prot · G40928 · 1980-12-31 00:00:00 — Enligt denna förbinder sigpälshandelns representanter atl verka för alt anslutna organisationersmedlemmar endast saluför pälsvaror och pälsplagg som härrör från vissa särskiltangivna djurarter." Mycket sker vid sidan om denna överenskommelse. Långtifrån alla är anslutna. När det gäller den svenska importen av obereddasälskinn skall den som vill notera siffror så här dags finna altimporten ökat med ett tiotal ton år ända . 1976: , antal 20 061, värde 2,7 milj. kr. 1977: Vikt , antal 26 527, värde drygt 2 milj. kr. 1978: Vikt , antal 43 337, värde 3,5 milj. kr. 1979: Vikt , antal 52 827, värde omkring 6 milj. kr. De här små skinnen väger omkring - en del mindre och en del litet mer. För varje importerat kilogram har det alltså dött en litensälunge. kan generallullslyrelsen endasttillhandahålla imporlsiff-ror t. o. m. september månad. Tendensen kankanske utläsas bl. a. genom jämförelse mellan 1979 och 1980 års siffror förmånaderna . Då framkommer följande avsevärda ökning underett års tid, dvs. Jag skulle också kunna ange antal och värde, som jag ocksåhar uppgifter om. finns ännu inga siffror framräknade, men mycket tyder på atl det blir lika mycket iår - kanske mer. Om oktobersiffror skulle komma att uppgå fillsamma höga nivå som 1979, blir 1980 möjligen ett rekordår för del. Totalviklen t. o. m. är 27 lon. Lägger manhärfill uppskattningsvis , så blir sammanlagda viklen under liden januarit. o. m. inte mindre än under enbart av året.Det är dock mest som importen sker. Av den totala årliga slaktkvoten, som omfattar ca 200 000sälungar, går numera drygt en fjärdedel till vårt land för beredning och visstillverkning av pälsvaruprodukter. Sälkännarna säger alt en kvot på 200 000sälungar tär mycket starkt på beståndet, så att det totala beståndetminskar kraftigt. Pälslillverkningen, inte minst baserad på dessawhitecoat-ungar, betraktas nu av allt fler människor som ren lyxproduktion.Dessutom får väl vårt lands indirekta medverkan till den onödiga och grymmamasslakten räknas som ovärdig den etiska och moraliska nivå som vårt land och folk vill Jaktvårdsområden, m. m. Jaktvårdsområden, m. m. ö. finns det nu för liden konslfiberpälsar av myckel snyggt utförande ochtill rimliga priser. Den svenska exporten går bl. a. till , ochVästtyskland. skedde även export till m.fl. länder. Men detbör vara av intresse atl veta att har beslutat omimportstopp för sälskinn och sälskinnsprodukler, något som vi genom den härmotionen vill åstadkomma även i . har och beslutatom importstopp. Genom sitt senaste beslut kom fransmännen före oss svenskar meden åtgärd som inle bara är av etisk och moralisk karaktär utan också är enbetydande global, ekologisk och naturvårdande åtgärd - i den mån den kan bidratill alt minska den ekonomiska atlraktiviteten vid sälslaklandel. Skall nu vårt land fatta ett likartal beslut? Ja, detberor i första hand på hur mina ärade kamrater här i kammaren ställer sig. Dethär kan väl inle på något sätt vara en partiskiljande fråga. Känslan för vadsom är rätt och fel i frågor som denna är säkert lika tydligt och enhetligtrotad hos varje ledamot i denna kammare oavsett partitillhörighet. I den mån man vill sälla tilltro till de sifferuppgiftersom jag har hämtat från , där den minskning av sälskinnsimporten somjordbruksutskottet och vid tidigare riksdagsbehandling har väntat sig istället har vänts till en ökning av importen, så kan det väl inte anses varaorätt atl rösta emot utskottets förslag i del här delmomentet. Med hän visning till del anförda ber jag allfå yrka bifall till atl med anledning av motion 1979/80:551 hos regeringenbegär förslag till lagstiftning om förbud mot import av sälskinn i enlighet medvad som anförs i motionen. I den kan man tydligt avläsa vilka salar som avses. 164ARNE i (): har varit enigt i sintillstyrkan till regeringens förslag om ny lag för bildande avjaktvårdsområden. Utskottet har, som framgått, haft alt la ställning till enmotion från vpk, en motion som avstyrks i propositionen. har häri kammaren redogjort för vpk:s syn i frågan, och vi har därvid kunnatkonstalera atl många av de synpunkter som han framförde inle har så värstmycket med just bildande av jaklvårdsområden atl göra. Rätten till jakt är i vårt land knuten till markägandet.Del behöver inle betyda annat än att stora markområden genom arrenden e. d.upplåtits till rena jaktarrendatorer för jakt, och i ulomordenligt många fallär de naturligtvis knutna till jordarrende. Det nya förslaget innehåller större möjligheter för demsom genom avtal disponerar rätt till jakt att i jaklvårdsområdel företräda dejaklvårdande intressena. Detta är den ena väsentliga delen av nyheterna ilagförslaget. En annan del som jag tycker är viktig är ändrade majoritetsreglervid bildande av jaklvårdsområden. Således krävs del nu all två tredjedelar avmarkägarna ställer sig bakom bildandel samt all de också disponerar minst halvaarealen. Del är en viss sänkning av kvalifikationerna för att bildajaktvårdsområ- Man kan ha olika mening om del berättigade i sänkningen avdenna kvalifikationsgräns, men det torde likväl inte innebära någon alldelesavgörande skillnad i förhållande till den gamla Irefjärdedelsregeln. Delförtjänar dessutom atl nämnas all en anpassning här sker till vad som kommeratt gälla på fiskets område vid bildande av fiskevårdsområden. Vårt land har väldigt många små marker. Den klartövervägande delen av alla marker är så små all man inte på något sätt kan göragällande all de har en egen viltstam. Viltet vandrar helt obekymrat överägogränser. Det är således, oaktat vi har en jakträtt knuten till ett visstmarkområde, i någon mån en gemensam tillgång för ett något större område som vihar atl ta hänsyn till. Enligt utskottets mening är det därför naturligt allvården av viltslammar, och jaktens bedrivande, i ett jaklsvårdsområde blir engemensam angelägenhet av högre eller mindre grad, precis så somjaklvårdsområdel kan komma alt besluta atl de jaktliga angelägenheterna skallbedrivas. Det är all märka all bildande av ell jaklvårdsområde sker heltfrivilligt. Men likväl kan det, såsom pekade på, ske att någonkan komma alt tvingas in i ett område. Del är ofrånkomligt, så som konstruktionenär och har varit under lång lid, men det är ändå inle helt önskvärt. Förutsättningarna för all ett bra villvårdande arbeteskall kunna bedrivas inom ett jaklvårdsområde tål enligt min mening inte i någon vidare omfattning utövar tvång på någon av dem som deltar iområdet. Del är därför, då de förulsältningarna inte föreligger, troligt atljaklvårdsområdes-bildningen får anslå tills förutsällningarna för en sådanbildning är bättre än vid del tillfälle då den här oenigheten kan uppslå. Följaktligen, herr talman, anser jag alt en hel del av defarhågor som har skisserat upp faktiskt inte finns iverkligheten, därför atl en angelägenhet av del här slaget kan aldrig uppnå dendigniteten all man driver fram en jaklvårdsområdesbildning, där människor somskall bedriva jakt och jaktvård tillsammans inte ens är överens om det vidbildandelillfällel. Likväl, herr talman, är det väl inle på del sättet attnågon skall dra sig undan den jaktvårdande och villvårdande verksamhet som ettområde kan bedriva. Däremot är det fullt möjligt alt de bestämmelser somjaklvårdsområdel inom sig beslutar för bedrivande av jakten kan ta hänsyn tillsärskilda yttringar hos en enskild innehavare - med andra ord hans integritetnär det gäller att bedriva jakt kan myckel väl få ett gott skydd. pekar i sill anförande på de högajaklarrendena. Jag vill då nämna atl i del arbete som har bedrivits i jakt- ochvilivårdsberedningen har man kommit fram till att bland de kostnader som ennormal jägare har jakt utgör arrendekostnaderna inle någon särskiltstor del. Jag skall inle här gå in på de olika delposterna, men del är faktisktså all bra många andra saker - vapen är t. ex. numera en ganska stor post -kommit atl dra betydligt större summor än arrendekostnaderna. Tidenmedger inle atl jag berör inlägg, men jag måste Jaktvårdsområden, m. m. Jaktvårdsområden, m. m. med hänsyn till hans yrkande ändå få yrka bifall tillutskottets hemställan på alla punkter. 165 (vpk): Det är synd atl man skall vara pressad avtiden och otåliga blickar från ledamöternas sida. Detta är intressanta saker,och jag skulle gärna tagit upp en längre diskussion med i Ljungom de här frågorna. Syftet med bildandet av jaktvårdsområden är att främjaviltvården. Man har föreslagit lagändringen därför att man konstaterat atl detgått mycket sakta all bilda jaklvårdsområden. Del är myckel få sådana sombildals med de gamla reglerna om en majoritet på , alltså tre fjärdedelar.Det problemet vill man lösa genom alt sänka kravet på majoritet till tvåtredjedelar. I sämsta fall skulle alltså en tredjedel tvingas in i ett sådantjaktvårdsområde. Jag tror alt det i fall där man är överens om att det ärbra att få till stånd jaktvårdsområden är lika viktigt all sedan la fasta påalt det måste vara en positiv inställning från markägarnas sida och ensamverkan över ägogränserna. Med all respekt för i tror jag inteatl han kan förklara hur man förenar en positiv inställning med tvång. Det ären helt orimlig sak alt förklara. Då det gäller prisutvecklingen har jag redogjort bl. a.för domänverkels priser. Det är klart atl vapen är dyra, men man kanskeanvänder ett gevär . Avgifterna för jakt måste däremot erläggas varjeår. Om dessa avgifter fortsätter alt höjas kommer allt fler jägare från de bredalagren att ställas utanför. Jag vill återigen poängtera all lagen enligt minuppfattning innehåller så många felaktigheter och även oklara avsnitt atl manbör vänta med den tills vi kan ta ell samlat grepp på jaktens område. Låt oss vänta på den utredning som jag vet alt ArneAndersson i själv är med i och se vilket resultat den kommer med. 166ARNE i (): Det är htet förvånande att efter annan refererar till jakt- och villvårdsberedningens arbete, där maninle alls tar hänsyn till det som just gäller bildandel av jaklvårdsområden.Man arbetar med helt andra frågor - det har faktiskt självkonstaterat. vill jag, herr talman, säga att det är olyckligtatl jordbruksutskottets ärenden kommer upp mellan och 12 på nätterna.Jag vill instämma i del antydde om att det vore skönt ombehandlingen av jordbruksutskottets ärenden kunde förläggas så all vi kundediskutera under en förmiddagssession . Då skulle vi glädja kammarenmed all i varje fall inle pressa ledamöterna med för vare sig jaktligaärenden eller jordbruksärenden. Jag yrkar alltså bifall till utskottets hemställan. Jagvill fästa uppmärksamheten på all jordbruksutskottets talesman har Jaktvårdsområ- anmält sig ochsåledes har rätt endast till en lalelid på sex Utskoiielshemställan bifölls med 291 röster mol 16 för motion 4 av m.fl. Utskoiielshemställan bifölls med 216 röster mot 72 för det av underöverläggningen framställda yrkandet. 19 ledamöter avstod från atl rösta. 20 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagenssammanträde. 21 § Kammaren åtskildes .