om television på ett annat sätt utanatt sysselsätta statliga utredare. Men är det gjort, och så är vi tillbaka ien situation, där övertygande ekonomiska sakskäl talar för att lokalradio ochriksradio skulle kunna dela ansvar och resurser och samarbeta - precis så somen gång skedde inom de som motsvarade ett län. Utbildningsministernvar inne på defta med samarbete och de svårigheter som kan finnas. Det ärockså min förhoppning att man skall kunna utveckla samarbetet mellan de olikabolagen. Menvad har vi nu fått ut av den senaste uppsplittringen? Ja, framför allt har denkostat pengar - och att omorganisationen har kostat även pengar som kunde hagått till program, det är varenda en som arbetar inom lokalradio, riksradio ochtelevision övertygad om, I förra årets debatt framförde atf omorganisafionen även har ökat byråkratin inom koncernen. Iavsaknad av fillförlitliga mätmetoder skall jag avstå från kategoriskapåståenden om det , men övergången till fyra bolag och ett koncernbolaghar i varje fall rimligen inte på något avgörande sätt fört över resurser frånbyråkrati till programverksamhet. Det är knappast heller något tvivel om vartde s. k, reformpengarna väsentligen tar vägen. Utbildningsministernvar här tidigare inne på atf denna reform skulle främja mångfalden. Intrycketär väl närmast att det är mångfalden bolag som har främjats. Han talade vidareom att den har kostat 13 milj, kr,, och det är säkerligen riktigt rentbokföringsmässigt, men det är ett ganska kamrersmäs-sigt sätt att mäta vadomorganisafionen har kostat. Vad kostar det t, ex, att medarbetare som annarsskulle ha gjort program har varit sysselsatta med omorganisation en väsentligdel av sin arbetstid? Defta är sannolikt inte inräknat i dessa 13 milj, kr, KvaHtetsförbättringarnämnde utbildningsministern också. Ja, det är helt rikfigt att det har ägt rumkvalitetsförbättringar, och det är väl ett bevis på radio- ochTV-medarbetarnas förmåga att arbeta ändå, trots de här pålagorna av onödigaomorganisationer. är utbildningsministern tyvärr inte kvar i kammaren, menjag vill ställa den polemiska frågan: Vilka av de fiilskott i programutbudet -text-TV, program på spanska osv, - som utbildningsministern räknade upp skulleinte ha kunnat genomföras utan omorganisafionen? Vpk har upprepat kravetpå att moderbolaget skall ges ett övergripande ansvar för verksamhetenoch utökade funktioner och atf omorganisationen skall stoppas och utvärderas,och övriga undertecknare av det särskilda yttrandet stöder ossi ord men infe i handling på den punkten. Utskottet har inte tagit sig någon nyfunderare på dessa krav på atf stärka moderbolagets ställning och ge def ettövergripande ansvar och följaktligen inte heller presterat några egentligaargument emot dem. Därför måste jag nu vidhålla vpk-kraven. Detsammagäller vårt krav på ett nyft avtal med staten för hela koncernen. Där för vi enstrid för integriteten. Vi vidhåller kravet på att den gamla ordningen skallåterupprättas, aft oparfiskhet i programverksamheten skall gälla def totalaprogramutbudet.