prot · G40929 · 1980-12-31 00:00:00 — Del går inte altbestrida del - en av förklaringarna måste vara riklig, någon tredje gives icke. Jag hade egentligen en fråga att ställa lill TorstenGustafsson. I likhet med många andra centerpartister berömmer han sig av allsysselsättningen i detta land har ökat under den borgerliga regeringsperioden.Jag förslår all del är ett försök atl få det alt förefalla som om centernsvallöfte om 400 000 nya jobb har infriats. Det är emellertid ett inslag i dennasysselsättningsökning som just när vi ser ter sig viktig; den harhelt och hållet ägt rum inom den offentliga sektorn. Det privata näringslivelssysselsättning har inte ökat , utan ökningen beror helt ochhållet pä atl kommunerna har ökat antalet anställda. ställer sig bakom den politik som framför alltmoderaterna länge har eftersträvat - atl genomföra en kraftig nedskärning avkommunernas finansiella resurser. Del uttalade syftet är alt förhindra enökning av Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) vad somkallas den kommunala konsumtionen, vilken lill beslår av ökad efterfråganpå arbetskraft. Vad kommer atl hända i detta land. Torslen , omkommunerna förs ned lill den nivå där och tydligen också centernvill ha dem? Vad kommer atl hända i de län där arbetslösheten redan är uppe i 4å och mer? Inle inbillar sig väl all del skall ske en sådanhelomvändning i industrins efterfrågan på arbetskraft i , i ,i , i och i all den helt och hålletersätter vad den offentliga sektorn har klarat på arbetsmarknaden? Har intedejn frågan ställts under behandlingen av den s. k.besparingsprociositionen? Underlaget för den borgerliga regeringens skryt omsin sysselsättningspolitik är helt och hållet del som man nu framför alltbekämpar - atl den offentliga verksamheten har växt . 54 () replik: Jag vet inle om lyssnadeouppmärksaml när jag höll mitt anförande. I del sista avsnittet gjorde jagfaktiskt en uppräkning av just de områden där man har gått in för atl skydda desvagaste i samhället. Jag tror inle alt någon kan bestrida all så sker på deområden som jag har angivit. tog upp frågan om kommunerna ochsysselsättningen. Det är riktigt att vi har haft en utomordentligt kraftigökning av antalet sysselsatta i kommunerna. Vi har kommit i den situationenatl del finns nästan lika många kommunall anställda som anställda inomindustrin. Om jag tolkar rätt, anser han att denna utvecklingskall fortsätta, all vi ännu mer skall salsa på alt sysselsätta människor i denoffentliga sektorn - kommuner, landsting och stat. Vi har för vår del kommit fram tillatt vi nu måste satsa på den industri som tillverkar produkter som kanexporteras och som kan ersätta import på hemmamarknaden. Alla våraansträngningar måste inriktas på delta. Då är det, , omöjligtall låta kommuner, landsting och stal ta hand om all nytillkommandearbetskraft. Så ser vi del. Del skulle vara intressant all höra hur Kjell-OlofFeldt ser på denna utveckling. 55KJELL-OLOF () replik: Del var ett något dunkelt uttalande somTorslen gjorde när han sade alt han räknade upp alla de svaga isamhället som slår vakt om. Det var inte detta saken gällde, ulandet var följande enkla fråga: Berörs de handikappade av urholkningen avbasbeloppels värdesäkring? Berörs de, eller berörs de inle? Alla vet ju allhandikappersättningen är reglerad med basbelopp. Och del jag frågade var påvilken grund uttalandet från slalsminislern byggde. Jag hoppas atl jag nu kanfå ett besked från Torslen , som här uppträder som vapendragare ålThorbjörn och går i god för hans heder, atl han på denna punkt kan geett besked. Ingen harnågonsin hävdat all del ligger ett egenvärde i att den offentliga Om människorna hade funnit en alternativ, produktivsysselsättning inom industrin, så hade del naturligtvis varit bra. Det enda jagförsökte få alt inse var följande. Den storasysselsättningsökning under den borgerliga regeringsperioden som ni skryteröver beror på den sektor som ni nu tänker bekämpa genom atl la ifrån kommunernaderas pengar. Del är denna sektor som faktiskt har svarat försysselsättningsökningen. 1 framtiden kommer sysselsättningsökningen atl bliberoende av var man kan få fram nya industrijobb. Jag räknade upp ett antal länsom redan har en hög arbetslöshet och där nya kriser väntar i förelag efterföretag. Jag uppmanar Torslen atl tala med landstingsman ochkommunalmän i dessa län och kommuner som tvingas all införanyanställningsslopp och avslå från insatser inom vård- och ulbildningsseklorn.Vart skall de arbetslösa som redan finns la vägen? Och vart skall de la vägensom ytterligare kommer alt friställas under den lågkonjunktur som vi nu går ini? Det var delta saken gällde, inte alt alla människor till varje pris skallsysselsättas i den offentliga sektorn. Dä , och lovarfull sysselsättning, skall de också få slå vid del löftet. Men ge dååtminstone något besked om hur ni tänker infria löftet. När folk redan ärarbetslösa, då är del . Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) 56TORSTEN () replik: Vad jag har sagt är alt vi f. n.upprätthåller sysselsättningen myckel bra och alt vi har gjort del ända sedanregeringsskiftet . Jag tror inle atl kan förneka det. Jaghar vidare sagt att strävan måste gå ut på alt bibehålla en hög sysselsättning.Och har arbetslösheten under den nuvarande regeringen inte kommit uppi så höga tal som under del socialdemokratiska regeringsinnehavel åren 1971 och1972. Då skall vi komma ihåg alt situationen vid den liden inte var så kärv somden är . När det gäller kommunerna tillhör jag en av de fåriksdagsmän som faktiskt försöker atl följa del praktiska arbetet i en kommun.Jag vet därför atl det är stora bekymmer i kommunerna. Det kommer ständigt kravpå atl vi skall anställa fler - det är riktigt. Vårdsidan är ju tung, och delbehövs fler anställda. Vi har kunnat tillgodose dessa krav, men vifinner nu alt vi måste inrikta den framlida politiken på exporten och påhemmamarknads-industrin för all vi skall kunna klara våra balansproblem. Delskulle vara intressant all höra vad annars har för recept förhur vi skall komma lill rätta med dessa. När det gäller de handikappade tror jag all vi kan sägaatl den nuvarande regeringen väl har slagit vakt om dem. Frågan gällde ju om deberördes av indexregleringens ändringar. vet dock atl vi ifinansutskottet f.n. behandlar ett yttrande i denna fråga lillsocialförsäkringsutskoltet. Jag vill för min del lämna frågan öppen till dessjag har trängt in i den närmare. Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) vice talmannen anmälde alt anhållitall lill protokollet få antecknat all han inle ägde rätt till ytterligarereplik. Alla-som lyssnat på den härdebalten harjufått klart försig, atl som vanligt har meningarna starkt brutit sig mellanregeringspartierna å ena sidan och oppositionspartierna å den andra.Visserligen har vi nått därhän, all även socialdemokraterna i dagär beredda all medge alt de svårigheter som ekonomi brottas med har djupareorsaker än den - för all citera socialdemokraterna - urusla politik somregeringen bedrivit . Men då det gäller atl komma lillrätta med problemen är åsiklsmolsällningarna om möjligt mera fastlåsta ände har varit tidigare. Del finns därför, herr talman, alla skäl för oss här iSverige alt studera vad som händer utanför våra gränser. Är det till äventyrsså, alt andra länder brottas med samma slags problem som vi gör? Då borde delligga i vårt intresse alt försöka få all den ledning som kan stå oss till budsav vad som sker eller vad som skett där ute och alt så långt som möjligtförsöka tillgodogöra oss de erfarenheter som man vunnit. Och i vart fall bordesådana studier vara ägnade all nyansera debatten. Om samma händelseförlopp ochkrislenden-ser kan iakttas i socialdemokratiskt styrda länder som i detborgerligt styrda , kan ju våra problem rimligen inle bero enbart på altregeringen här är borgerlig och bedriver en borgerlig politik. Någon gemensamnämnare måste ju i så fall finnas. 1 andra sammanhang brukar som bekant socialdemokraternalångt ifrån vara obenägna atl söka sig ul i världen. Vem minns inte attackernamot exempelvis då styrde landet? Sedan blev detlyst då och trädde lill, för all bli än merahögröstat när den person som den socialdemokratiske partiledaren haft den godasmaken alt kalla "den där högerlanlen" log över. Mest har del i övrigt varit och somsocialdemokraterna intresserat sig för, och mindre den ekonomiska politik, deproblem och de åtgärder på det samhällsekonomiska fältet som förekommer ochvidtas runt om i , bl. a. i socialdemokratiskt styrda länder. Men nog borde, herr talman, socialdemokraterna och derasledning genom besök och samtal med egna politiska meningsfränder utanför våragränser kunna samla behövligt material för debatten om fortsatt välstånd, omarbetslöshet, om inflation, om skatternas inverkan på tillväxt och produktion. Socialdemokraterna skulle själva ha åtskilligt atl vinnapå atl inhämta sådana erfarenheter. Del skulle debatten här i riksdagensäkerligen också ha, och inte minst förtroendet för politikerna - de må befinnasig i opposition eller i regeringsställning - om en på detta sätt berikadinformation skulle kunna sändas ul lill våra väljare. Ett allvarligt samtal, , exempelvis medHarold , , eller iStorbritannien skulle nog hautgjort en myckel värdefull påminnelse om all del var just socialdemokrater somtvingades gå till för all få stöd förStorbritanniens ekonomi. Det var socialdemokrater som skar kraftigare i deoffentliga utgifterna än vad t.o.m. gjort. Det varsocialdemokrater som såg arbetslösheten stiga till nivåer som dittills aldrigskådats i . Och dessa socialdemokrater gjorde delta därför atl deinte hade något val. De var helt enkelt tvingade all handla som de gjorde. samtal med socialdemokraten iVästtyskland skulle säkerligen också vara rätt klargörande för svenskasocialdemokrater. har obestridligen, tillsammans med Hans-DielrichGenscher, fört en framgångsrik politik, även om också den nu börjar glappa enaning. Man talar som bekant just nu om alt välfärdsekonomiangripits av någonting som har börjat kallas för "den svenska sjukan"eller "den svenska välfärdssjukan". En pratstund med partivännen i ,, skulle förvisso också vara intressant. läggerju nu fram sparprogram på sparprogram, och danska socialdemokrater bekänneröppet alt det kommer all krävas åtskilliga år av direkta, stora reallönesänkningaroch en drastisk begränsning av den kommunala expansionslaklen, innan de problemklarats upp som en tidigare äventyrlig politik har framkallat. En visit i hos Qdvar Nordli skulle ytterligare berikavetandet och /ör/ioppwingivw dämpa hemmaaggressiviteten hos socialdemokraterna.Den socialdemokratiska norska regeringen lade framell budgetförslag med skattesänkningar och stimulansåtgärder åt näringslivetsom många inom betecknade som en . Jag fick sj älv under ett besök förnågra veckor sedan höra den socialdemokratiske handels- och industriministernUlf Sundqvisl öppet förklara inför en stor församling all en av orsakerna lillall haft det rätt hyggligt i ekonomiskt hänseende var all man inle gjort de misslag som den socialdemokratiska regeringen iSverige gjorde sig skyldig lill under överbryggningsåren 1974-1976. Det varbara i kraft av en målmedveten ålslramningspolilik, sade , somFinland lyckats komma i takt och kunnat utnyttja de senaste årenskonjunkturutveckling. Del finns också, herr talman, länder som inle ärsocialdemokratiskt styrda. Man finner obestridligen där samma tendenser som demvi möter här i . Man finner i budgetförslag efter budgetförslag sammasträvan deklareras, alt del är de offentliga ulgiflsslegringarna - som ändåinle gått lika långt som i - som måste angripas för all man skall fåbukt med inflationen, stimulera produktionen och produktiviteten och klara avarbetslöshetens problem. Den västerländska världen i sin helhet kämpar alltså -med de upprepade oljeprisstegringarnas destruktiva effekter bakom sig - medsamma slags problem som vi har här i . Detta kan inle rimligen varaKjell-Olof obekant, och del skulle vara hälsosamt och 5 protokoll 1980/81:29-31 Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) nyttigt omdel gjordes en erinran om detta här i riksdag som kunde gåul till svenska folkel. lade för bara någon vecka sedan fram enårsrapport . Krafterna skall, heter del i den här rapporten,inriktas på aktiv inflationsbekämpning, en reduktion av oljeimporten och enförbättring av funktionsdugligheten i medlemsländernas ekonomier - och på denpunkten är vi nog överens. I rapporten sägs vidare att skatter och offentligautgifter måste utformas så, alt produktiva investeringar främjas. I gengäldmåste den offentliga konsumtionen, subventioner och transfereringar hållastillbaka. Riskkapitalet skall vitaliseras. För de länder som har de störstabytesbalansunderskotten, låga vinster i näringslivet och stigande arbetslöshetrekommenderas sänkta reallöner. Jag har påvisat detta inle som någon somhelst ursäkt eller som något försök all komma ifrån det ansvar vi själva har ivårt land, utan för all belysa atl de attacker socialdemokraterna riktar molden fördess förmenta vanslyre inte är förankrade i denverklighet som finns runt om oss, varken i eller i andraindustrialiserade länder- för så vill inle de svenska socialdemokraterna sitterinne med några helt geniala lösningar, som inga andra av någon anledning harkommit all länka på. Våra problem på tröskeln lill 1980-lalel är inle desammasom mötte det begynnande eller 1970-lalet. Och ju snabbare vi inservad 1980-lalel kräver av oss alla, desto större möjligheter har vi atl länka inutvecklingen i rikliga banor, atl lösa problemen och alt begränsa motsättningarnamellan olika grupper i vårt land. För atl kunna åstadkomma delta behövs information ochupplysning om orsaker och orsakssammang, om varför det blev som det blev ochvad som måste göras för alt förhindra en upprepning av begångna misslag och föralt vrida det hela rätt igen. Och kan vi inte betrakta som en litenisolerad ö, avskild från omvärlden. Man kan inte heller - som socialdemokraterna- bortse från alla realiteter och sprida en falsk förkunnelse om atl Sverigessvårigheter föddes , när väljarna vände sig från socialdemokraternaoch till de tre borgerliga partierna. Verkligheten är faktiskt en helt annan,och jag vågar påstå att socialdemokraterna vet detta. besöktes av norrmannenKjeld , som säkert känner. Han har i omkring 20 årvarit högste chef och ansvarig för konjunkturanalyserna inom Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling - alltså - i . Han vet mer än deflesta vad han talar om. Och därför var hans karlläggning av problemsärskilt intressant. Han talade på . frågade sig varför del gåtl så mycketbättre för och än för under 1970-talel, varförbrutlo-nationalprodukten i efter de första oljeprishöjningarna steg medbara , medan motsvarande siffror i var och i Österrike20 %. Varför, frågade han, ökade industriproduktionen i med bara 2,5 %.när motsvarande siffror i och var Varför var produktiviteten - dvs. industriproduktionen -i , medan den var i ? var densamma som den som jag har försökt redovisa här i kammaren ochi finansplan efter finansplan, nämligen alt den svenska offentliga sektorn -inkl. inkomstöverföringarna - växt väsentligt mycket snabbare än i andraländer. av vår bruttonationalprodukt täcks som bekantav den offentliga sektorns utgifter. Motsvarande siffror för ochÖsterrike är , lägre än i . Den offentligasektorns utgifter har inle bara lagt beslag på hela ökningen av vårbruttonationalprodukt utan på mer än tillväxten. Motsvarande tal var förVästtyskland en tredjedel och för en fjärdedel av bruttonationalproduktensökning. I och har sysselsättningen iindustrin stigit . I svarar den nu för 35 %av det totala antalet sysselsatta, medan den i under hela 1970-lalelhar sjunkit med nära 100 000 personer. motsvarar antalet i industrinarbetande i av den totala sysselsättningen mot, som jag nyssnämnde, i . Och gentemot de socialdemokratiska angreppen mol den s. k.högerlanlen i borde framförda förmodan tjänasom en nyttig tankeställare, nämligen att den snabba ökningen av de offentligautgifterna jämte en löneledande offentlig sektor var detsom knäckte den brittiska ekonomin. Inte mindre intressant borde den paradox vara som KjeldAndersen -liksom jag själv i så många sammanhang - brukat föra fram, nämligenalt låga nominella löneavtal leder till en större ökning av reallönen än högasådana avtal. Ju mera pengar man avtalar sig fram till, desto mindre pengarblir det alltså all köpa för - i varje fall i den svenska ekonomin. När socialdemokraterna nu i sin motion vägrar atl göranågra besparingar då det gäller inkomslöverföringar från stal och kommun tillenskilda hushåll, blundar de med båda ögonen för atl inle mindre än tvåtredjedelar av statsbudgetens utgifter beslår av transfereringar. Del är därförhelt omöjligt alt göra de besparingar som vår samhällsekonomi kräver utan allockså beröra transfereringssidan. När man säger nej till minskade inkomslöverföringar,blir den oundvikliga konsekvensen höjda skatter. Och sådant har vi sannerligenfått nog av i . Skattetrycket, skattesystemet som sådant,marginalskatterna och bidragssystemet, allt i förening, är ju en av deviktigaste förklaringarna till atl tillväxten i under hela 1970-taletlegal långt under motsvarande ökning i andra länder, till all ocksåproduktionen blivit lägre och all produktiviteten och effektiviteten i helaekonomin sjunkit. Allt delta bekräftas av . Del är självfalletbra - säger han -alt bygga ut den sociala tryggheten och öka den offentligaservicen. Men delta måste ske i en takt som icke hotar att såga av den gren somvälfärdsstaten sitter på. Och det är det som har skett i . Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) sektorn,framför allt kommunerna, har utvecklat en dynamik som har försvårat industrinsexpansion. - Allt enligt . Från den enskilda kommunens synvinkel, säger han, kandetta vara förklarligt. Men från nationell synpunkt kan det vara katastrofall.Därför måste den kommunala utgiflsexpansionen begränsas genom centrala ekonomisk-politiskamekanismer, som t. ex. skattelak eller skatte- och låneslopp. - Fortfarandeallt enligt . Men ingenting av detta vill socialdemokraterna höra talasom. Transfereringarna skall inle röras. Socialdemokraternas besparingar uppgårlill knappt en tredjedel av vad regeringen har föreslagit. Den kommunalaexpansionen får inle attackeras. Skatterna skall höjas. recept är alltså detsamma som den svenskaregeringens. Självfallet inle därför att vi på något säll skulle ha samordnatvårt länkande ulan därför alt receptet är konsekvent och i harmoni med denekonomiska politik som förs i vår omvärld. Den relativa storleken av denoffentliga sektorn måste reduceras. Då följer myckel av sig självt, säger . Del krävs en industriell expansion. Näringslivets konkurrenskraftmåste förbättras, industriinvesteringarna stimuleras och energipolitikenaktiveras. Och - detta sagt inle minst med tanke på påståendet om atl denborgerliga regeringen har övergivit målet om full sysselsättning -arbets-marknadspolitiska åtgärder är en bättre metod än ökad offentligsysselsättning, om man vill garantera välståndet och justsysselsättningen. har - påminner lill sist - visatsig kunna reda upp svåra situationer i del förflutna. Han pekar på de mångastarka kort som vårt land har, och det har vi obestridligen, för all klara uppsina svårigheter: högre levnadsstandard än flertalet andra länder, en avvärldens mest moderna och teknologiskt avancerade industrier och en upplystfackföreningsrörelse. Man måste emellertid komma därhän - detta är hansslutsats - atl den sociala utvecklingen uppfattas som en funktion av ekonomisktillväxt och icke som en ersättning för ekonomisk tillväxt. Mol den här bakgrunden tycker jag att man harrätt all fråga sig vilket alternativ det är som de svenska socialdemokraternahar atl komma med. Hur vill socialdemokraterna egentligen föra ul urkrisen och komma in på balansens smala väg? Del är mol den bakgrunden självfallet med stort intressesom vi har studerat den socialdemokratiska mycket ordrika motionen. Vi hartagit del av vad som slår där och även dragit slutsatser av vad som inte stårdär. Och man kan då konstatera, , atl den kvarlalspolilik - jaganvänder del ordet - som där presenteras och som socialdemokraterna faktiskthar bedrivit under de förflutna fyra åren i oppositionsställning, den äringenting som kan återställa ekonomiska styrka, ge trygghet ochsysselsättning åt våra medborgare. Jag fäster mig alldeles särskilt vid allsocialdemokraterna nu än en gång vågar vidhålla, atl allt i stort sett var brahösten 1976. Där fanns förvisso problem - säger man blygsamt - till stor delsammanhängande med påverkan från utlandet. Men, anför socialdemokraterna,"hade, till skillnad frånflertalet övriga industriländer, i stort sett framgångsrikt klarat den svårakris som följde efter dé stora oljeprishöjningarna 1973-1974. Den svenskaekonomin stod väl mslad med starka statsfinanser, ennettofordran gentemot utlandet, låg arbetslöshet och en väl utbyggdproduktionsapparat." I sådana ordalag beskriver alltså socialdemokraternafortfarande den svåraste akuta kris har haft . Såbeskriver de alltså ell läge kännetecknat av sjunkande produktion ochproduktivitet, förlorad konkurrenskraft, minskande marknadsandelar, stigandeinflation, ökad arbetslöshet och nedläggningshot för företag och helabranscher. Jag undrar vad skulle säga om ell sådantframställningssätt. Med denna argumentation i botten har socialdemokraternasedan under de förflutna åren bedrivit sin Motvalls-kärring-politik. Närregeringen förde en expansiv politik ville socialdemokraterna ha åtstramning.När vi stramade åt ville socialdemokraterna ha expansion. När vi devalveradevar också detta fel. När vi sänkte löneskallen ville socialdemokraterna höja.När vi föreslog sänkta skaller föreslog socialdemokraterna höjda skatter. Den enda genomgående konsekventa principen har under dehär åren varit atl inta den motsatta ståndpunkten i förhållande lillregeringen. Jag menar att samma princip eller samma principlöshet lyser igenomdagens tjocka socialdemokratiska partimotion. För mindre än sedan skulle vi klara våraekonomiska problem genom höjda importavgifter. Tvärtemot den frihandelsideologisom socialdemokraterna själva i regeringsställning hävdatskulle alltså nu plötsligt börja beträda importrestriktionernas ochhandelshindrens väg. Men vart har importreslriklionerna nu tagit vägen? Inteett ord därom i motionen. var litet talför i dettahänseende i debatten , men i motionen finns inle ell ord som förklaringfill det som var det helt centrala i deras motioner för bara två och en halvmånad sedan. Del lyser helt med sin frånvaro i motionen. Och vidare: Socialdemokraterna kritiserar deålstramningsålgärder som regeringen av omtanke om bytesbalansen tvingadesföreslå . De gick emot inte bara den föreslagna momshöjningenutan också energiskattehöjningen, beskattningen av charterresor och skallen påchoklad och konfektyrer. Det var ingen hejd på kritiken mot regeringsförslagen. Ochden kritiken finns fortfarande kvar i den nu aktuella motionen. Men någotyrkande om en återgång lill tidigare skallesatser framställs inle. De är nu ettfaktum, sade helt troskyldigt från denna talarstol. Varför del?De kan naturiigtvis tas tillbaka, om man vill la tillbaka dem och om man anseratt del är rikligt atl göra det. Men om man inle ställer del kravet, har mangodtagit dessa åtgärder. Vad som var fel är alltså rätt nu inovember. Denna lista på tuvhopp kan göras ännu myckelfullständigare. Socialdemokraterna kritiserar - med rätta - bristen ibytesbalansen. Den måste bringas ner lill hanterliga nivåer, säger de.Men föreslår Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna)