prot · G409105 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag väntar, herr talman,fakfiskt med stort intresse på aft få höra vad jordbruksministern har attanföra på denna punkt. Anf.7 (): 1 jordbruksministerns svar på berörs även den inre miljön - arbetsmiljön - genom framhållandeav de kraftiga resursförstärkningar som skett . Defär riktigt, och det har varit en välbehövlig förbättring på området. Men defhade varit betydligt angelägnare att statsrädet hade berört sakfrågan, dvs. detsom hände nere i Hököpinge, där def tydligen har förekommit kontaktsvårighetermellan olika myndigheter. Företaget i fråga har ej haft någon större respektför myndigheternas krav pä åtgärder, utan först inte vidtagit några åtgärderalls och sedan, efter förnyade påstötningar. vidtagit vissa åtgärder. Anser ni att defta förfaringssättär tillfredsställande? Jag skall här också något beröra de märkligaturer som förekommit i den aktuella frågan, som statsrådet undvikit att belysa,Def är otvivelaktigt så att den yttre miljön regleras av miljöskyddslagen ochskall bevakas av länsstyrelse och hälsovårdsnämnd, medan den inre miljön,arbetsmiljön, regleras av arbetsmiljölagen - regleradesden av arbetarskyddslagen - där yrkesinspektionen utövar tillsynen och där ärskyddsombuden är en viktig faktor. Förhållandena i det här aktuella fallet avslöjar att dettydligen har funnits -och tydligen finns - brist på samarbete i sådana frågor.Det är synnerligen anmärkningsvärt atf två myndigheter som är så närstående ejhar utvecklat ett samarbete, något som jag trodde att statsrådet med hänsynfill interpellafionen skulle belysa i sitt svar. Men så blev def inte. Enligt uppgift har följande hänt; Derr 9 mars 1970inlämnades av företaget en dispensansökan, som beviljades. Är 1981 stoppadesföretaget. Däremellan hade flera besök gjorts av länsstyrelsensrepresentanter, men först kopplades yrkesinspektionen in. Är intedetta ett märkligt förhållande? i Vällinge kommununderräftadess först - samma märkliga förhållande. Tycker statsrådet inte atf def är anmärkningsvärt att desom skall granska skyddet för de anställda kopplas in först ochden som har den kommunala bevakningen ? Borde infe alltid effobligatoriskt samråd ske mellan dessa organ i sådana här fall? Är statsrådetberedd atf vidta åtgärder så aft samrådet kommer atf fungera, eller anser ni atfdef har varit tillfredsställande i det här fallet? översände eft regionalf skyddsombudanmärkningar mof företaget till yrkesinspektionen, vilket ledde till ett besöki , dvs, . Detta medförde sex anmärkningar, som företagetmer eller mindre struntat i trots nya påtryckningar. Tycker statsrådet att yrkesinspektionens resurser ärtillräckliga, såsom def antytts i svaret, när det går innan det blirbesök efter anmärkningar från ett skyddsombud? Anser ni aft utnyttjande avstraffpåföljd i def här fallet borde ha fillgripifs? Det är också beklagansvärt aft de anställda i företaget,vilka varit ovetande, i pressen kallas giffdumpare, på grund av atfmyndigheterna infe har samarbetat och att det inte fungerat konf rollmässigf,Anser statsrådet def var rikfigt? Anf.8 (): Jag har begärt ordet i denna debatt därför aft den på ettinsfrukfivt sätt anknyter fill gårdagens debatt här i kammaren angåendeavfallshanteringen i stort, I jordbruksministerns svar på sägs bl, a, atf jordbruksministern tycker att tillsynsmyndigheternagör ett bra arbete med hänsyn till de befinfiiga resurserna men aft arbetet medtillsynen borde effektiviseras. Han hänvisar till atf den nya miljöskyddslagen skulle ge hälsovårdsmyndigheternamöjlighet atf ta ansvar för tillsynen. Då skulle jag vilja säga tilljordbruksministern att det inte blir någon bättre tillsyn därför att en annanmyndighet tar över verksamheten, om resurserna inte blir större. F. n. hållerju regeringen på med att på alla de sätt ta ifrån kommunerna ekonomiskaresurser. Def är alltså föga hopp om att det skall bli bättre på detta sätt. Jag tror atf det behövs mycket bättresamarbete mellan stat, kommun och regionala myndigheter för att vi skall få enbättre ordning på miljöområdet. Det som ligger bakom hela problemet är att vi i landet somsådant har alldeles för dåliga resurser att omhänderta miljöfarligt avfall. Sådet hjälper kanske infe så mycket atf man hänvisar till att hälsovårdsnämndernaskall fa över. I debatten i gär sade vi bl. a. aft vi tycker attjordbruksministern måste ta ett initiativ till överläggningar medKommunförbundet och med kommunerna för atf med dem diskutera hur de skallkunna klara sitt utvidgade renhållningsmonopol när det gäller def miljöfarligaavfallet. Man bör vidare sfimulera till ytterligare insamlingsstationer påolika håll i landet, så atf infe olika företag, på grund av aft de befinner sigi en situafion där de inte kan bli av med sitt avfall, tycker att det går likabra aft gräva ned det eller aft stoppa undan def i eft mörkt rum, kanske - somi Hököpingefallet - bakom en vägg till ett lunchrum för de anställda. Det ärfaktiskt upprörande förhållanden, och det kan inte få fortsätta. Mot dennabakgrund skulle jag också vilja säga fill jordbruksministern att vi inte barakan tro atf det skall bli bättre därför aft vi överflyttar fillsynen från denena till den andra. 1977 var jordbruksministern med på FN;svattenvårdskonferens, där man bl. a. berörde i-ländernas förstöring avgrundvattnet genom förorenade utsläpp. Då lovade vi fakfiskt aft aktivt ta itumed sådana här frågor. Man skulle vilja fråga när man ser eft sådant härärende: Hur många gifttunnor skall behöva döljas i jorden eller i mörka ruminnan det händer någonfing? Vad man frågar sig runt omkring är; Vad skall mangöra med det miljöfarliga avfallet? Def är ju bara ca en tredjedel av landetskommuner som har uppsamlingsanläggningar. Den uppmaning som jag skulle vilja rikta filljordbruksministern med anledning av det aktuella upprörande fallet är faktiskt: Skärp tonen i fråga om miljövårdsarbetet! Gå infe uf och säg att vi infe har råd med miljövård! Man kan fråga sig: Hur långt måste dispensförfarandet gå med hänsyn fill de statliga åtgärderna och det bristande samarbetet med kommunerna? Qm vi ser på vad har gjort i detta fall, så kan vi konstatera att detgång på gång varit fråga om nya dispenser, nya besiktningar och nya brister. Hur länge skall det pågå? ' Jag tror att det blir mycket | dyrare om vi integör någonfing i miljövårdsarbetet . Vi måste ju fa hand om de drabbade fillsderas lidande är slut. Def blir mycket dyrare och mycket mera kännbart församhället att vänta med åtgärder i stället för atf göra mycket mera aktivainsatser än vad som varit fallet när det gäller det miljöfarligaavfallet. Jag tänker inte ge mig in i ett gräl här medKurt . De frågor han tar upp kommer nämligen inom deallra närmaste veckorna att diskutera i anslutning till behandlingen avregeringens proposifion om förändringar i miljöskyddslagen. Def skulle varaoriktigt mot och framför allt mot utskottet att föra den storadebatten . Den skall vi föra när utskottet lagt fram sitt betänkande. Jag skulle ändå vilja säga till att defkanske finns skäl för honom atf fala med litet mindre bokstäver när hanangriper mig och regeringen för passivitet etc. Jag kommer väl ihåg hur det varnär fallet med i diskuterades en gång för rätt längesedan i . Då försvarade partikamrater till verksamhet där. Det talades lyriskt om att man på ort och ställehade sett svalorna bygga bo under takåsen på fabriken. Det kunde således intevara nägon farlig verksamhet som där bedrevs, menade man. Den dåvaranderegeringen gjorde inte heller något. därefter var miljöskandalenen verklighet. På den direkta frågan om jag anser att länsstyrelsensbeslut skall ligga fast vill jag svara att det vore oriktigt av mig att görauttalanden i ärendet innan regeringen formellt har tagit ställning till deffa.Ärendet har kommit in till . Men jag kanändå säga att det skall mycket fill för att någon förändring i länsstyrelsensbeslut skall ske. När det gäller deklarationerna vill jag säga aft sådanainte görs för sin egen skull, ufan därför att man med ledning därav skall kunnadra slutsatser och göra värderingar till nytta för hela miljövårdsarbetet. Detär ju inte särskilt meningsfullt atf göra deklarationer som sedan används somnågon sorts kuliss att gömma sig bakom. Det är fel att tro att bara därför atfdeklarationerna har gjorts så är all rättfärdighet uppnådd - så är det ju infe.Det viktiga är att deklarationerna ger en rättvis och god bild av det som de äravsedda aft avspegla. Kommunerna har faktiskt anmält stor tveksamhet inför enny deklarationsomgång, och hemställer om att få slippa ensådan. Även om deklarationer skulle göras , , ja, ,så skulle vi ändå inte kunna komma till rätta med de människor i samhället somhar brottsliga avsikter. Vad ni pekar pä i def här fallet är ju def lilla fåtal sominfe är beredda att följa de lagar vi har, utan gör sig skyldiga fill rentbrottsliga handlingar. Och dem kommer vi inte åt med aldrig så mångadeklarafioner. Jag får väl avvakta inför hotet i , där han säger att det här skall minsann konstitutionsutskottetfa itu med. Ja, är det uppgift så har jag bara attvänta på konstitutionsutskotfefs dom. Hotet är ju redan uttalat. När det gäller resursfrågorna, som togupp, är det så att jag i den miljöskyddslag som vi snart skall diskutera här ikammaren har föreslagit aft fillsynen skall läggas mer på det lokala planet.Jag anser nämligen att sådana här beslut skall ligga så nära människorna somdet över huvud taget är möjligt, eftersom de berör dem i mycket hög grad. rikfigt aft regeringen inte har ställt några nya pengartill kommunernas förfogande för detta ändamål, är det ju fråga omen frivillig uppgift, och def är klart att hälsovårdsnämnderna har godamöjligheter atf prioritera en del av sitt nuvarande arbete till förmån förfillsynen enligt miljöskyddslagen. Regeringens förslag på denna punkt är vidare så utformatatt kommunerna kan begränsa den fillsynsuppgift, som hälsovårdsnämnden skall taansvaret för, till en omfattning som är anpassad till befinfiiga resurser.Regionalt har länsstyrelserna fått ökade resurser i anslutning till den nyamiljöskyddslagsfiffningen, och centralt har även fått det.När vi fått ett avgiftssystem, som förvisso inte är enkelt aft utforma men somjag hoppas att vi skall få, har ju kommunerna möjlighet att ta ut de kostnadersom förorsakas kommunerna för tillsynen. Jag hoppas att vi skall kunna nåenighet om aft det är kommunerna som är bäst lämpade att lokalt ha hand omfillsynen. Sedan fog upp den kanske väsentligastefrågan av alla, nämligen den om hur vi tar hand om och förstör det miljöfarligaavfallet. Jag beklagar aft det har tagit så att få fram eff beslut omden centrala destrukfionsanläggning som skall bygga. Det var ju redan1975 som fattade beslutet, men alla som har följt ärendet vet hurytterligt besvärligt det har varit atf hitta en lämplig lokalisering, Alla vetockså hur besvärligt det har varit med prakfiskt taget alla kommuner. Så snartSAKAB velat ha lagringsplatser har def bildats lokala opinionsgrupper, somkommunpolitikerna har böjt sig för. Jag tror att det här är en fråga som vialla måste diskutera på allvar. Menar ni - och jag tror aft ni som har yttrater här gör det - att defta är en stor fråga, vilket jag anser, då måstevi naturligtvis också ha politiskt mod att kommunalt, regionalt och centraltfatta beslut som av grupper kan uppfattas som kontroversiella och politisktbesvärande. Vi kan aldrig driva miljöarbetet på eft riktigt sätt, om vi infevisar def polifiska modet. Jag vill gärna säga att jag personligen känner en styrka ioch tacksamhet över att de politiska parfierna, som jag uppfattar def, stårbakom beslutet om förläggningen av den centrala avfallsanläggningen. Jag harinte på riksplanet mött någon kritik för det beslutet, och det känner jag somen styrka. Det vore bra om man också kunde uppträda så lokalt, i kommunerna. Dåskulle det här arbetet gå mycket snabbare. 10KURT (): Jordbruksministern säger att han ogärna villdiskutera de frågor som jag har tagit upp, med hänsyn till att propositionerhar lagts på bord och att vi , när ärendena kommerfillbaka från utskotten, skall ha en omfattande debatt - och det hoppas jag- omdefta här i . Så långt är det naturligtvis rätt, att propositionerföreligger och aft utskottbehandling pågår. Men nog är det ganska egendomligt,när statsrådet ändå har lämnat ifrån sig propositioner och tagit ställning i defrågor som jag har berört, att han inte skulle vara beredd att diskuterahuvudinnehållet i propositionerna. Det är en tillfällighet att mininterpellafion har sammanfallit med de här proposifionerna. Det som föranleddemin interpellation var vad som hände i Hököpinge. Och diskuterar man Hököpingelär det vara mycket svårt att inte diskutera de teman och synpunkter som harframförts i propositionerna. Därför tycker jag aft det är litet underiigt atfjordbruksministern vill smita undan debatten nu baia därför att viden senare tidpunkt kommer att behandla frågorna. När det sedan gäller den konstitutionella delen skall jaginte göra mycket mer väsen av den. Jag bara erinrar om aft andra statsråd - närde har varit här i samband med dechargedebatfer och när de i andra sammanhangblivit anklagade för att ha brufit mot beslut - hela fiden hävdatatt det som de har gjorf som statsråd alltid har stått i överensstämmelse medriksdagens beslut. Men hernDahlgren gör alltså motsatsen. Han går ut och sägerklart och tydligt i sitt skriftliga svar atf han har brutit mot riksdagensbeslut. Alla statsråd måste ju veta aft det är en allvarlig sak atf inte följariksdagens beslut. Vad som kommer aft bli följden av detta får vi ta upp vidett annat tillfälle. Sedan kommer då statsrådet in på bl. a. och talar omnödvändigheten av att ha polifiskt mod. Def är precis vad jag under mycketlång fid har försökt efterlysa hos nuvarande regering - det politiska mod somherr talar om. Som jag sade redan i mitt inledningsanförande harregeringens passivitet i miljövårdspolitiken blivit kostsam för samhället, ochden av planerade behandlingsanläggningen är eft utmärkt exempel på detta. Först har regeringen visat modet att samla sigfill ett beslut i lokaliseringsfrågan, men i själva verket har regeringensdragande i långbänk och oförmåga att komma i gång med att bygga en centralbehandlingsanläggning kraftigt ökaf kostnaderna för samhället.Kostnadsstegringen beräknas vara nära 100milj. En mer handlingskraftig regering hade kunnat bespara sarrihälletåtskilliga miljoner. Det hade t. o. m. kunnat bli pengar över för en önskadsatsning på tillsynspersonal både i kommuner och i länsstyrelser. Kommunernahade kanske kunnat få de 35 miljoner som de - när den här frågan på sin tiddiskuterades mellan och staten - sade sig behöva för atttillsätta de nödvändiga tjänsterna vid de lokala hälsovårdsnämnderna.Kommunerna begärde då 180 tjänster och ville att staten skulle betala 35 milj.kr. - i och för sig, som jag ser det, inget orimligt krav. Hade man inte dragit SAKAB-frågan i långbänk hade mankanske t. o. m. fått litet pengar över att satsa på de här sakerna. Det hade t.o. m. kunnat bli tillräckligt med pengar för att satsa litet mer pålänsstyrelserna. tycker aft han är storslagen när han gerlänsstyrelserna 15 nya tjänster på naturvårdsenheferna. Vi har 24länsstyrelser. Skall man fördela de här tjänsterna solidariskt över helalinjen, kommer de inte att räcka ens till en ny tjänst i varje länsstyrelse.Det är alltså infe några storslagna åtgärder jordbruksministern föreslår på dethär området. Naturvårdsenhetenvid i - jag hoppas aft Nr 105 statsrådetlägger detta på minnet - har, tror jag, tio handläggare för den miljöskyddsärenden.De har, om jag minns rätt, ungefär 1 000 anläggningar att bevakaenligt miljöskyddslagen. Utöver detta har de många andra uppgifter.Man inser lätt att dessa tio handläggare har en omöjlig uppgift. hoppasalltså att jordbruksministern beaktar deffa när de nya tjänsterna i miUöskydd sinom fid skall fördelas. 11 (): Jag bevärdigades infe med någotsvar av jordbruksministern på mina frågor. Jag får väl då göra konstaterandetatt han anser att det har fungerat fillfredsställande i Hököpinge och aftsamrådet fungerar väl. Jordbruksministern tycker tydligen också aft straffetför företag som inte fullföljer ålägganden inte skall tas ut. Eftersom han intesvarade anser han väl också att def var räft att kalla de anställda i Hököpingeför giffdumpare. Anf.12 (); fick vi en lagstiftning om hur man skullehantera det miljöfarliga avfallet. Enligt den skall producenten ha def primäraansvaret. Men samhället måste ocksä skapa möjligheter aft pä ett säkert sätt tahand om avfallet. Jag tror infe vi kan dölja problemen bakom diskussion omdeklarationerna - det är viktigt att vi vet hur mycket miljöfarligt avfall detfinns och var det finns. Vi vet aft Plateline fick upprepade dispenser med bestämdavillkor, men atf företaget ändå bröt mof dem. Man hanterade bl, a, cyanid som man inte hade räft att hantera, Def leder fill slutsatsen atf vi måste försöka lösaproblemet vad vi skall göra med det miljöfarliga avfallet. Vi socialdemokrater hälsar med stor fillfredsställelse aftdef har fattats eff beslut om en central anläggning för omhändertagande avmiljöfarligt avfall. Men vi är fortfarande väldigt osäkra på hur def kan samlasin och transporteras från kommun fill regional anläggning och vidare fill dencentrala anläggningen. Därför finns det också fortfarande mycken oro ute blandmänniskorna. Att man lokalf ute i kommunerna demonstrerar medskräckblandade paroller beror bl. a. på att människorna ute i kommunerna känneren mycket stor maktlöshet med tanke på de katastrofer som inträffar. Vi fårinte underkänna den oro som finns bland människorna. Vi måste se till atttryggheten på detta område ökar. Därför skulle jag vilja fråga jordbruksministern:Har jordbruksministern haft överläggningar med i frågorna omlagring av det miljöfarliga avfallet och transport från kommunerna tillregionala stationer och vidare fill en central behandlingsanläggning? Jag tror nämligen att det är farligt för människornas oroom den ansvarige miljöministern säger - som han vid något fillfälle gjorf - atfman inte har räd att ställa härda miljökrav. Jag trortvärtom att det är mycket viktigt att jordbruksministern utåt visar atf han far nya inifiativ och aft han skärper tonen mofdem som kanske tar litet lätt på dessa frågor - och inte försöker varaursäktande. Def är mycket allvarligt när stora mängder farligt gift göms bakomväggar, i skorsfenssfock-ar, tunnlar och pä olika sätt. Vi vet faktiskt inte hur det kommer aft se ut meddricksvattnets kvalitet i . Det är en fråga som bädehälsovårdare och miljövårdare och framför allt landets miljöminister borde tamycket allvarligt på. Jag vill säga till i Blentarpaft jag svarade på frågan hur jag såg på överklagande.Beträffande den andra frågan, om samråd, menar jag atf myndigheterna självabäst avgör vilket behov av samråd de har. Det är så det skall fungera - atf viinte skall behöva gripa in centralt med pekpinnar. Huruvida det skall vara eftsamråd måste bedömas av de ansvariga myndigheterna. Påståendet om att de anställda har kallats giffdumpare harjag inte hört förrän i dag-det är väl som vanligt en massmedieuppgiff. Jag villbara betona atf def naturligtvis inte är de anställda som har ansvaret, utanatt det är företaget som är formellt ansvarigt för vad som har hänt. Till vill jag säga: Jag har inte uppfattataft det hon far upp - hur man skall klara transporterna från kommunerna tillregionala stationer och därifrån till en central anläggning- egentligen ärnågot problem . De uppgifter som jag har fått säger att klarar dettaän så . Men jag har också sagt i tilläggsproposifion att jag är beredd atfge hjälp om man behöver gå vidare och utveckla den här biten. Man skall komma ihåg att avsaknaden av den centralaanläggningen tyvärr har gjort att det hela har stannat upp. Jag hoppas nu aftvi skall kunna bygga anläggningen snabbt, att den skall komma i drift och attvi får i gång verksamheten så som det har avsetts. Dä är def en stor framgång. 4 § Föredrogs och hänvisadesPropositionerna 1980/81:163 till finansutskottet /81:174 fillkulturutskottet 5 § Föredrogs och hänvisadesMotionerna 1980/81:2099till utrikesutskotfet /81:2100 och 2101 till näringsufskottet 6 §Föredrogs och bifölls Interpellafionsframställningarna 1980/81:122-124 7 § Påhemställan av talmannen beslöt kammaren att ajournera sinaförhandlingar till , dä de till dagens bordläggning anmäldautskotfsbetänkandena väntades föreligga. 8SKammarens förhandlingar återupptogs . 9 §Anmäldes och bordlades 1980/81:167om villkoren för lönsparande på vinstsparkonfo 10 § Anmäldes och bordlades Konsfitutionsutskoffets betänkande 1980/81:21 om arbetsformer 1980/81:24 om vissa anslag /82 inom ekonomidepartementets verksamhetsområde (prop.1980/81:100) 1980/81:25 om revisorersverksamhetsberättelse för (redog. 1980/81:2) 1980/81:26 om anslag för budgetåret1981/82 till revisorer och deras kansli (prop. 1980/81:100) 1980/81:25om ändrade regler för den skattemässiga behandlingen av inventarier, fastigheter och pågående arbeten, m. m. 1980/81:24 om polisens uppgifter, utbildning ochorganisation m. m. 1980/81:13) 1980/81:25 om inferneringspåföljdensavskaffande och straffet för grovt 1980/81:76) 1980/81:11 om dödsbodelägaresansvar för den dödes skulder m. m. 1980/81:48) 1980/81:20om föräldraförsäkringen (prop. 1980/81:100) 1980/81:21om anslag till folkpensioner m. m. 1980/81:100) 1980/81:19orn anslag m. m. inom verksamhetsområde såvitt avser hälso- och sjukvård m. m. 1980/81:100)1980/81:20 orn anslag m. m. inom verksamhetsområde såvitt avser alkoholpolitik och missbrukarvärd (prop.1980/81:100) 1980/81:21 om anslag m. m. inom socialdepartementetsverksamhetsområde såvitt avser ungdomsvård m. m. 1980/81:100)1980/81:22 orn lag om radioaktiva läkemedel m. m. 1980/81:74) 1980/81:23orn hälso- och sjukvården i krig m. m. 1980/81:57) 11 §Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1980/81:351 av () till jordbruksministernom ökad avskjutning av älg; av alla trafikolyckorsom rapporteras till polisen är vilfolyckor och då huvudsakligen kollisionermellan bil och älg. Sedan mitten av 1970-falet har viltolyckorna ökat mycketkraftigt. utgjorde de , 1977 , 1979 och avalla olyckor. Åriigen dödas 10-15 människor och ca 500 skadas i viltolyckor. Älgolyckorna är alltså eft av våra störstatrafiksäkerhefsproblem, och orsaken till aft det blivit så är den snabbaökningen av älgstammen, som beräknas uppgå till 400 000 djur. Endabotemedlet som radikalt minskar trafikolyckor förorsakade av viltet är att ökaden årliga avskjutningen av älg. fastställer länsstyrelserna de avskjutningskvotersom skall tillåtas i resp. län. Def synes därför angeläget att nu vidtaåtgärder för att kraftigt öka avskjutningen innevarande år. Med hänvisning fill vad jag anfört vill jag ställaföljande fråga till jordsbruksministern; Kommer jordbruksministern att vidta några åtgärder för attkraftigt öka avskjutningen av älg under innevarande år? 12 § Kammaren åtskildes .