prot · G40946 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag menar också att det i ett allvarligt ekonomiskt lägeär viktigt att vi ser över relationerna mellan olika grupper, mellan de aktivaoch pensionärerna, så att alla får del av det tillväxtutrymme som faktisktfinns. Jag upprepar- för vilken gång i ordningen vet jag inte; vihar haft en debatt om detta tidigare - att vi kommer att se till att degruppers intressen som och jag här har apostroferat skalltillgodoses. Vi återkommer med förslag. Jag kan inte förstå varför att vi kommer att göra det - det var faktiskt vad nysssade. Om vi gör det blir det ingen spareffekt, sade . Erkänn att nihär försöker att sitta på två stolar : Å ena sidan kritiserar ni ossför att vi inte tillgodoser de allra svagastes behov, å andra sidan för att detdå inte blir några spareffekter. När jag nu har ordet vill jag något redogöra för vad vi påolika områden gjort för pensionärerna, som kommit att spela huvudrollen i denhär debatten. Vad som hänt vet alla: De faktiskapensionerna har ökat kraftigt. Det har skett i enlighet med de regler vi haftockså tidigare. Vi kommer atf återkomma med ett förslag om ytterligareförbättringar av pensionstillskotten efter . förbättringar somalltså träder i kraft den 1 juh 1982. Reglerna för kommunalt bostadstillägg är sådana attfullt bostadstillägg utgår om årsinkomsten utöver folkpension ochpensionstillskott inte överstiger . för den som är ensamstående eller . för var och en av två makar. Är inkomsten högre minskarbostadstillägget. ändrar vi dessa regler, så alt pensionärernasbostadstillägg kommer mera i paritet med bostadstilläggen för icke pensionärer.Det har så alt säga skett en urholkning av bostadstilläggen för jämförbaragrupper. Men de som har bara folkpension och liten sidoinkomst berörs inte avdetta förslag. För de folkpensionärer som berörs kan minskningen av detkommunala bosladslilläggel inte bli större än . I del avseendethåller vi alltså också de sämst ekonomiskt rustade skadeslösa. Vid inkomstprövning av kommunall bostadstillägg tillfolkpension las hänsyn till förmögenhet . för ensam pensionär och120 . De nu pågående fastighetstaxeringarna beräknas innebärakraftigt höjda taxeringsvärden på egnahemsfastigheter. För att detta inte skall leda fill kraftigt minskadebostadstillägg har vi lagt fram förslag till om all värdetav fastighet som bebos av pensionär vid inkomstprövning för kommunallbostadstillägg skall tas upp Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. med endasthälften av del nya taxeringsvärdet. Därmed neutraliseras effekterna av de nyataxeringsvärdena - återigen av omtanke om dem som, vilket sårikligt framhållit, varit med och byggt upp vårt välfärdssamhälle. Regeringen har också lagt fram förslag till omjusteringar av reglerna för extra skatteavdrag för folkpensionärer. Innebördenav detta förslag är att den som enbart har folkpension och pensionstillskott ipraktiken skall vara befriad från inkomstskatt för . För den som harinkomster utöver vad som motsvarar folkpension och pensionstillskott avtrappasdet extra skatteavdraget successivt. Vidare föreslås att effekterna av de nya taxeringsvärdenaskall neutraliseras även när det gäller inkomstbeskattningen förfolkpensionärer. Det här är några åtgärder utöver dem jag redan förut harnämnt som visar att vårt tal om att skydda de svagaste i samhället har fog försig i verkligheten. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 91SVEN ASPLING (s) replik; Nog är det något av den upp- och nervändavärlden, och nog är man i avsaknad av alla sakliga argument, när man står upphär som gjorde och säger att vi egentligen ifrågasätter om det ärriktigt att söka kompensera de svagaste grupperna för vad ni ställt till med ifråga om försämringar. Det måste väl ändå finnas någon gräns för den demagogisom här utvecklas. Det är inte anständigt att föra ett resonemang av detslaget, . Här har ni lagt fram ett hoprafsat förslag, vars konsekvenserni inte har tagit reda på. När dessa blev uppenbara och reaktionen kom frånhandikappade och alla andra utsatta grupper som drabbas av era s. k.besparingar, då börjar ni retirera och utfärdar löften att man nog skall sökafinna vägar för att kompensera dem för de försämringar ni åstadkommer. Inser inte att därmed har ni själva erkänt hurilla genomtänkt och orimligt hela förslaget är? Det finns bara en utväg ur denomöjliga situation ni har försatt er i, och det är all stryka ett streck överhela förslaget och se till att de handikappade och andra utsatta grupper.fårbehålla de trygghetsförmåner de har. Den garantin vill vi ge dehandikappade och pensionärerna genom all helt naturligt avvisa hela förslaget. Det är en fantastisk glidning i all argumentafion somförekommit . talade sig varm om ATP. Jag noterar det.Men glöm inte att vad ni nu gör är all ni har börjat nedrivningen avATP-dokumenten ligger på bordet. Ta del av vad de sakkunniga, som har satt sigin i delta, klart deklarerar: Del är vad som sker. Tydligen har inte blivit medveten om vilkakonsekvenser förslaget får och att några pensionstillskott inte kompenserar deförsämringar som uppslår genom förändringarna av basbeloppet och försämringarnaav Detär illa nog. Det räcker alltså inte med vare sig de pensionstillskott riksdagenredan har beslutat eller de pensionstillskott som ni därutöver har utlovat. Det här endast understryker att ni inte ens denna dag, närriksdagen slår inför avgörandet, har klart för er förslagets konsekvenser. Merbehöver inte sägas, men jag vill ha det noterat. Slutligen vill jag bara säga - liden medger inte mer - attallt rimmar så illa här. Att tala om solidaritet och socialt motiveradefördelningseffekter, när på bord ligger ett dokument som direktvisar motsatsen, är helt enkelt upprörande. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Eftersom har någon ytterligare replik, vill jag inskränka mig till att säga att vadvi faktiskt försöker föra, trots vad som säger, är en medvetenfördelningspolitik. Del gäller att minska klyftorna i samhället också i ensituation när vi har låg tillväxt i ekonomin. Det har varit utgångspunkten förmitt arbete och regeringens arbete. 93DORIS HA (): slutade sitt anförande med attsäga, att regeringen försöker föra en medveten fördelningspolitik. Men man harhär lagt fram ett förslag om vars konsekvenser man var helt omedveten. Jag lyssnade också på inledningsanförandet. Där anfördeKarin Söder som ett försvar för förändringarna av beräkningen avkonsumentprisindex att det sker en motsvarande förändring på indexskatteskalan.Det må så vara, men vad hjälper det de 800 000 pensionärer i vårt land som intebetalar någon statsskatt, men som kommer atf få vara med om aft värdesäkringenav deras pensioner urholkas? sade också att pensionärerna kommeratt få ökningar av sina pensioner, men i långsammare takt. Detta kan man sägaenklare; Vi kommer att ta bort värdesäkringen, det är därför ökningen sker ilångsammare takt. Jag förstår inte heller varför man redan innan ett förslagär antaget börjar diskutera de förändringar man måste göra för att mildrakonsekvenserna av förslaget. Då finns väl inget annat betyg att sätta än alt förslagetvar ogenomtänkt. Om man nu ömmar för de svagare grupperna, borde man juallra först tittat närmare på konsekvenserna för just dessa grupper. Men dekommer i efterhand. Man sätter delta förslag i sjön och först därefter ser manefter hur det fungerar och funderar över hur man eventuellt skall göra. Ja, så gårdet till . Jag skall gå över till de reservationer som är fogade tillutskottets belänkande. I propositionen föreslår departementschefen attkompensationsnivån för delpensionärerna fr. o. m. skallsänkas , från nuvarande till . Den 1 juli1976 öppnades möjligheten för arbetstagare 7 protokoll 1980/81:46-47 Besparingar i statsverksamheten, m. m. alt trappaned sin arbetsinsats i förvärvslivet. utsträcktesmöjligheten och omfattar nu även egenföretagare. Delpensionsreformen kom att bhmycket uppskattad. Det var en reform som svarade mot människors behov. F. n.har ca 55 000 människor delpension, del motsvarar knappt en fjärdedel av demsom skulle kunna vara aktuella. Regeringen redovisar inte i propositionen det material mansjälv beställt från till , ett materialsom skulle redovisa erfarenheterna av reformen, och särskilt då förmånsnivånoch kontrollfunktionerna. Det finner vi minst sagt egendomligt. Har då antalet delpensionärer ökat på ett sätt somspränger kalkylerna? Jag vill erinra om att pensionsålderskommitténi sitt betänkande (SOU 1975:10) antog att omkring en fjärdedel av antaletanställda i åldern , eller omkring 60 000 personer, skulle komma attutnyttja möjligheterna till delpensionering under de första två till tre åren.I augusti 1980 var antalet delpensionärer 56 514, inkl. egna företagare. Av framgår också attkostnaderna inte kommer att täckas av den från början uttagna avgiften. Detvill jag här ha sagt, att första gången ett underskott uppkom var i slutet avår 1978. 1 en tidigare rapport till regeringen föreslog verket en höjning avdelpensionsavgiften från till fr. o. m. . Men ingentinghände 1978 -jo, det hände väl ett regeringsskifte. Det kan väl kännas litetgenant alt jag behöver påminna om att det var som lade fram enproposition som höjde avgiften, tyvärr inte förrän fr. o. m. den 1 januari1980. Undertiden har underskottet ökat i delpensionsfonden. Haderegeringen följt förslag, skulle inkomsterna ha blivit ca 940 milj. kr. i stället för ca 520 milj. kr. Fondunderskollet skulle i så fall havarit ca 70 milj. kr. vid utgången av 1979, jämfört med det faktiskaunderskottet på 490 milj. kr. Om inte delpensionsfonden tillförs etterforderligt tillskott, kommer underskottet i fonden att 1986 uppgå till 1 482milj. redovisar också att man med entemporär höjning av avgifterna med en tiondels procent kan nå balans under 1982och 1986 vända fondunderskottet till ett överskott. Därefter skall man kunnaåtergå till en lägre uttagsprocent. Det förtjänar påpekas att beräkningarna ärbaserade på en kompensationsnivå på . Nog hade det varit av allmäntintresse, om dessa uppgifter hade redovisats i propositionen. Det finns vad gäller arbetstagare heller inga motiv tillförändringar från kontrollsynpunkt. 1 redovisas också ettforskningsarbete av vilket framgår att delpensionärernas yrkesakliviiet iväsentligt högre grad än för de yrkesaktiva ligger inom tillverkningsindustrin.Det är också värt att notera att det i rapporten när det gällerhälsotillståndet sägs att delpension fungerar på ett förebyggande sätt. Detsägs vidare: "I ett längre perspektiv kan tänkas en mer problemfriålderdom med bättre hälsa och därmed bättre möjligheter till en meningsfulltillvaro som ålderspensionär." bra, om vikunde klara det. Kort sagt: de data som har lagts fram avriksförsäfcringsverkef ger inget stöd för regeringens förslag. Reformen hartvärtom fungerat på avsett sätt. Därmed rycks också regeringens argument för enförsämrad kompensations-nivå undan. Delpensionsreformen har fungerat endast . Detär mot denna bakgrund alltför tidigt att dra slutsatser av det slag somregeringen gör. Vi har haft en period med stark inflation och sänkta reallöner.Det är möjligt att regeringen har givit upp, att denna bild också ingår iregeringens föreställningsvärld om framtiden. Endast om så är fallet, kan denföreslagna försämringen av delpensioneringen vara begriplig. Men, herr talman,detta är inte socialdemokratins syn på hur framtiden bör gestalta sig förmänniskor i vårt land. Delpensioneringen är ingen lyxreform. Motsatta tongångarhar dock hörts allt oftare i debatten, senast på sammankomst i . Jag kan inte finna alt enkompensaiionsnivå på är stötande hög i något pensionssystem. Det harheller inte framförts i debatten. Endast när det gäller delpensioneringen skallprocentsatsen sänkas. Vid genomförandet av delpensioneringsreformen utgick man ipropositionen från en sammanlagd kompensationsnivå av deltidsarbete ochdelpension på av den föregående inkomsten vid heltidsarbete.Riksförsäkringsverket redovisar utfall i bruttoinkomstlägena 40 000-80 000 kr.på mellan 84,7 och . låg av delpensionärerna i dessainkomstintervall. Det är alltså ingen lyxreform. Intentionerna har fullföljts. Man utgår från att sänkningen av kompensationsnivån skallinnebära en besparing på 150 milj. kr. i nuvarande prisläge. Det betonas ipropositionen att kostnadsförändringarna är svåra att bedöma. Det har hellerinte angetts eller gått att få någon uppfattning om vid vilken tidpunktbesparingen kan komma att uppgå till 150 milj. kr. Jag vill erinra omatt besparingarna inom delpensionsförsäkringen inte påverkar statsbudgeten,eftersom försäkringen i sin helhet i princip är avgiftsfinansierad. Med tanke på antalet inkomna ansökningar om delpensionsedan regeringens förslag blev känt för allmänheten är besparingseffekterna änsvårare att överblicka än vad som antyds i propositionen. Riksförsäkringsverkethar tagit fram ett material som visar skillnaden i antalet inkomnadelpensionsansökningar veckorna 40-46 . T. o. m. vecka 46 år1980 har det inkommit 30 938 ansökningar - fler än . Detsammanlagda antalet ansökningar kan uppskattas till 35 000, kanskenärmare 40 000. Ökningen inom landets försäkringskassor varierar från lägst i till högst i . I är ökningen239 %, i , i , i och iHalland , för alt endast nämna några. Jag tror alt det hade varit klokt om man tänkt mer än engång innan förslag om sänkning av kompensationsnivån framlades för riksdagen.Besparingen Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i Statsverksamheten, m. m. kan med tanke på ett väsentligt större antal delpensionärer vändastill ett underskott . Var det inte besparingar främst idet korta perspektivet som regeringen var ute efter? Jag yrkar bifall till reservation nr 3. Vi har i vårt land byggt upp ett enhetligtsocialförsäkringssystem. Det har varit till gagn för både anställda ochföretagare. I sparpropositionen visar regeringen nu att man har långtframskridna planer på att försämra också sjukförsäkringen. 1978 tillsatteregeringen en utredning, som har till uppgift att mildra de ogynnsamma effektersom uppstår vid sjukfrånvaro för dellids-och korttidsanställda. Kompensationenvid inkomstbortfall är för dessa grupper betydligt lägre än förheltidsanställda. Detta upplevdes som en positiv uppgift, eftersom det är väldokumenterat att det är nödvändigt att finna lösningar som innebärförbättringar för ett stort antal människor. Enligt direktiven skulle kommittén också prövaförutsättningarna att införa en period under vilken arbetsgivaren skall svaraför sjukersättningen, dvs. sjuklön, i stället för nuvarande ersättningsregler.Av direktiven framgick också att utredningen bör uppmärksamma attsjuklönesystem inte får leda till svårigheter för personer med relativt högsjuklighel eller med arbetshandikapp alt få arbete. Kommittén har fått tilläggsdirektivsignerade av . I dessa heter det bl. a. att det kan finnas behov avsärskilda åtgärder för att förhindra alt vissa handikappade personer med svaghälsa utestängs från alt få anställning på grund av risken att de kommer altmedföra högre lönekostnader. Jag tror det är en berättigad oro som känner,för detta kan ju innebära en hårdare sortering bland arbetssökande. Företagenkan undvika att anställa dem som misstänks ha hög sjukfrånvaro. Det kan drabbade redan svaga grupperna, t. ex. de handikappade, äldre, kvinnor med små barn.Låt mig som en liten hälsning få säga: Ingen bör väl sättas i sjön på deltaområde, om vi innan vi fattar beslutet talar om att vi skall finna vägar attförändra för de svaga och utsatta grupperna. I länder som redan har infört sjuklönesyslem och där mannu har högre arbetslöshet än här - men vi vet vad vi också har all vänta oss -så är tendensen klart framträdande alt dessa människor har svårigheter. Låtinte dessa sättas i sjön. som vi gör stolta deklarationer i FN inför1981 års handikappår! Utredningen har ytterligare tilläggsdirektiv. Den skallsenast komma in med underlag till olika alternativ för attuppnå kostnadsbesparingar inom ersättningssystemet, t. ex. i form av lägrekompensaiionsnivå av en sjukperiod eller införande avett system med karens. Men en utgångspunkt bör därvid vara att besparingarnaskall påverka olika grupper på i princip likartal sätt. Jag ställde en fråga till i en debatt här , och jag fick ett svar som jag vill läsa in ikammarens protokoll än en gång: "Denandra frågan gällde formuleringen alt besparingarna skall drabba olikagrupper på ett i princip likarlat sätt. Jag vill gärna understryka alt jag intevill medverka till att vi åter hamnar i en situation där - om man så fåruttrycka sig- blåblusens folk har det sämre i sjukpenninghänseende än andramänniskor. En förändring i sjukförsäkringssystemet måste ovillkorligen varautformad så att alla, oavsett vilket yrke de har, skall ha samma grund för sintrygghet. Det är detta som är utgångspunkten för formuleringen. Jag är glad altjag nu får klarlägga detta, för vi behöver ju inte gå så långt tillbaka i tidenför att finna att förhållandena i del här avseendet varit ganskaojämlika." Det är helt riktigt. Det finns också f. n. möjlighet attavtalsvis tillförsäkra arbetstagare rätt till sjukersättning utöver de förmånersom följer av den allmänna försäkringen. För LO-gruppen gäller en försäkringunder en period av , men andra grupper - statsanställda,landstingsanställda och kommunalanställda, dvs. stora tjänstemannagrupper ivårt land - har en sjuklön som dels ligger på en hög nivå, dels gäller för enbetydligt . Om de föreskrifter som vi har att jobba efter iutredningen skall följas, om direktiven att alla skall drabbas på i principlikartal sätt skall följas, vad innebär då det? Jo, det innebär all vi måste fåen tvingande lag på vår arbetsmarknad. Jag skulle vilja fråga : ÄrKarin Söder beredd att medverka till att vi på arbetsmarknadens område i vårtland får en tvingande lag? Såvitt jag kan se är detta den enda möjligheten, omman skall få dessa sänkta kompensationsnivåer att i princip drabba alla lika.En tvingande lag skulle vara något helt unikt i vårt land. Det är mycket som denna kommitté har all arbeta med. Detär stora frågor, och det är väsentliga frågor. De bör inte forceras fram. Jagskulle vilja vädja till att verkligen fundera över vad del är honegentligen har bett utredningen att klara av, när hon sagt alt den till den 1mars 1981 skall lägga fram ett underlag till regeringen. Jag vill påstå attdetta är omöjligt. Jag tycker alt skulle tränga djupare in i denhär frågan och se på vilka avvägningar som behöver göras och vad man behöverdiskutera för att vi skall få ett förslag som vi kan ha nytta av och som kanutgöra ett underlag för diskussioner för och emot. Se nu till att det återigeninte läggs fram ett förslag som är ogenomtänkt, fördel förlorar verkligen denhär frågan på, och låt inte sjukförsäkringen bli föremål för en förändring likahastigt och lika ogenomtänkt som blivit fallet när del gäller de andra områdenavi diskuterar . Men det skall bli dyrare också på andra områden. Man skall- förutom att man nu har höjt avgiften vid läkarbesök - höja karensbeloppel vidsjukresor från nuvarande . och vid resor med anledning avtandvård från . Som skäl anges att administrationskostnadernaär höga i förhållande till utbetalade belopp. Även här berörs svaga grupper.Jag vill erinra om att vi i utskottet fått en skrivelse från njursjuka sombehöver åka för dialys . Det kostar dem . iveckan, men det kommer att höjas till . Är delta möjligen också en gruppsom kommer att bli föremål för speciella åtgärder i likhet med de andra gruppervi har talat om? Vi föreslår här att man skall stanna vid en höjning till 20kr. Besparingar i statsverksamheten, m. m..(SfU)' ,, Besparingar i statsverksam heten, m. m. sambandmed sjukvård och till . för resor i samband med tandvård. har också talat om högkoslnadsskyddet.Kostnaden för läkemedel höjs nämligen till . Vihar i vår motion övervägt hur vi skall ställa oss till denna fråga, och vi harkommit fram till att vi kan acceptera detta, om det med en tidsmässigsamordning blir ett effektivt högkostnadsskydd. 1975 tillsattes socialpolitiskasamordningsutredningen. I direktiven ingick att vi skulle samordna de olikaförsäkringsformerna. Vad händer nu? Jo, första gången regeringen lägger fram enproposition som är grundad på denna utrednings arbete, då brister man flagrantpå tre punkter just när det gäller samordningsfrågorna. Först genomför mankostnadshöjningen från . Sedan skall man samordna från den 1juli 1981, men vi vet ju inte om det kan ske . Det måste väländå föras förhandlingar med sjukvårdshuvudmännen om de kostnader ochkostnadsökningar - det vill jag betona - som kommer att träda i kraft fr. o. m.den 1 januari 1982. Hade det inte varit bra och väckt respekt, om det menasallvar med talet om samordning, att man när den första propositionen lades framhade sett till att den blev samordnad? Man skulle kunna säga mycket mera om detta,men andra punkter kommer alt behandla, och jag vet att dettaäven gäller . Jag vill sluta med att säga följande till KarinSöder: Vad man än vill kalla det, solidaritet kan det inte kallas för. Kännsdet ändå inte litet besvärande, , att - efter alla deklarationer somgjorts av centerpartister från denna talarstol, vid så många tillfällen - varaden första socialministern i vårt land som signerar en proposition som är såogenomtänkt och som innebär så stora svårigheter för så betydande grupper? tog upp en lång rad frågor. Först sade hon att konsekvenserna av basbeloppsförslagetinte skulle vara övertänkta och att vi av den anledningen kommer med förslag iefterhand. Jag kan försäkra att vi har tänkt igenom förslaget.Långt innan talade om saken från den här talarstolen har viförberett åtgärder med anledning av konsekvenserna för vissa grupper. Detta äralltså inte att komma i efterhand. Sedan vill jag hålla med om att delpensionen inte är någonlyxreform. Det är en reform för att man skall kunna avtrappa sin arbetsinsatsunder den senare delen av sin yrkesverksamhet. På en punkt vill jag korrigeraDoris , och det är när hon säger att detta inte är något besparingsförslagför statsbudgeten. Nej, det är ju faktiskt så, att delpensionssystemetfortfarande går med underskott som finansieras över statsbudgeten. Så längefonden själv inte kan stå för utbetalningarna verkar det här som en besparingför statsbudgeten. Detta är alltså en faktisk upplysning om hur det ligger tilli detta sammanhang. Utgångspunkten för det förslag som vi har lagt fram är juatt relatera den inkomst man får efter en delpension till den utveckling somhar ägt rum för människori aktiv ålder. Det står också uttryckligen i propositionen. Jag tycker inte att det alls är märkvärdigt att det harkommit en lång rad ansökningarom delpension . Tvärtom är del mycketnaturligt. Del skulle förvåna mig mycket, om det inte blir en motsvarandesänkning av antalet ansökningar . De som kanske hadetänkt sig att vänta har nämligen gått in tidigare och ansökt omdelpension. Jag tycker således atf det är en ganska naturlig reaktion efter dendebatt som vi har haft . Den försämring som talade om är alltså tagenmed hänsyn till den utveckling av reallönen för de yrkesverksamma påarbetsmarknaden. Jag tycker att det är rimligt, eftersom de här människorna,som från sina utgångspunkter med all rätt har begärt delpension, ju fortfarandeär aktiva på arbetsmarknaden. En annan fråga som tog upp var spörsmålet omtilläggsdirektiven till sjukpenningkommittén. Det är ju rikfigt att dedirektiv som gäller för arbetsgivarinträde fanns redan i de ursprungligadirektiven, så del är alltså inte fråga om någonting nytt. Jag står fortfarandefast vid de deklarationer som jag gjorde från den här talarstolen och som DorisHåvik så vänligt citerade här. Det är en självklarhet att i princip sammaregler skall gälla för alla grupper - om man kommer fram till att vi skall haett sådant sjuklönesystem. Däremot väntar jag med spänning på det förslag somDoris och övriga ledamöter i kommittén kommer att lämna. Först då detlagts fram har jag anledning att ta ställning till huruvida ert förslag innebären framkomlig väg eller ej.