prot · G40991 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:91 1 § Anf. Jag får meddela att () är förhindrad atttjänstgöra som ersättare för den 9 mars-den 12april 1981 och atf () inträder som ersättare för ThorbjörnFälldin . 2 § Talmannen meddelade aft anhållit omledighet från uppdraget som riksdagsledamot den 11 mars-den 10 april. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att Carl-OlofBengtsson (s) skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 § Anmälan om kompletteringsval till utskott partigrupp har som ledamot iarbetsmarknadsutskottet anmält som inträtt såsom ersättare förThorbjörn . Vidare har centerparfiets partigrupp som suppleant isocialförsäkringsutskottet under ledighet anmält hans ersättarePer-Ola . Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant isocialförsäkrings- och arbetsmarknadsutskotten under ledighetanmält hans ersättare . Talmannen förklarade valda till ledamot i arbetsmarknadsutskottet () Om stöd UU internationella icke-statliga organisationer suppleanteri socialförsäkringsutskottet Bo Finnkvist (s) () suppleant i arbetsmarknadsutskottet Bo Finnkvist (s) 4 § Justerades protokollen för den 20, 23, 24, 25, 26 och27 februari. 5 § Svar på fråga 1980/81:278 om stöd tillinternationella icke-statliga organisationer har, mot bakgrund av åretsbudgetproposition och de besparingssträvanden som redovisas i denna, frågat migföljande. Vilka möjligheter ser utrikesministern till eftrationellare handhavande av stöd till internationella icke-statligaorganisafioner som nämns under punkt B 5, tredje huvudtiteln? Anslaget under B 5 uppgår till . Defanvänds dels till vissa internationella icke-statliga organisationer, dels fillinternafionella folkrörelser samt forsknings- och studiegrupper. Beredningen av anslagen tillgick tidigare så att enarbetsgrupp sammanträdde . Sedan större erfarenhet vunnitsbeträffande beredningen har den ytterligare kunnat förenklas. Den del av anslagetsom avser stöd till forsknings- och studiegrupper bereds genom kontakt ochförtrogenhet med pågående forskning och vetenskaplig debatt. Bidragen anpassas också till pågående internafionellaförhandlingar. Def är utrikesministern som fattar besluten om bidrag underdetta anslag. Sammantaget är handläggningen ändamålsenlig och effekfiv. Nägrabesparingsvinster genom förändrad handläggning synes mig icke möjliga. 4 (): Först ett tack till utrikesministern för svaret. Det visaratt vi är eniga om atf upplysningsarbetet i freds- och nedrustningsfrågorna börges hög prioritet. När det däremot gäller nivån och administrationen av dettaupplysningsarbete är meningarna starkt delade. I en socialdemokratisk motion vid årets riksdag har viyrkat på kraffiga höjningar av anslagen för upplysningsverksamheten i freds-och nedrustningsfrågorna. Vi föreslär att den större delen av kostnadernaskall tas från de militära utgifterna. Beträffande det administrativahandhavandet vill vi ha en ökad samordning. Man bör därvid ta fill varafolkrörelsernas starkt ökade intresse för aft få medverka direkt i dettaupplysningsarbete. Det var mot denna bakgrund som jag ställde frågan omutrikesmi Uern med utgångspunkt från vunna erfarenheter av denanslagsverksamh. nu bedrivsinom för dessa ändamål har planer på atf ompröva detadministrativa förfarandet i den anslagsverksamhef som omnämns under punkt B 5i tredje huvudtiteln. Som utrikesministern säkert erinrar sig rådde starktdelade meningar när beslutet i denna fråga fattades av 1977. Vi somvar och är kritiska till beslutet har ifrågasatt detlämpliga i att en hög UD-tjänsteman i ambassadörs ställning skall ha som sinhuvudsakliga uppgift aft resa världen runt och föreslå anslag för dessa ändamåltill organisationer som saknar anknytning till det svenska organisafionslivet. Jag anseratt den nuvarande ordningen inte bör permanentas. Jag anser vidare aft denna fråga otvivelaktigt har fåttökad aktualitet med hänvisning till aft utrikesministern i åretsbudgetproposition aviserar en nedskärning med 50 milj. kr. under enfemårsperiod inom område. En sådan nedskärning får ju ocksäåterverkningar på personalsidan. Mot denna bakgrund finner jag utrikesministerns svar pämin fråga vara skäligen magert. Det borde vara självklart aft de administrativa rutinersom tillämpas i det fall jag åberopar blir utsatta för en likartad översyn somkommer aft gälla övriga delar av hela utrikesförvaltningen. Om stöd tdl internatiotiella icke-statliga organisationer reser två frågor. Den ena frågangäller anslagets nivå, och där kan jag på samma sätt som säga att jumer pengar vi kan använda för att upplysa hemma och utomlands om nedrustningensbetydelse, desto bättre. Men dessa anslag mäste naturligtvis prövas mof andraanslagskrav, och det är def vi försöker göra. Vad sedan gäller frågan om handläggningen är def att ge enförenklad och felaktig bild om man säger att vi har en hög UD-tjänsteman somreser omkring i världen för att ta reda på om det är några som behöver pengar.Det är faktiskt infe så det går fill. Anslagsframställningar prövas avutrikesmi: nisfern efter vanlig handläggning inom . DenUD-tjänsteman som det här är fråga om har till uppgift atf hålla kontakt medicke-statliga organisationer. Det aren mycket värdefull verksamhet, som jaghoppas skall fortsätta. 6 (); Det kanske kan sägas vara en liten fråga, men om man serfill proportionerna tycker jag det är en viktig principfråga. Hela detta anslaguppgår fill ,, som skall fördelas. Det blir då en huvudsaklig uppgiftför en ämbetsman pä denna höga nivå aft handha det här, Def kostar näsfan likamycket att ha en ambassadör i tjänst som hela anslaget till dessa fredsorganisafioneruppgår till. Denna disproportion motiverar att man ser över frågan isamband med aft man förutsätter att det skall ske en så kraffig nedbanfning påufrikesförvalt- Det förefaller mig vara helt naturligt att detta är med i bedömningen. 6 § Svar på interpellation 1980/81:96 om u-landsbiståndettill 7 Utrikesministern : Herr talman! StenSture Paterson har frågat: 1, Hur bedömer utrikesministern utvecklingen avarbetet vid båtfabriken i ? 2, Kommererfarenheterna av samarbetet i Mogadiscio mellan ett svenskt företag och SIDAatt få konsekvenser för liknande samverkan i framfiden? 3, Har i dettafall återflödet av biståndsmedel fungerat på ett ur svensk synpunktfillfredsställande sätt? Bakgrunden till interpellafion ärsituationen vid en fabrik i för tillverkning av fiskebåtar somfinansierats med svenska biståndsmedel, har /74 erhållit svensktkatastrofbistånd. Fr, o, m, /78 har medel anvisats ibudgetproposifionen på samma sätt som till programländerna. Ett treårigt avtalhar ingåtts för perioden /80-1981/82 om sföd till Somalias kustfiskesektormed 15 milj, kr, , varav 5 milj, kr, är bundet till upphandling iSverige, beslöt regeringen om 15 milj. kr. ikatastrofbistånd till eft bosättnings- och rehabiliteringsprogram för nomadersom drabbats svårt av de senaste årens torkkatastrof. uppdrogs åtSIDA aft vidtaga de åtgärder som erfordrades för insatsens genomförande. Densomaliska regeringen ville använda en del av dessa medel fill att uppföra ochutrusta en fabrik för tillverkning av fiskebåtar. Deffa godkändes av SIDA.Somalias fiskeministerium träffade överenskommelse om projektet med . och har fåttrapporter som visar att verksamheten vid fabriken inte fortgått på ett helt tillfredsställandesätt. För aft söka komma till rätta med förhållandena för SIDA sedan ungefärett år fillbaka en dialog med om def praktiska genomförandet avprojektet. Volvos kontrakt med har emellerfid infe omfattatledningsansvar för verksamheten vid fabriken. Ofillräcklig administrafiv kapacitet på somalisk sida ochförseningar bl. a. i samband med materialleveranser och transporter har letttill svårigheter för projektet. En bidragande orsak fill den uppkomna situafionen är aftdet varit svårt att från svensk sida löpande följa projektet, då saknarfast lönad representation i . Efter överläggningar med de somaliska myndigheterna sändeSIDA en grupp konsulter till fiskebåtsfabriken för att klarläggaförutsättningarna för att fabriken skall kunna bli ekonomiskt bärkraftig och oberoende av svenskt bistånd när defta enligt löpandeavtal avslutas vid budgefårsskiffet 1981/82. Konsulfgruppens rapport väntasinom kort. SIDA fär dä fa ställning till dess rekommendationer. Projektet skulle kanske ha fått en annan utformning om defförberetts som en insats i ett programland. Självfallet har vi inom sökt dralärdom av erfarenheterna frän detta projekt. Tyvärr måste nog en sådan lärdombli att vi infe bör fortsätta med denna form av bilateralt utvecklingsbiståndtill , vilket regeringen också konstaterar i årets budgetproposition. Härmed infe sagt att hjälpbehoven i , som är ett avvärldens fattigaste länder och hårt drabbat av torka och flykfingproblem, infeskulle motivera fortsatta insatser i form av katastrofbistånd viainternafionella och enskilda hjälporganisationer. Beträffande framtida konsekvenser av erfarenheter från samarbeteti mellan SIDA och har jag förstått att båda parter dragit nyttigalärdomar av vad som förevarit, vilket enbart kan vara positivt för framtidamedverkan av svenska företag i biståndssamarbetet. Vad gäller återflödet av bisfåndsmedel från har enstörre del av biståndet gått till import av svenska varor och tjänster än vadsom avtalats. Detta är i och för sig tillfredsställande. Jag vill dock påminnaom att återflödet inte är ett självändamål i biständssammanhang. Det viktigasteär atf biståndet får en posifiv effekt i mottagarlandet. Fiskebåtsfabriken iSomalia har varit och är fortfarande eft problematiskt projekt i det avseendet,men jag hyser goda förhoppningar om att pågående ansträngningar leder tillresultat. 8 (): Jag tackar utrikesministern för svaret. Detvisar att vi är eniga om att hör till jordens fattigaste länder och äri behov av bistånd från bättre lottade stater. Bakgrunden är den forkkafastrofsom drabbade landet och det därpå följande flyktingproblemet. Jag skulle vilja göra en något djupare analys än den somfinns i svaret av de bakomliggande problemen när det gäller båtfabriken iMogadiscio. kom in i detta biståndsarbete genom SIDA. 1975 börjadebiståndet, och det gavs för att stödja plan på ett DevelopmentProject, som syftar fill att man med hjälp av kustens rikedomar på fisk skallbidra till landets försörjning och även åstadkomma en export. Def innebär atfman genom den båtfabrik som finns dels skall förse landet med båtar, delsgenom framställning av exportprodukter skall kunna göra de inköp av råvaror somär nödvändiga. SIDA har bidragit till själva byggnaden av båtfabriken med8,4 milj. kr. Med SID A-medel har inköpts från 100fiskebåtar med en längd av 6,4 m och vidare 9 st båtar pä 10 m. Man är dock oense om lämplig båttyp, och man har ännu inte bestämt denna. Det mannu enigt lutar åt -ännu återstår dock SIDA:s ställningstagande - är en båt avmellantyp som används iSri Länka. Man har emellertid redan från fabrikens start klagat över att detföreligger svårigheter. avgav , för Volvosräkning verksam vid båtfabriken, en plan för den administration och utbildningsom han ansåg vara nödvändig för atf fabriken skulle fungera. AmbassadörEckerberg har vid besök anmärkt på svårigheter beträffande fabrikensskötsel. Han menade att Volvos platsrepresentanter borde förordnaspå mer än och talade om administrativt krångel, bl. a. medbeställnings- och betalningsrutiner. Sedermera har även tillkommit försenadredovisning från sida. Detta var tidiga anmärkningar, som tyvärr intehar tagits på allvar. Frågan bör kanske belysas mera från svensk än frånsomalisk synpunkt. Vi vet atf har otillräcklig administrativ kapacitet.Därför bör det inte förvåna oss, om det brister på det här området. Vi fåremellerfid fråga oss hur stor vår egen administrationskapacitet är. Tyvärrmåste man konstatera atf def tydligen föreligger en överadministrativ kapacitetmed låg flexibilitet när def gäller att handlägga ett utvecklingsprojekt av dethär slaget. Summerar vi resultatet av våra insatser , kan vikonstatera atf av ca 105 milj. kr. i biståndsmedel har SIDA inköpt110 båtar. Vid fabriken har man fått fram 140. Av dessa 250 båtar finns 41 inomCDP-projektefs fyra bosättningar. Härav fungerar 6, medan 35 ligger oanvändamed skador och brister. Avsikten är aft fabriken även skall laga skadade båtar,men defta sker inte i den utsträckning som behövs. Från svensk sida borde manställa sig frågan varför endast 41 båtar av 250 har kommit fill CoastalDevelopment Projects bosättningar. Var är de övriga? Med tanke på den fortsattautvecklingen kommer därtill aft båtvalef ännu inte har träffats. Utrikesministern säger i svaret att man självfallet harvunnit erfarenheter av projektet. Man har då kommit fram till att bilateraltutvecklingsbistånd till inte skall lämnas i fortsättningen. Jagifrågasätter emellertid om inte den riktiga slutsatsen är att i sådana fallrent generellt gå in för en bättre inifialplanering av organisation ochansvarsfördelning, t. ex. beträffande de olika parternas ekonomiska åtaganden.Man skall ha klara sambandsfunktioner och även klara ut företagsledningen. På alla dessa punkter har det brusfit redan från början.Även har dragit den slutsatsen. Man har kommit därhän atf man tillsatten platschef i Mogadiscio, . Hans uppgift är aft öka produktionen,som inte alls överensstämmer med den planerade. Man skall verka för eneffekfivisering av verksamheten, organisera maferialhanferingssidan där det harbrustit, förbättra de administrativa rutinerna och upprätta en plan försuccessiv överflyttning av arbetsuppgifter till den lokala fabriksledningen. Vidare uttalas från Volvos sida atf det är utomordentligtviktigt atf vi också mycket snart erhåller klartecken om vilka produkter somskall tillverkas. Därvidlag fattas nu besked från SIDA. Alla övriga berördaparter är eniga om aft man skall gå in för Sri Lanka-båfen. När det gäller återflödet kan def som exempel varaintressant att konstatera, delvis med tanke på den debatt som harförts om svensk industris effektivitet inom utvecklingsländerna, att av1978/bistånd på 15 milj. kr. gick 7,8 milj. kr. fill inköp av 39 franskaBerliezlasfbilar och 5 Berliezambulanser. Det är ju en intressant uppgift medtanke på att är direkt engagerat i sammanhanget och inte kunnatåstadkomma atf man på detta område har kunnat sälja svenska produkter av högklass. 7§ Meddelande om svar på interpellation 1980/81:99 Jag hade för avsikt atf besvara ThureJadestigs interpellation om slopande av skaft pä läskedrycker och lättöl. DåThure Jadestig inte har möjlighet att fa emot svaret , har vi kommitöverens om att det skall lämnas . Otn förseningen av allmänna fastighetstaxeringen, m. m. 8 § Svar på fråga 1980/81:292 om förseningen av allmännafastighets taxeringen, m. m. , i har frågat mig om jag är itillfälle aft redogöra för orsakerna fill vissa förseningar i fråga omutsändandet av deklarationsblanketter och beslut vid bl. a. inkomst- ochfastighetstaxeringarna. har vidare frågat om jag med anledninghärav har övervägt några ändringar i riksskatteverkefs organisation ellerledning. har varitföremål för flera stora reformer. a. har taxeringen i första instans omorganiseratsoch eft nytf uppbördssysfem har införts. Även fastighetstaxeringen har ändrats. Reformerna innehåller flera komplicerade sysfem på dettekniska och administrativa området och har krävt en mängd nya blanketter ochrutiner. När det gäller reformer av den omfattning som def här är fråga omärdet svårt att undvika inkörningsproblem och därmed också vissa ölägenheterför de enskilda. Det är tyvärr det pris som man ofta måste betala för atf få enbättre ordning för framtiden. Detta bör man hålla i minnet när man bedömergenomförandet av taxerings- och uppbördsreformerna och förseningarna vidutsändandet av deklarationsblanketter och underrättelser. I fråga om fastighetstaxeringen vill jag särskilt peka påatt man i mycket större utsträckning än tidigare skall underrättafastighetsägarna om olika faktorer som beaktats när nämnderna fattat sinabeslut. Dessutom skall en betydligt mer omfattande registrering ske av detmaterial som kommer fram vid fastighetstaxering. Eft skäl för defta har varitatf man behöver sådana uppgifter även i andra sammanhang, t. ex. för att fåunderlag för insatser i energibesparande syfte. Det är naturligtvis beklagligt att förseningar inträffatmen dessa förklaras, som jag har nämnt, av aft myndigheterna har ställts införnya arbetsuppgifter som har varit mycket omfattande och komplicerade. Om förseningen av allmänna fastighetstaxeringen, m. m. ger,enligt min mening, ingen anledning atf överväga åtgärder av det slag GunnarBiörck anger i sin fråga. 11 i (m): Tillåt mig först atf tacka budgetminisfernför svaret på min fråga. Vad orsakerna till misslyckandena beträffar är detuppenbart att de bl. a. har att göra med ofullkomlighefer i de stora - kanskealltför stora -datasystemen. "Reformerna" inom skatteväsendet tordeemellertid i stor utsträckning ha haft sitt ursprung i förslag från justriksskatteverket. Man har uppenbarligen gjorf åtskilliga felbedömningarhärvidlag och vilselett både sig själv och statsmakterna. I skriften Statliga myndigheter 1980 anges vadriksskatteverket har för uppgifter. Det framstår för mig som oomtvistligt attdet yttersta ansvaret för planering och verkställighet av taxering,skatfeuppbörd och skatteåterbetalning ligger hos . Om skulle anse atf vad riksdag ochregering beslutat på grundval av förslag från deffa verk inte är genomförbartpå föreskrivet sätt, åligger def rimligtvis verket atf -redan i planeringsskedet - anmäla detta för statsmakterna. Tillgängligahandlingar visar att i fråga om den försenadefastighetstaxeringen inte slog larm förrän . Atfarbetsuppgifterna skulle bli, som def står, "omfattande ochkomplicerade" kan knappast ha varit en nyhet för vid enså sen tidpunkt. Aft besvära regering och riksdag med en ny lagstiftning - därett beslut, efter vad def förefaller, skall pådyvlas några få dagarinnan den fastställda fristen går uf - är absurt. Av detta verk, om nägot, börriksdagen och medborgarna kunna kräva pålitlighet och precision. Dessaförväntningar har vid upprepade tillfällen kommit på skam. I motsats fill budgetministern kan jag inte fa lätt påriksskatteverkefs misslyckanden. Inom enskild företagsamhet skulle såuppseendeväckande förhållanden sannolikt föranleda omorganisafion avverksamheten och personella förändringar inom ledningen. Sådant borde ocksåövervägas inom statsförvaltningen, inte minst här. Jag är besviken över att budgetminisfern, i likhet med sinföreträdare, med jämnmod tycks finna sig i att ett av hans centrala verkfungerar på ett otillfredsställande sätt. Kan verkligen budgetminisfern vara nöjdmed defta? Om inte regeringen ser till att förvaltningsmyndigheterna skötersig, måste rimligtvis finna nägon form för att göra detta. Först kanske det finns anledning att nägot belysabakgrunden till de rätt hårda - för aft inte säga mycket hårda - angrepp somGunnar i här riktar mot . Om man ser utsändning av skaftsedlarna, såfinner man att det var en viss försening, medan det däremot vid 1980 årstaxering torde ha förekommitendast mycket små förseningar, eller atf def i varje fall infe på något sättvarit annorlunda än vad ett så stort arbete som det här är fräga om kanmofivera. Man kan ufan vidare jämföra situationen med hur def var innanRS-reformen genomfördes. Man har alltså gått över till ett helt nytt sysfem,med de många inkörningsproblem som följer med def. Def är riktigt atf def har varit vissa förseningar med deförtryckta självdeklarafionerna vid 1979 och taxeringar. Men deförseningarna beror naturligtvis på atf det är fräga om väldig arbefsanhopningoch komplexa system, och jag får kanske tillägga atf def även finns eft teknisktproblem här genom aft det bara är eft enda tryckeri i landet som klarar dessaförtryckningar. Också det har varit en omständighet som har varit svår atthantera för . Jag tror atf man mäsfe vara försiktigare med atf beskyllaett ämbetsverk för att ha gjort felbedömningar och för att ha vilselettallmänheten utan alt ha bättre grund för de påståendena. Jag far naturligtvisallvarligt på def här att man skall följa upp de åtaganden som riksskatteverkethar atf se till atf allmänheten, deklaranterna, får det material som de skallha. Jag har ändå kunnat notera att man har gjort klara förbättringar, och jaghoppas att vi skall kunna fortsätta att förbättra det inkörda systemet. Orn förseningen av allmänna fas-Ughetstaxeringen, m. m. 13GUNNAR i (m); Sedan min fråga till budgefministern har fåtten viss publicitet har jag mottagit hänvändelser från kompetenta tjänstemän inomskafteväsendet, som erinrat om aft både JO och på senareår riktat kritik mof som inneburit atf verketsfunktionsförmåga inte bara i de av mig angivna hänseendena ärotillfredsställande. När det gäller fastighetstaxeringen har jag ocksä fäst migvid det auktoritära sätt på vilket kommunicerar medmedborgarna även i frågor där självt felat, medan exempelvislänsstyrelsen i i samma situafion på ett föredömligt sätt räcktmedborgarna handen, för att travestera ett uttryck regeringsform.Den mofion som jag väckt under årets allmänna motionstid om införande av enparagraf i förvaltningslagen av innebörd aft alla offentliga myndigheter, ochinte bara de som är verksamma inom sjukvården, skall behandla medborgarna medrespekt och omtanke riktar sig inte minst mot och dessförgreningar. Vad budgetminisfern anförde i sin replik om aft han serallvarligt pä de relaterade förhållandena inger i alla fall vissaförhoppningar. Det här är ju ett alldeles speciellt verk. Det är ett verk somkräver så mycket av medborgarna, att medborgarna har all anledning att igengäld kräva någonfing motsvarande av verket. En förlåtande attityd kan varabefogad mot medborgarna, men en överslätande attityd får aldrig förekommagentemot myndigheter - på dessa måste kraven vara absoluta. 9 § Svar på interpellation 1980/81:88 omkonsumentpolitiken 14 Handelsministern : Herrtalman! har ställt tvä frågor fill mig: Hur långt ärregeringen beredd atf driva den konsumenfpolitiska nedrustningen? Vilken rollvill regeringen tilldela den konsumentpolitiska lagsfiftningen ? Av central betydelse för alla medborgare är atf denekonomiska stabiliteten kan förbättras. Defta gäller inte minst för oss i våregenskap av konsumenter. Ökad ekonomisk tillväxt, bättreproduktivitetsutveckling och stigande investeringar måste uppnås för atfkonsumenternas inkomster skall kunna växa på ett i längden hållbart sätt dvs.ufan aft vara finansierade genom en kraffig upplåning i utlandet. På samma sättoch endast pä defta sätt kan en bättre prisstabilitet i längden uppnäs. För aft förbättra den ekonomiska stabiliteten har detvisat sig nödvändigt atf vidta omfattande besparingar i statens utgifter. Dettahar varit och är ocksä fortsättningsvis ofrånkomligt, även om olika besparingarsom t. ex. nedskärningar av vissa subvenfioner kan sägas på kort sikt träffakonsumenterna. interpellafion om konsumentpolitiken visaringen som helst förståelse för dessa för konsumenterna så betydelsefullasammanhang. Därmed skulle den politik företräder fill skillnad fränregeringens komma aft leda till en "konsumenfpolitisk nedrustning",för att använda inferpellantens ordval. För aft inte alla besparingar i de offentliga utgifternaskall drabba de s. k. transfereringarna har det också visat sig nödvändigt attskära ned anslagen fill de statliga myndigheterna. Detta har gällt ävenkonsumentverket och statens pris- och kartellnämnd (SPK). Självfallet kan det göras gällande aft varje nedskärningav anslagen för en myndighet reducerar möjligheterna för myndigheten i frågaatt fullfölja sina uppgifter på samma sätt som . Besparingar kan ändockbehöva genomföras som eft led i ett överordnat intresse atf åstadkomma balans isamhällsekonomin. Men det kan inte uteslutas atf vissa besparingar påmyndigheternas anslag kan förenas med en bättre utformning av deras verksamhett. ex. genom hårdare krav på effekfivitet och genom en minskad administrationoch genom minskad byråkrati för företagen.