prot · G40922 · 1980-12-31 00:00:00 — På flera ställen i remissinstansernas yttrande övermotionen återfinns argumenteringen atl namnet är unikt i de svenskalänsnamnens historia, eftersom namnet härrör från en betydelsefull epok iSveriges industriella historia. Inget annat länsnamn har en sådan bakgrund. Detta är i och för sig oomtvistligt. Men det är en viktigpunkt i argumenteringen för ett namnbyte fill atl det är just delhär förhållandel som är ägnat att skapa problem. Det är en enkel men likvälobestridd sanning atl befolkningen i länet - det har sagts tidigare, och detsägs av med all kraft - och för den delen också större delen avbefolkningen i vårt land säger i alla sammanhang där man har anledningatl nämna den här bygden. Säger man finns del knappast någon i vårtland som inte vet vad som avses. Säger man uppträder ett stort antalassociationer. Många av dessa har inle alls med länet som helhet att göra. Man har på åtskilliga håll dragit konsekvenserna av detta,och har belyst det på flera sätt. Trots alt länet fick sitt namn1647 heter de allra flesta organisationerna - det kan gälla ideella,ekonomiska, fackliga eller politiska organisationer, det kan gälla branschereller yrkesorganisationer - någonting som börjar med eller Dalarna.Viktig offentlig verksamhet har också detta inslag, exempelvis Dalregementet,Radio osv. Som har understrukit är länsstyrelsensremissyttrande i anledning av den här motionen - och det kommer den noggranneläsaren att finna när han tittar igenom det - en enda lång argumentering förett namnbyte. På två rader, och utan all anföra skäl emot ett sådant, anser mandock inle all namnändring kan tillstyrkas. För alt ytterligare belysa detta kan sägas attlänsstyrelsen i , liksom alla andra länsstyrelser, skall avgeett länsprogram. I en bilaga till länsprogrammet har manskrivit: näringsliv -några framtidsperspektiv. Det belyser alliså hurpass starkt del här ordet slår igenom t. o. m. hos i Kopparbergslän. Jag har förståelse för att utskottet inte anser sig kunnagå emot en enig remissopinion - särskilt då från det berörda länelslänsstyrelse, även om styrelsen var oenig. Men jag vill gärna vädja tillkammarens ledamöter alt noggrant titta på yttrande och atl se påsakargumenten där för en namnändring resp. för ett bevarande av namnet. Det ären fantastisk uppvisning i hur man kan argumentera. ärsjälvfallet det helt naturliga namnet på länet. Jag vill med denna korta argumentering yrkabifall till reservationen av m. fl. i del här ärendet. 70 (): Det här är ett något udda riksdagsärende som faller undercivilutskottels beredningsansvar. Men vi har i vårt arbete med att skriva ettbetänkande med anledning av motionen inhämtat synpunkter från kulturutskottet.Det gjorde vi även vid föregående tillfälle då detta motionsyrkande ställdes. Kulturutskottethar den här gången liksom tidigare uttalat att det ligger ett betydandekulturellt värde i ett bibehållande av gamla namn på orter och områden. Dessutomhar ett antal organ, som har att syssla med frågor som denna, exempelvisriksantikvarieämbetet, fillfrågats. I sitt yttrande säger man, efter alt harefererat till hur namnet har tillkommit, atl det är helt uniktbland våra länsnamn. Man slutar med att avstyrka bifall till motionen. ,som också har yttrat sig, har en del praktiska invändningar mol ett namnbyte.Därutöver säger man atl allmänt vedertagna namn som har kulturhistorisktintresse, vilket måste anses vara fallet med , i enlighet medtillämpade principer för ett ändamålsenligt orlnamnsskick inte bör ändras ulanstarka skäl. Ortnamnsarkiveti har kommit fram till samma ståndpunkt. Det har även iKopparbergs län gjort. Ävenom dalmasarna tycker att det är skillnad på vad som står i remissinstansernasargumentering och vad som står i deras slutsatser, så är det ändå de sistaraderna som vi i utskottet har alt fästa avseende vid. finnersåledes att skälen för det namnbyte som föreslås i motionen trots allt ejöverväger. Därför avstyrker man också mofionen. Deltahar lett fram till alt vi i civilutskottet inte heller har funnitanledning atl fillstyrka motionen. De synpunkter som har framförts av detillfrågade organen är enligt vår mening tungt vägande, och därför föreslår viatt avslår motionsyrkandet. Jag ber att få yrka bifallfill utskottets hemställan. 71 (): En väldigt kort replik på detta. Jag lackar först för att vi blirkallade för dalkarlar. sade alt bibehållande av gamla namn är kulturellt värdefullt, och hanrefererade till flera remissinstanser som anfört den synpunkten. Det tycker jagockså. Om man nu ändrar länets namn, kommer namnet självklart attbevaras - och det tycker jag är värdefullt, jag kommer själv från den bygden -både som namn på gruvan och den industriverksamhet som bedrivs där och i namnenStora Kopparbergs socken och . Sådet är ingen risk för att namnet kommer att förlora vare sig sinkulturella förankring eller sin kulturella betydelse. Det är mot den bakgrundenvi argumenterar som vi gör, och därför tycker jag inte att 8 protokoll 1980/81:20-24 argumentet håller alt del kulturella skulle gå förlorat påvägen om man byter namn på länet. Utskottets hemställan bifölls med236 röster mot 49 för reservationen av m.fl. 18 ledamöter avstodfrån att rösta. 15 § Anmäldes och bordlades 1980/81:59om villkoren för lönsparande på vinstsparkonto 1980/81:65om ändring i förordningen (1968:361) om avgift vid införsel av vissa bakverk 1980/81:69 om ändring i taxeringslagen(1956:623) 1980/81:70 om föijdlagstiflning på skatteområdet med anledning avden nya 16 §Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellafion som ingivits till kammarkansliet 1980/81:40 av () tillarbetsmarknadsministern om rörligheten på arbetsmarknaden; Värt lands ekonomiska läge ärallvarligt. Politikens huvudinriktning under 1980-talel måste vara att med allkraft understödja de faktorer som ger bästa länkbara förutsättningar för enstark ekonomisk utveckling. Den ekonomiska tillväxten måste bli avsevärtbättre än , vilket ställer krav på ett betydligt effekfivareutnyttjande av befintliga och nyfillkomman-de produktionsresurser.Produktivitetsutvecklingen, som varit negaliv under en stor del av 1970-talel,måste vändas i en betydlig förbättring . En av de många viktiga faktorer som påverkar aktiviteten ivår ekonomi och också graden av kapacitetsutnyttjande är rörligheten påarbetsmarknaden. En rörlighet som i grunden utgör villkoret för att vi skallklara att balansera utbud och efterfrågan på arbetskraft. En rörlighet sompolitiken i allmänhet, och det ekonomiska och arbelsmarknadspolifiska agerandeti synnerhet, måste stimulera och styra så atl del fär fillräcklig omfattning iförhållande till kraven full sysselsättning, ekonomisk tillväxt, ökad exportoch en effektivare hemmamarknadskonkurrens. Tyvärr måste man konstatera att rörligheten påarbetsmarknaden minskat väsentligt under 1970-talel. Tillgängligamälmöjligheler inom detta område visar tydligt på en sådan utveckling. Antaletarbetsgivarbylen per kalenderår och avgångsstatistik över industriarbetare ochindustriljänstemän bekräftar en minskad extern rörlighet . Förändringar när det gäller arbetskraftens geografiskarörlighet belyses kvanfilafivt bäst genom dala från befolkningsslatistiken överantalet flyttningar över kommungränser och länsgränser. Tillgänglig statistikvisar en stabilt sjunkande flyltningsbenägenhet . Dennaminskning motsvarar en irendmässig nedgång med ungefär 20 %eller annorlunda uttryckt en genomsnittlig minskning . Ett annat sätt att belysa den negativa utvecklingen är attstudera hur många företag som anser atl de har brist på yrkesarbetare. Dessauppgifter står alt hämta ur kvartalsanalyser överbristsituationen ute i förelagen. Tillgängliga uppgifter visar att andelenföretag med brist på yrkesarbetare ökat stadigt sedan slutet av och attdenna alltjämt är kraftigt sfigande trots att kapacitetsulnyltjandet hosföretagen inom verkstadsindustrin stagnerat sedan slutet av . Man kan också studera längden på anmälningsliden på ledigaplatser hos arbetsförmedlingen, vilken visar att andelen korta anmälningstidersjunkit som de långa anmälningstiderna tenderar atl stigafill den nivå de hade . Man kan även jämföra anmälningsfidernamellan olika yrkesområden, vilka för maj månad 1980, inom områdetfillverknings- och byggnadsarbete, låg på topp, då närmare en tredjedel av delediga platserna hade en anmälningslid eller mer. Industrins svårigheter att fylla sill arbetskraftsbehovåskådliggöres också om man jämför de arbetssökandes tidigare yrkesbakgrund medsökt yrke. Man finner då all hade av dearbetssökande arbetat med tillverkningsarbete inom industrin.Samtidigt sökte arbete inom detta yrkesområde. Som framgår pekar alla tillgängliga fakta på en utvecklingsom är myckel oroande. Något mått på hur stort produktionsbortfallet varit inomindustrin på grund av att man inte kunnat få sitt behov av arbetskrafttillgodosett är svårt att beräkna. Inga Persson-Tanimura har dock i en artikeli Ekonomisk Debatt (Nr 2/80) gjort vissa beräkningar över vad arbetslöshetenkostar samhället i stort. Dessa beräkningar visar att det s. k. BNP-gapet uppgick till ca . Av detta kan man dra den försikfiga slutsatsen att det ärmycket kostsamt att låta produktionsapparaten underutnyttjas och att resultatetblir miljardbelopp i bortfallen BNP-tillväxt. Det faktum att vi under den nugångna högkonjunkturen haft en beständig brist på arbetskraft inom industrin ärdels beviset för att vi förlorat stora värden i bortfallen BNP-fillväxt, vilkenvi är i så stortbehov av, dels ett allvarligt memento över ett växande samhällsekonomisktproblem som vi måste lösa för att bättre klara målsättningen inre °' "" ekonomisk balans i vårtland Många faktorer påverkar dagens tröghet på arbetsmarknaden.Marginal-beskattningen, faktorer i den sociala närmiljön (tillgång på braskolor för barnen, barnomsorg, boendemiljö), dubbelt förvärvsarbete,arbetsrätts- och trygghetslagsfiftning, ökat egnahemsboende, sysselsättnings-,regional- och industripolitikens direkta påverkan på arbetskraften,utbildningsmässiga faktorer, arbetsförmedlingens agerande etc. Utvecklingen inom dessa områden har under 1970-talel, imånga fall helt oberoende av varandra, vävt ett finmaskigt och komplicerat nätav reslrikfioner och påverkande faktorer som sammanlaget givit oss en urrörlighetssynpunkt allt sämre fungerande arbetsmarknad. Denna utveckling harockså skapat attityder bland medborgarna till förändringar och utveckling somblivit alltmer negativa. Många politiker har också genom att ensidigtframställa arbetsmarknads- och industripoHtikens roll i detta sammanhang i höggrad hjälpt till alt befästa dessa attityder. En av politikens viktigaste uppgifter äratt snabbt och effektivt bryta den här relaterade utvecklingen. Det är ettgrundkrav om vi skall ha en chans alt klara de ekonomisk-politiska målen under1980-talet. De resurser som traditionellt har använts för alt påverkarörligheten är de arbetsmarknads- och sysselsättningspolitiska instrument viutvecklat. Men det måste stå klart att dessa inte är tillräckliga. Det finnsmycket som talar för att ytterligare utökade resurser inom delta område inlefår tillräcklig effekt, och del kan också ifrågasättas om marginaleffekten persatsad resursenhet är särskilt hög. Del är som redovisats många viktiga och tungt vägandefaktorer som inle förändras eller påverkas av en ökad satsning på detraditionella medlen. Det måste nu las initiativ som analyserar och karlläggeralla faktorer av betydelse för arbetskraftens rörlighet. Ur delta arbete måstesnabbt följa en åtgärdsplan som ger tillräckliga effekter. Expertgruppen för utredningsverksamhet iarbetsmarknadsfrågor (EFA) pekar i sitt program för forskning omarbetsmarknadens funktionssätt, som överlämnats till arbetsmarknadsministern,också på vikten av övergripande inifiativ. Regeringen, arbetsmarknadsministern,fackliga företrädare, framstående ekonomer etc. pekar alla på samma behov avinsatser för att öka rörligheten på arbetsmarknaden. Allt detta måste leda tillslutsatsen att det är dags för ett ordentligt initiativ frånarbetsmarknadsministerns sida. Med hänvisning till det anförda ber jag om kammarenstillstånd att till arbetsmarknadsministern ställa följande frågor: Är arbetsmarknadsministern beredd att omgående tainitiativ till ett övergripande, mer problemorienterat analysarbete för attkartlägga olika faktorers inverkan på rörligheten på arbetsmarknaden föratl skapa underlag för effektiva åtgärder från regering och riksdag? 2, Pågår del inom ramen för arbetet med densysselsättningspoliiiska proposifionen något specialsludium av rörlighelsproblemen? Vilka omedelbara, snabbt verkande förslag till åtgärderplanerar arbetsmarknadsministern att förelägga under den närmaste fiden? 17 § Meddelande om frågor Meddeladesatl följande frågor framställts 1980/81:92 av () till försvarsministern omutvidgningen av övningsfältet för garnison: Enligt försvarsutskottetsbetänkande /80:13 anser ulskollel "alt beslut atl anlägganytt skjutfält för garnison i omedelbar anslutning till det aktuellaövningsområdet kan ha ändrat förutsättningarna för den bedömning av behov avkompensationsmark som gjordes ". Vidare uttalades att man inom avsåg attlåta närmare undersöka denna fråga. Med hänvisning till vad som anförts vill jag ställaföljande frågor till försvarsministern: Har denaviserade undersökningen påbörjats? När kan arbetet förväntas leda till kontakt med de markägaresom är berörda av beslutet om utvidgning av övningsfältet? 1980/81:93av () fill justitieministern om förfarandet då läkare avstängsfrån arbete: En överläkare vid ell svensktsjukhus har av sjukhusledningen avstängts från sitt arbete på grund av enanmälan om en behandlingsmetod som av vissa personer betraktas som olämplig. Den utredning som genast påbörjades inväntades alltså ickeföre avstängningen. Överensstämmerdetta förfaringssätt med svensk lagstiftning? 1980/81:94 av () till kommunikationsministern om indragning av färjleder i glesbygden: har, som ett led isparåtgärder initierade av regeringen, föreslagit indragning av vissa färjlederi glesbygden. Som exempel kan jag peka på färjlrafiken vid Råslrand över . Med anledning av detta anhåller jag att få ställa följandefråga till kommunikationsministern: Anser kommunikafionsministern del riktigt att man på dettasätt ödelägger eller försämrar vikliga samfärdsleder inom glesbygden? 1980/81:95 av () tillutbildningsministern om inkomstgarantierna för konstnärer: Inkomslgarantier för konstnärerutgår enligt gällande bestämmelser från basbeloppet enligt lagen om allmänförsäkring. Genom regeringens förslag om ändring av grunderna för beräkning avbasbeloppet påverkas också inkomstgarantierna för konstnärer. Mot dennabakgrund vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet detrimligt att urholka samhällets stöd till konstnärer på föreslaget sätt? 1980/81:96 av () till industriministern omverksamheten vid bruk: Koncernen harmeddelat att man avser inleda förhandlingar om nedläggning av bruk idess regi. Enligt en gjord utredning hävdas alt bruket bör kunna bli lönsamt omytterligare investeringar på ca 30 milj. kr. , sominle anser sig kunna göra dessa investeringar, lär vara beredda att överlåtabruket till annan ägare mot en ringa ersättning. Mot denna bakgrund vill jag fråga industriministern om hanär beredd alt bidra till alt en ny ägare övertar bruk för fortsattdrift. 1980/81:97 av () till budgelministern ombeivrandet av brott mot skattelagstiftningen; Vid kontroll av arbetsgivaravgifteri vissa fackliga organisationer har det framkommit att förmåner ej upptagits påuppgifterna och att redovisningen således skett på ett sätt som stått i stridmed skattelagstiftningen. Enligt uppgift har emellertid dennakontrollverksamhet avbrutits, innan en fullständig granskning avorganisationerna på alla nivåer skett. Avser statsrådet vidtaga åtgärder för all förhindra attutredningar, där det framkommit all brott mol skattelagstiftningen kan haförekommit, läggs ner innan utredningen har fullföljts? 1980/81:98av () till socialministern om en parlamentarisk utredning förutformning av prosfilutionsutredningens betänkande: Den senaste lidenshändelseutveckling kring prostilutionsulredningen gör det enligt min meningbefogat att bredda den grupp som skall ta ställning till den nu offentligaexpertgruppens rapporter och lägga fram förslag. Jag vill därför fråga socialminister : Är statsrådet beredd att tillsättaen parlamentarisk utredning som skall la ställning till den slutligautformningen av prosfilutionsutredningens betänkande? 1980/81:99 av () till handelsministern omtillsättningen av vissa tjänster vid palenlbesvärsrällen: Patenlbesvärsrälten är en förvaltningsdomstolsom tillkom genom omvandling av den dilfillsvarandebesvärsavdelningen vid patent- och registreringsverket. Palenlbesvärsrällen ären förvaltningsdomstol, som upptar besvär mot beslut av patent- ochregistreringsverket. En särskild ijänsleförslagsnämnd - med verketsgeneraldirektör som ordförande - avger förslag rörande tillsättning avpalenträtlsråd vid domstolen. beslutade i enlighet med näringsutskottelsbelänkande (NU 1977/78:64) att med anledning av en till samma års riksmöteväckt motion rekommendera regeringen atl inför kommande beslut om nyaförordnanden för ledamöter i ijänsteförslagsnämnden överväga nämndenssammansättning. Med anledning härav ber jag att fill handelsministern fåställa följande fråga: Vilka åtgärder har regeringen vidtagit med anledning avriksdagens rekommendation? 1980/81:100av () till industriministern om sysselsättningen vid brukoch industrier: Styrelsen för harbeslutat om nedläggning av bruk med 175 anställda. Att detta beskedskulle komma befarades då den borgerliga riksdagsmajoriteten avslogdet socialdemokratiska förslaget om all en strukturplan för skogsindustrinskulle upprättas samt erforderliga investeringar göras i bruk för atltrygga en lönsam produktion. Även styrelsen för industrier har begärtförhandlingar om avveckling av hela pappers- och massafabriken med 150anställda. Den ägare som 1979 med stöd av regeringen överlog industrierär alliså på väg alt avveckla företaget. Ytterligare en omständighet som försvårar läget är atlTarkell i under en längre fid permilterar 280 anställda. Nedläggning av fabrikerna i och slår myckethårt i en bygd med en redan besvärlig arbetsmarknad. De socialdemokratiskariksdagsmännen från länet som har följt de olika turerna kringÖstanå bruk och industrier finner det märkligt att de politiskt ansvarigai landet tillsammans med ägarna inte har vidtagit åtgärder som räddar.sysselsättningen vid de berörda fabrikerna. Med hänvisning till det anförda ställer jag följande frågatill industriminislern: Vilka åtgärder är regeringen beredd vidtaga för atlrädda jobben vid bruk och industrier? 1980/81:101av () till kommunikafionsministern om arbetsförhållandena föryrkesbilförare: föreslog enrad åtgärder för atl förbättra arbetsförhållandena för yrkesförarna. Närriksdagen behandlade trafikutskottets betänkande 1979/80:27 angåendevissa taxifrågor uttalade företrädare för den borgerliga utskoltsmajoritelenalt regeringen avsåg atl lägga fram förslag i frågan omarbetstider och viloperioder inom väglransportområdel. Jag vill därför frågakommunikationsministern: Näravser statsrådet alt lämna en proposition i anledning avbilarbetstids-utredningens förslag. Anser statsrådet atl åkeribranschenfungerar på ett tillfredsställande sätt ? 18 § Kammaren åtskildeskl.