prot · G40998 · 1980-12-31 00:00:00 — Samtidigtnås den för positiva effekten inom branscher som har framfiden för sig.Här handlar def inte om att uppskjuta dödsögonblicket för de företag som fårdel av stödet. Snarare är det barnmorskerollen staten spelar genom att hjälpafill atf öppna nya marknader för svenska företag. Deoffensiva satsningarna är för inte mindre väsentliga än den beryktadesvångremmen för atf nå balans i svensk ekonomi. Förmånliga, fill u-ländernariktade krediter är en sådan satsning. Den ger fördelar både åf oss och åtu-länderna. En tulipanaros, fru talman, som def för en gångs skull också gåratf göra. Utan aft i någon större utsträckning avvika från de uppfattningar somherr framfört i Sydafrikafrågan skulle jag vilja göra några påpekanden. utredning som föregick denna lagsfiftning kom man gemensamt fram till atfdet var befogat att ge utrymme för vissa dispenser. I princip kan man säga attett av motiven var att man ville fa viss hänsyn till sysselsättningskonsekvensernai . Vidare ville man ge ett visst utrymme för svenska företag attövervintra i i avvaktan på aft man där får till stånd den omläggningav polifiken som det är betydelsefullt aft få. När vi då av dessa skäl fått dennadispensmöjlighet - den fanns med också i den proposition som självsignerade - står man inför uppgiften att försöka tillämpa den lag som riksdagenantog. Jagvill gärna säga - det är ingen hemlighet - atf det är komplicerat att fillämpalagen. Den är fakfiskt motsägelsefull i olika avseenden. Atf det är kompliceratbevisas av att man inom regeringen också kom fram till olika slutsatser. Menför att denna strid inte skall få alltför stora proportioner vill jag påminnaom att det som blev regeringens majoritetsbeslut grundade sig påvad kommerskollegium, som är den myndighet som skall bereda ärendena, kom framtill. Regeringen följde alltså kommerskollegii uppfattning i dessa avseenden. HerrCars sade också att det kanske vore bra att komma fram till ett totalt förbudför investeringar, alltså även för reinvesteringar. Man skulle med andra ordslopa den dispensmöjlighet som finns. Jag undrar om inte , när hanfunderat litet ytterligare på detta, kommer fram fill att det vore ganskabesvärligt atf gå den vägen. Det skulle naturligtvis få besvärande konsekvenserpå det viset att om man helt slopade dessa möjligheter skulle def vara sammasak som atf de svenska företag som faktiskt finns i lika väl skullekunna ge bort sina anläggningar till sydafrikaner. Man skulle infe längre kunnadriva företagen. Def finns då ingen annan möjlighet än aft ge bortanläggningarna eller till äventyrs få en viss betalning vid försäljning tillsydafrikanska köpare. Man skulle inte få mycket betalt, för dessa köpare vetprecis i vilket tvångsläge säljaren, dvs. det svenska företaget, befinner sig.Även om man finge en hacka som betalning för företaget, kunde man med de valufaregler som gäller i infe annat än sätta inpengarna på bank i , för atf de i sin tur skulle kunna lånas uf tillnågon annan. Jag är infe säker på att goda mofiv för denna idé skullebefrämjas av en uppläggning som innebar aft skänker bort dessainstallationer till sydafrikanerna, alldeles särskilt som en sådan gåva ju voreförenad med överförande av ett omfattande tekniskt kunnande. I de härföretagen-t. ex. i - arbetar ju människor som har omfattandekunskaper om teknologi. Det naturliga för dessa personer är, omSandvik kan fortsätta med sin verksamhet, aft gå över fillsydafrikanska konkurrenter. Sådana finns ju. Företaget är ettsydafrikanskt företag som mycket snabbt expanderar på de marknader där SandvikAB och har en mycket stark internafionell ställning f. n. Om man icke hade givit rätt att göra denreinvesfering som här var under diskussion, hade enligt egen bedömning- och den uppfattningen omfattades även av de fackliga företrädarna i -en avsevärd risk förelegat att nyckelpersoner i bolaget skulle tröttna och istället gå över fill Boart, vilket skulle innebära mycket omfattande problemför . Det gäller alls icke bara på den sydafrikanska marknaden utanockså på världsmarknaden. Boart är ju som sagt ett snabbt expanderande företagpå världsmarknaden och skulle få eff bra handtag om man så lätt kunde förvärvaen hel del av de tekniska kunskaper som och har. Utrikes- och handelspolitisk debatt 24HÄDAR () replik; Syftet med Sydafrikalagen är atf begränsa desvenska företagens verksamhet i . Orsaken till det är atf en mycketstor majoritet - samtliga partier i utom moderata samlingspartiet-ställt sig och ställer sig bakom de krav som de svartas rörelser i Sydafrikauttalat på aft utländsk företagsamhet skall begränsas, eftersom företagensekonomiska verksamhet är ett stöd för den nuvarande rasistregimen. Jag tycker det är bra aft handelsministern inte avvikerfrån min uppfattning om förhållandena i eller från bedömningen avSydafrikalagen. Def är däremot enligt min åsikt synd att regeringens majoriteti eff aktuellt ärende avvikit från den tolkning av lagen som de liberalastatsråden i regeringen gjort - en tolkning som jag självfallet helt ställermig bakom. 25 (vpk); Under en har den borgerligaregeringens statsråd visat upp ett beklämmande skådespel. Det gäller den s. k.Telubaffären. Visst är det nödvändigt atf reagera mof att utbildarlibyska militärer i avancerad vapenteknik. Def finns många inslag i den libyskaregimens politik som inte kan accepteras och som skall fördömas. Intressant attnotera är aft de som jagar statsråden i tidningsspalterna är en gruppantiarabiska personer, som tydligen också påhejas frän ett visst håll. Vissastatsråds uppträdande är inte så värst efterföljansvärt. blånekarman, görs vissa medgivanden, tredje dagen erkänner man aft deffinns ett visst militärt inslag i utbildningen av libyerna, Alla de härerkännandena görs allteftersom de hemligstämplade dokumenten läcker ut. Historien upprepar sig. Så agerade också statsråden i den s, k,IB-affären, Skillnaden är bara att def då var socialdemokrafiska statsråd. Nuvill socialdemokraternas talesmän beteckna Telubaffären som ett Watergate, Viden jämförelse borde i så fall IB-affären mer än Telubaffären likna Watergate, Fråganär om regeringen och berörda statsråd när avtalen skrevs under var så okunnigaom Telubaffärens militära del som de nu vill göra gällande. Frågan är också hurpass äkta indignationen nu är från statsrådens sida över nämnda utbildning -ja, också hur pass äkta den antiarabiska lobbyns indignation är. Jagställer dessa frågor därför aft det finns långt värre inslag i vårtinternationella agerande, som verkligen borde uppröra en stor del av vårt landsinvånare och som också borde engagera dem som attackerar ochutbildningen av libyerna. RepublikenÖsttimor, belägen utanför , utropade sin självständighet 1977 efter450 års kolonialt förtryck under , Den styrande generalsjuntan iIndonesien omintetgjorde defta och ockuperade och har sedan dessbedrivit ett utrotningskrig mof landets ca 1 miljon invånare. Brutaliteten frånIndonesiens sida är av sådant slag att den gamla kolonialmakten Portugalreagerat mot den. Sverigehar deklarerat att har rätt fill självbestämmande. Detta svarar denborgerliga regeringens utrikesminister för. I den borgerliga regeringen finnsemellertid också en moderat handelsminister som heter är också regeringens vapenförsäljare. Han säljer vapen till generalsjuntani , vapen som används mot befolkningen på . Handelsministernhar ju bl. a. uppgiften att se till att handeln blomstrar och att ochstatskassan får in exporfmiljoner. Han ställer sig aldrig frågan hur många påÖsttimor som dödas för varje vapenexporfmiljon som strömmar in fill vårt land.Får jag ändock fråga: Är detta inget bekymmer för handelsministern eller förutrikesministern? Solidaritetmed fatfiga och förtryckta är en hörnsten i svensk utrikes- och biståndspolitikför alla partier utom tydligen för . Är det för mycket begärt attdetta också fillämpas i konkret handling i fallet och aft man slutarmed vapenförsäljningen till generalerna i ? Detfinns en dubbelmoral i agerande internationellt och i våra relationertill den s. k. tredje världen. Å ena sidan ger vi ett antal miljarder i biståndtill olika länder. Vi ger också ett antal miljoner till olikabefrielserörelser. Å andra sidan upprätthåller vi goda ekonomiskaförbindelser med de värsta förtryckarregimerna i världen. En del av förklaringenfill detta är aft vårt land har ett antal stora multinationella företag som försin överlevnad breder ut sig utanför vårt lands gränser, exploaterar andraländers naturfyndigheter och andra länders arbetskraft. För dessa svenskamulfinationella företag handlar det inte om solidaritet med fattigaoch förtryckta - def handlar i stället om solidaritet med förtryckarna. Dethandlar om att förse sig med begärliga råvaror samt att öka sina vinster föratf expansionen ut i världen skall gå snabbare. Jagtalar alltså inte om vanliga reguljära handelsförbindelser eller s, k, frihandel. Jag talar om svenska privatföretags investeringar i framför allt tredjevärlden. Dessa investeringar brukar försvaras med atf de gynnar svensk handeloch sysselsättningen här hemma och med att de dessutom gynnar utvecklingen itredje världen. Vissa extremer hävdar t. o. m. att de är ett stöd för defattiga och förtryckta i berörda . Så är det infe. Jag vill hävda attdet är en ytterst liten procent av de sammanlagda svenskauflandsinves-teringarna i tredje världen som gynnar dessa länders ekonomi ochmajoriteten av befolkningen. Detfinns ett antal länder, främst i , som upprättat s. k. frizoner. Dessafrizoner innebär generösa villkor för utländska företag: där är fackföreningarförbjudna, lönerna är sådana att 12-15 timrnars arbete krävs för att klara signödtorftigt, och sociala förmåner är obefintliga. Skattebefrielse och generösaavdragsvillkor gäller för företagen. Ja, t. o. m. barnarbete är tillåtet, ochdet är också en tvingande nödvändighet för att familjerna skall klara sig. Tilldessa frizoner drar sig svenska företag, hit förlägger mansammansätfningsindusfrier, hit förlägger man textiltillverkning osv. Härplockas ihop vissa moment till färg-TV eller teleanläggningar som sedan kommertillbaka hit till och monteras. Påvilket sätt utvecklar detta u-landets ekonomi? På vilket sätt gagnar dettaarbetarklassen i eller arbetarna i eller på ? ISingapore har Facit en sammansäftningsfabrik för skrivmaskiner. Där sätter manihop vissa delar, som sedan kommer tillbaka till Facits fabrik i iBlekinge. På vilket sätt gynnas arbetarna i och arbetarna i ?Enligt min mening inte på något sätt. Arbetarna i blir arbetslösa,arbetarna i exploateras på def grövsta. Den inhemska makteliten iSingapore tjänar en vacker slant, och aktieägarna i Facit tar hem storkovan. Detär detta som de borgerliga herrarna betecknar som frihandel. Och om man kräveråtgärder mot denna typ av utsugning, då är def protektionism enligthandelsministern och enligt förre handelsministern . ILatinamerika, där förtrycket får allt fler yttringar i form av ökad brutalitet,har den svenska storfinansen sitt eldorado. Detta kommer att bli än mergynnsamt nu när den nya administrafionen i lovat att mera helhjärtat ställaupp för de latinamerikanska militärdiktaturerna. Är det obekant förhandelsministern atf de svenska företagen i och i uppträderhänsynslöst mot arbetarna och deras fackföreningar? Är det obekant att desvenska företagen använder fascisternas polis och militär för atf slå nerstrejkande arbetare? Jagvill fråga handelsministern hur defta gagnar svenska arbetare eller chilenskoch brasiliansk arbetarklass. Denna typ av ekonomiska förbindelser stärkerförtrycket i , förlänger livslängden på de regimer som på sittprogram har förtryck och terror och gynnar en inhemsk privilegierad Utrikes- och handelspolitisk debatt maktelit på bekostnad av majoriteten. För atf rikfigt vänslas med de latinamerikanskageneralsjuntorna är medlem i den ökända IDB-banken, en bank som iförsta hand skall stötta militärdiktaturerna i , förhindra atf ElSalvador, , och blir demokratier och självabestämmer över sina råvaror och inför grundläggande mänskliga fri- ochrättigheter. Stora lån har betalats ut till de värsta militärdiktaturerna. kan den borgerliga regeringen visserligen säga atf densocialdemokrafiska regeringen hade förberett detta medlemskap. Man kan ocksåinvända att den s. k. , där ju socialdemokrateringår, talar positivt om IDB. Men detgörintedennabankpånågot sätt smakligare.Däremot kan frågan ställas fill socialdemokraterna, var de egentligen står närdef gäller medlemskapet i IDB. Vapenexport, medlemskap i imperialistiska organisationeroch företagsinvesteringar i nämnda regioner och länder är någonting som hängersamman med def ekonomiska system vi har i vårt land. En förutsättning för attändra det orättvisa ekonomiska samarbetet mellan i- och är ett annatekonomiskt sysfem, en planhushållningsekonomi eller med andra ord socialism. Jag har naturligtvis inte några som helst förhoppningar omaft den borgerliga regeringen skall fa ett sådant steg. Men ett minimikrav äratt man slutar upp med att sprida illusioner om aft en rättvisare ekonomiskvärldsordning är möjlig under kapitalismen och att och den borgerligaregeringen skulle lägga ned stor möda på att åstadkomma detta. Den borgerliga regeringen försöker lösa den kapitalistiskakrisen genom atf vältra över bördorna på : man kommersialiseraralltmer biståndet, och man gör allt för att de svenska storföretagen skall fåmöjligheter att exploatera råvaror och arbetskraft än mer. Trots detta borde det finnas möjligheter att vidta vissaåtgärder inom det kapitalistiska systemets ram. Man kan t. ex. ställa krav påde svenska företagen att de skall garantera ordentliga minimilöner, tillämpanormal arbetstid och förbud mof barnarbete och att de skall respektera defackliga organisationerna i de där de är verksamma. Def borde ocksåvara möjligt aft delvis bryta sig ur det ensidiga beroendet av denkapitalistiska världen och öka handelsutbytet och de ekonomiska förbindelsernamed de socialistiska och progressiva . Vidare borde det vara möjligtatt låta facken i få vetorätt över utlandsinvesteringarna. Det är ocksåmöjligt - och det är ett krav - att utträda ur IDB och andra imperialistiskaorgan. hade en del funderingar om attutvecklingen i eft land som skulle vara besvärande för svenska arbetareoch sysselsättningen i . I själva verket är det så aft vi har ettöverskott i handeln med de nya industriländerna, av vilka är eft. exportöverskoff också gentemot . Def innebär attden utveckling som sker i denna ländergrupp är utomordenfiigt gynnsam försysselsättningen i . Den ger nämligen omfattande extrasysselsättningsmöjligheter för många svenska exportföretag. Jag tycker atf defskall påpekas - det finns så mycket missförstånd på olika håll om atfutvecklingen i dessa länder är ett fruktansvärt hot mot oss: dessa länder ärnya konkurrenter. Det leder förvisso till vissa krav på omställningar. Men deär också nya kunder och ger därigenom ökade sysselsättningsmöjligheter. Vi harsom sagt gentemot denna ländergrupp ett avsevärt exportöverskoff. Det tål kanske också påpekas atf lönesituationen i dessaländer, som tycker så illa om, faktiskt är avsevärt bättre än iflertalet länder. Lönerna i ett land som ligger långt högre än iländer som , , och , för aft ta några exempel. Just det förhållandet att lönenivån är i snabbt stigandegör att dessa länder också har underlag för att vara så goda kunder till Sverigesom de faktiskt är och därigenom starkt bidra fill ökad sysselsättning iSverige. Utrikes- och handelspolitisk debatt 27HÄDAR () replik: Jag vill fill säga att deuppgifter jag i den s. k. Telubaffären lämnat fill riksdagenskonstitutionsutskott och genom artiklar och uttalanden i pressen, radio och TVstår jag för helt. Inget som framkommit har gett mig anledning aft ändra någoti def jag skrivit och sagt. 28 (vpk) replik: Vi får väl se vad det blir ytterligare avTelubaffären, när och kanske också vissa andra organ harkontrollerat den. var emellerfid handelsminister . Då hade hanchansen atf stoppa hela affären, men det gjorde han inte. nämner som exempel påeft land som bidrar till att öka sysselsättningen här hemma. Så är det kanske,och det är möjligt aft vi kan hitta flera exempel, men det finns också exempelpå motsatsen. Men till vilket pris, , ökar i såfall sysselsättningen här hemma? I det åberopade fallet. Facit i , ärförhållandet def aft snart är eft u-land när det gällersysselsättning. Problemen där ligger i klass med dem i . Vad finnsdef för anledning för Facit, som producerar tekniskt högt utveckladeskrivmaskiner, atf plocka bort eff anfal jobb från och placera dem iSingapore, när de så väl behövs i ? Att Facit gör på det sättet beror naturligtvis på, som jaghar sagt tidigare, att arbetskraften är oerhört billig i - ingasociala avgifter och 12-15 fimmars arbetsdag. har facken i krävt att jobben skall göras iSvängsta. Tänker ställa upp på def? Sedan görStaffan def fantastiska uttalandet att lönerna 8 protokoll 1980/81:96-98 Utrikes- och handelspolitisk debatt i är mycket högre än i . Hur vet handef? Vad är det för resonemang? Det är möjligt aft lönen är någon femöringhögre i än i , men titta då också på levnadskostnaderna! Vad är det för sätt atf behandla en vikfig fråga, aftsväva uf på def sättet? Den fråga det här gäller är ju denna: Är defförsvarbart med tanke på solidariteten med fattiga och förtryckta att tillåtasvenska företag att så grovt exploatera människor i dessa länder, att utnyttjaoerhört reaktionära regimers mer eller mindre människofientliga politik? frågar; Till vilket pris skerdenna omställning som är ett led i en dynamisk ekonomi? Ja, fårväl ge sig i väg till de olika företag i som har en omfattandesysselsättning på grund av export fill dessa nya industriländer. Jag upprepar atfnettot för svensk del i vad gäller export till dessa länder är starkt positivt,vilket bidrar fill att sysselsättningen är större än den annars skulle vara. Viexporterar mera till dessa länder än vi importerar från dem. Det är bara afttitta i statistiken för att se defta. Vad sedan gäller är def utomordenfiigtbetydelsefullt atf vi får en förbättrad konkurrenskraft i och enlönsamhetsnivå, som gör att def går aft investera och hänga med iproduktutveckling, för att def inte skall bli sådana storasysselsättningsrubbningar som förekommer på olika håll. Detta är också enviktig del av regeringens polifik. I det här avseendet har naturligtvis andraän regeringen också eft stort ansvar, framför allt då arbetsmarknadensorganisationer. Vad beträffar inkomstnivån i de nya industriländerna,varav är ett, har den realt sett - alltså vad man tjänar iförhållande till kostnadsnivån -undergått spektakulära förbättringar. Manbehöver inte vara i många minuter för att se detta alldeles tydligt.Jag tror att om besöker t. ex. och strax efteråtAfghanistan, behöver han infe ens studera internafionell statistik för aft seatf inkomstnivån i är avsevärt högre. Utsträcker sinresa till eller och en lång rad andra länder, kommer han attfinna att den reala välståndsnivån i dessa länder är avsevärt mycket högre än ien del av de länder som har en speciell förkärlek fill. 30 (vpk) replik: Med ögon tror jagsäkert att man kan se att välståndet för en liten grupp i är väldigthögt, men välståndet för den stora majoriteten ligger på en helt annan nivå,kan ju jämföra med det fattiga , somtrots allt fördelar det lilla välstånd man har jämnt över hela befolkningen.Där finns också ordentliga sociala lagar, trygghetslagar osv,, som värnar ombefolkningsmajoritefen. Man kan jufråga sig: Hur stort skulle nettot vara i vårt land, om vi hade fått behållade 100 000 industrijobb som har flaxat i väg till andra länder under de senasteåren? Jagmåste också fråga: Måste vi verkligen ge oss i väg till - och här harinte bara nämnts utan också , , , Sydkoreaosv, - för att ordna upp vår egen ekonomiska utveckling? Måste vi halveragruvindustrin, skogsindustrin etc? Är det nödvändigt aft fillåta vissa privatagruvbolag osv, att lägga ned gruvorna här och i stället ge sig i väg till bl,a, för att börja exploatera där? På vilket sätt gagnar detutvecklingen här i landet? Inte på något sätt, vad jag kan förstå. Vad gäller gruvindustrin är det olyckligtvis så att kvaliteten på dekvarvarande som utvinns sjunker. Det innebär alltså attbrytningskostnaderna sfiger, och det är ett stort problem för svenskgruvindustri, eft problem som inte på ett enkelt sätt läter sig lösas. Dessutom' har den svenska konkurrenskraften, både inom gruvindustrin och inom andraindustrier, gradvis urholkats. Det är anledningen till att industrisysselsätfningeni tyvärr har minskat alldeles för mycket i omfattning, medansysselsättningen inom den offentliga sektorn har ökat alldeles för mycket.Detta måste vi göra något åt. Men det sker faktiskt inte genom totalförbud försvenska investeringar i ufiandet. Det tål att påminnas om att när berördamyndigheter har aft i sådana sammanhang fatta beslut är också fackligaföreträdare representerade. Såskall jag, fru talman, säga ytterligare en sak vad gäller . HerrMåbrink säger att välståndet i det landet bara kommer ett fåtal människor filldel, medan den stora massan av befolkningen är djupt exploaterad. Jag villpåminna om att hyresgästbasen gjorde sinberömda färd till för att studera de mycket progressiva bostadsförhållandenadär. Jag antar att han inte reste dit för att studera hur miljonärerna bodde,utan för att studera den mycket omfattande standard-stegring som hadeiscensatts i bostadspolitiskt avseende. HerrMåbrink sade också atf välståndet i hade fördelats så jämnt och fint.Mig förefaller det, fru talman, som om detta välstånd har fördelats även påLaos och Cambodja, vilket jag tycker som ett fördelningspoHtiskt problem bordestöra . Förstevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat atf han inte ägde rätt till ytterligare replik. 32 (); Efter slut har det ingalunda varit fredi världen. Det har förekommit inte mindre än 130-140 större eller mindre krigsedan dess. Det visar vilken vulkan vi lever på. I Brandtkom-missionens rapportsägs aft vi står inför en mycket större krigsfara ännågonsin tidigare efter det . Utrikes- och handelspolitisk debatt I många delar av världen finnsuppenbara risker för aft krig kan utbryta. Det är därför så mycket angelägnareatt vi i , i den mån vi förmår, bidrar till att undanröjakrigsorsakerna. Det har väl också varit vår ständiga strävan. Har motsättningarna mellan två eller flera länder kommitså långt aft krig står för dörren, är def svårt att förhindra dess utbrott. Sålångt möjligt bör åtgärder vidtas tidigare. Alla konferenser som hållits och alla avtal som slufitskan ibland synas meningslösa, eftersom så många bryter mot dem, men de har docken viss betydelse. Jag är beredd att instämma i kritiken mof att det pratas förmycket och handlas för litet i internationella sammanhang. Men vi får vältrösta oss med atf def är bättre att prata än atf skjuta med kanon. Närsamtalen har tystnat, då ligger det nära till hands att vapnen får fala i stället. Flertalet länder i världen är nu medlemmar i . I dess stadgar föreskrivs uttryckligen atf konflikter skall lösasmed fredliga medel och icke med vapen. Men hur har inte Förentanationernas medlemsländer gripit till vapen i stället för att förhandla. är def konventionerna om de mänskligarättigheterna antogs i . I båda konventionerna föreskrivs aftalla länder har rätt till självstyre. Atf def har förekommit många brott mofdessa konventioner har framgått av dagens debatt, och var och en kan lättkontrollera dessa fakta. Def står också om rätfen att fritt få bilda fackföreningaroch atf fritt få ansluta sig till internationella fackorganisafioner. Det harstor aktualitet när man betänker vad som har förekommit i . harenligt FN :s stadgar full rätt atf bilda fackorganisationer liksom att strejka. Det förekommer ofta att en medborgare i olika avseendeninte kommer överens med sitt eget land. Det är uttryckligen sagt i dekonventioner som jag åberopar att alla skall ha rätt atf lämna eller emigrerafrån ett land, inbegripet sitt eget.