prot · G40940 · 1980-12-31 00:00:00 — Detär i det sammanhanget som jag tror att det är viktigt att vi tar upp frågan.Det är mot den bakgrunden som vi sagt att vi förväntar oss att regeringenföljer dessa frågor och när det finns anledning återkommer med förslag. Anf.7 () rephk: Jag bara konstaterar att i hela sitt inlägg uppehållet det formella, dvs. om vi skall avvakta de utredningar som arbetar ellerom utskottet borde ha gjort ytterligare ett uttalande för att påskyndautredningsarbetet. Men om själva viljeinriktningen i dessa frågor säger inte ett ord. Då kan man fråga; Står bakom den motion somfolkpartiet har väckt eller tar avstånd från innehållet i denmotionen? Det finns anledning att ställa den frågan efter senasteinlägg. Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Anf.8 HANS i (vpk): I ettklassamhälle som vårt stiftar den härskande klassen lagar som garanterar denfortsatt makt och inflytande över ekonomi och Genom dessalagar legaliseras makten över det resultat som kommer ur de anställdas arbete. Den enskildaäganderätten och bestämmanderätten över företagen är fast förankrad i lagen. Man harmakt över produktionen och över affärerna. Genommajoritet i parlamentet garanterar företrädarna för kapitalägarna 64 också fortsatt makt över samma område. betänkandefrån lagutskottet är bra exempel på detta. Föratt ge klassamhället ett litet smakligare yttre brukar regering och borgarege sig ut och tala i det allmännas intresse. Vi sitter i samma båt -det är enav favoritklyschorna. Vi måste söka enas om en väg ut ur problemen - det är enannan modern argumentafion. förtiger man vem som styr båten eller påvems villkor man skall enas. Avoch till har det förts fram förslag som påståtts förstärka situationen för deanställda i förhållande till kapitalägarna. Men kapitalisterna har alltidkunnat behålla ledningen och makten - och så blir det i fortsättningen också,efter behandlingen av dessa frågor. Emellerfidser vi nu att man har nått den punkt där kapitalets företrädare på olikaområden framträder allt fränare och alltmer öppet föraktfullt gentemot deanställda och gentemot allmänintressena. Proposition143 är betecknande för denna nya fränhet från högerkrafterna. Regeringen görsig här helt till tolk för kapitalets intressen. Trots att man säger att det ärangeläget att reformera och förbättra den mycket gamla lagstiftning vi har,sätter man sig helt över de intressen som representeras av de anställda.Propositionen har utformats helt utan att man brytt sig om de anställdassynpunkter i fråga om styrelserepresentation och insyn. På ett mycket flagrantoch upprörande sätt kör man över tunga remissinstanser som krävt ökatinflytande och ökad insyn för de anställda. Påett mycket lärorikt sätt har man lagt fram en proposition som skall garanterafortsatt makt och inflytande över produktionen och över affärerna utanbesvärande insyn för de anställda och andra intressenter i samhället. Genompropositionen och lagutskottsbetänkandet står det klart för alla och envar vemsom styr båten och på vems villkor som verksamheten drivs. Dettaborde vara tillräckligt tydligt också för dem som trodde attMBL skulle bli den största reformen sedan den allmänna rösträtten genomfördes.Inför den fortsatta kampen mot fåtalsvälde och kapitalmakt får man ändå ägnautskottet en tacksam tanke, eftersom man inte försökt drapera maktförhållandenaoch oviljan fill förändringar utan låtit dem stå fullt klara och tydliga. Jagskall inte gå in på alla delfrågor som behandlas. Men jag skall ändå kommenteranågot och visa hur öppet man kör över löntagarintressen och allmänintressen isin strävan att förhindra varje utveckling som kan ge inflytande och insynvärdiga ett modernt samhälle, som kan ge de förändringar man säger ärnödvändiga därför att lagstiftningen är gammal och omodern. Omstyrelse och styrelserepresentation i handelsbolag säger , TCO och isina remissvar över bolagskommitténs betänkande att det är viktigt att skaparegler som ger anställda i handelsbolag samma möjligheter som andra tillstyrelserepresentation. majoritet tyckte detsamma.Något som helst förslag om styrelserepresentafion framläggs däremot inte iproposifionen. Och lagutskottet glider undan i sin skrivning. Om upprättande avårsredovisning, som ju har betydelse både ur Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. Ny lagstiftning om handelsbolag, m. m. inflytandesynpunktoch när det gäller kontrollen över den ekonomiska brottsligheten, säger både LOoch Fabriks att det är helt 'naturligt att handelsbolag och näringsidkareupprättar årsredovisningar. LO menar att det inte finns någon som helstanledning fill särbestämmelser gentemot aktiebolagslagen. Som det nu är skallman leverera årsredovisning om man har mer än tio anställda eller omtillgångarnas nettovärde överstiger 16 milj. kr. Hur mycket kan inte döljasunder dessa gränser! Det finns ingen anledning till att de här gränserna skallgälla för undantag från årsredovisning. Fabriks talar i detta avsnitt av remissvaret om att bådevetorätt och beslutanderätt för de anställda är bra medel för inflytande. Manpåpekar att åtminstone alla anställda borde ha samma möjlighet till inflytandeoavsett orri arbetsgivaren är stor eller liten och oavsett vilken bolagsformsom används. Detta kan vi instämma i. I propositionen finns inget förslag som tillgodoser dessakrav. Man kryper bakom ett påstående om att det inte finns revisorer så deträcker. Det är rätt fantastiskt. Vad gäller 50/50-bolagen och styrelserepresentationen idessa tar man såvitt jag kan se - och såvitt jag förstår lagutskottetsordförande, som talade - ett steg tillbaka. Man går alltså inte ensframåt, utan det är en försämring i förhållande till tidigare tolkningar avkoncernbegreppet. Vi har funnit att vi måste yrka avslag påproposition 143 och begära ett nytt förslag, som på ett seriöst sätt behandlarde krav på insyn och inflytande för de anställda och det allmänna som man harrätt att ställa, om man menar allvar med att man vill moderniseralagstiftningen. Detta dokument över högerns klasskamp måste avvisas. Jag yrkarbifall till motion 2026. 9JOAKIM OLLEN (m): "Ett gediget arbete" - så skulleman kunna karakterisera det lagutskottsbetänkande som kammaren skall taställning till och som skall utmynna i antagandet av en ny handelsbolagslag, enny lag om årsredovisning och ett antal betydelsefulla förändringar i aktiebolagslagen. , vars verksamhet helt är koncentrerad till derena lagstiftningsfrågorna, har i detta ärende, jag vågar påstå sin vanatroget, gjort en grundlig genomgång av de frågor som väckts i syfte att förkammaren kunna presentera ett genomarbetat lagstiftningsförslag, uppbyggt påett teoretiskt korrekt sätt och väl fungerande i den praktiska tillämpningen.Denna noggrannhet har lett till en viss tidsutdräkt. Ikraftträdandet föreslåsdärför skjutet framåt i tiden. En senarelagd ikraftträdandedag måsteemellertid alltid vara att föredra framför ett hafsigt arbete som snart nogkräver ändringar och tillägg. Det kan finnas skäl att understryka dennasynpunkt i då tilltron till noggrannheten i det politiska arbetet inteligger på en särskilt hög nivå och då respekten för politisk verksamhet till endel har urholkats. Det bör betonas att utskottet har varit enigt i denna sin strävan att göra ett, omjag får säga så, gott arbete. Kanske skulle landet må väl av om påalla områden något gjorde avkall på önskan att snabbt komma till beslut ochmera satte kvaliteten på besluten, även i deras tekniska detaljer, i högsätet. Om utskottet har varit enigt när det har gällt själva handläggningen avdetta ärende, är olikheterna så mycket större när det gäller denäringspolitiska principerna. På den borgerliga sidan är vi för friföretagsamhet. Som moderat tror jag på det öppna marknadsekonomiska systemet. Detfinns anledning att säga ut det. Vi behöver fler företag. Vi behöver nyaföretag. Vi behöver företag, baserade på goda idéer och enskilda människorsinitiativkraft, som kan skapa utveckling och tillväxt för hela vårt folk. Vimåste följaktligen underlätta en sådan utveckling - inte försvåra den. Hur viväljer att utforma de associationsrättsliga regelsystem vi diskuterar ären direkt avspegling av vår syn på näringslivet. Socialdemokraternaär i grunden motståndare till en fri ekonomi. Inte bara kravet pålöntagarfonder utan mera näraliggande krav på strukturfonder, överläggningarmed näringslivet styrda och kontrollerade av samhället, upphandlings- ochutvecklingsprojekt styrda av staten och en lång rad andra statligt styrdaåtgärder visar att det stora oppositionspartiet alldeles klart förordar en mercentral planering av ekonomin. Det är mot denna bakgrund man skall se de 13reservationer som socialdemokraterna i lagutskottet avgivit fill dettabetänkande. Så gott som samtliga dessa reservationer speglar till en viss graden misstro mot näringslivets egen förmåga, speglar en vilja till ökaderegleringar av de enskilda företagen, speglar en önskan om ett ökatsamhällsinflytande över företagen. Meninnebär då inte det borgerliga majoritetsförslaget förändringar i gällandelagstiftning? Jo, visst gör det det. Men det är förändringar som syftar tillatt underlätta för näringslivet och att skapa klara regler i olika hänseenden.Två exempel på detta är att 50/50-bolagens ställning nu klargörs efter att ha varit oklar och att den från näringslivet eftersträvademöjligheten till nyemission till underkurs nu öppnas. Dessa reformer harsocialdemokraterna inte motsatt sig. Det skall i ärlighetens namn sägas. Menderas beredvillighet på dessa punkter uppvägs mer än väl av de många förslagtill ny byråkratisk reglering som föreslås. sade i sitt anförande att propositionen innehöll många ord men fåkonkreta förslag. Får jag säga att det kanske inte behöver vara en dålig egenskaphos en proposition att avvisa dåliga förslag i stället för att ständigt föreslånya förändringar på detta eller på andra områden. För min del betraktar jagdetta som en styrka i den proposition som ligger till grund för utskottetsbetänkande. Vadär då s-polifiken på detta område? Den är bl. a., som vi hörde av LennartAnderssons anförande, att företag med fler än 24 anställda inte skall få drivasi former där näringsidkaren är personligen ansvarig. Att uppställa förbud mothandelsbolag och enskilda näringsidkare att driva en verksamhet med mer än 24anställda är en starkt byråkratisk åtgärd som motverkar, inte främjar, ettexpanderande näringsliv. Ståndpunkten är, vill jag gärna Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. fillägga, dessutom ologiskmed hänsyn till socialdemokraternas krav i andra sammanhang på ett ökatpersonligt ansvar för delägarna i all näringsverksamhet, alltså även i sådanaföretagsformer där de formellt inte är ansvariga för företagets skulder. Socialdemokratiskpolitik är också att även de minsta företagen skall bli skyldiga att avgeårsredovisning enligt den nya lagen om årsredovisning, revision ochkoncernredovisning. Det är visserligen sant, som framhålls både is-reservationen och i majoritetens yttrande, att skyldigheten att avgeårsredovisning enligt de nya bestämmelserna inte är särdeles betungande. Men vivet att just de mindre företagen är särskilt känsliga för nya byråkratiskaregler. Det är hänsynen till dessa företag som gjort att den borgerligamajoriteten avböjt socialdemokratiska propåer om en utsträcktredovisningsplikt. S-politikär vidare att en genomgripande översyn av företagsrevisionen skall göras, bl.a. för att komma åt ekonomisk brottslighet. Övervägas skall då om inte revisorni fortsättningen bör utses av ett från företaget fristående organ. Senaretalare i debatten kommer att närmare kommentera dessa förslag om förändraderegler för revisioner. Låt mig bara säga att sådana krav påsamhällskontrollanter knappast vittnar om någon stor filltro fill näringsliveteller till de enskilda företagens insatser. Socialdemokraternakräver vidare att företag som flyttar eller byter firma inte bara skall meddelalänsstyrelsen detta utan också ange skälen till bytet resp. flyttningen.Återigen ett förslag som syftar till att öka samhällskon-trollen över deenskilda företagen! framhöll att det här förslagetfrån socialdemokraterna skulle vara ägnat att kraftfullt medverka till att denekonomiska brottsligheten bekämpas. På vad sätt då? Samhället ges ju enligtdet socialdemokrafiska förslaget inga möjligheter att göra någonting, utanförslaget innehåller bara en byråkratisk föreskrift om att företagen skall angeskälen till flyttning resp. byte av firma. Påden här punkten säger utskottet följande när det gäller ökad skyldighet attlämna uppgifter; "Utskottet vill också understryka betydelsen av attföretagens redan nu betungande uppgiftsskyldigheter i olika sammanhang inteökas annat än när starka skäl talar härför." Det tycker jag är en viktigmening, men den finns inte med i den socialdemokratiska reservationen. Socialdemokraternavill också höja den minimigräns för aktiekapital, , som gälleroch som äldre företag med lägre aktiekapital senast skall ha uppnått i och medutgången av . Att nu höja den gränsen, när ett stort antal företagtvingas göra en kraftsamling för att höja sitt aktiekapital till de stipulerade50 , vore inte bara ett slag i ansiktet på många befintliga mindreföretag utan självfallet framför allt ett hårt slag mot nyetableringen. Flerord behöver inte spillas på det förslaget. Som om allt detta inte räckte föreslår socialdemokraterna enfullständig översyn av den bara aktiebolagslagen. Syftet medöversynen skulle vara att vidga de anställdas inflytande. a. få inflytande överöverlåtelse av större aktieposter i ett företag. Detta är ett nog såuppseendeväckande förslag. Jag hänvisar på den punkten till vad jag tidigarehar sagt om vikten av att inte ständigt ändra reglerna på det här området. SomBernt Ekinge var inne på tidigare i debatten innebär det beslut vi nu skallfatta en ganska betydelsefull reform. Det finns därför anledning att vila litetpå hanen innan man går vidare. Detfinns mycket att säga om detaljerna i de många socialdemokratiskareservationerna. Dessa detaljsynpunkter framgår emellertid av utskottetsbetänkande, som varmt rekommenderas till läsning. Detprincipiellt intressanta är den väl synliga röda tråd som de socialdemokratiskareservationerna är upphängda på. Det är också fullt naturligt. Det är en tydligvilja att styra, reglera och bestämma över de enskilda företagen som kommertill uttryck i s-reservationerna. Den beror säkert inte på någon ovilja motföretagen som sådana. Jag noterade med tillfredsställelse att sitt inlägg med att tala om vikten av ett starkt näringsliv. Den ärsnarare ett uttryck för en övertro på att statlig styrning kan åstadkomma ettsådant starkt näringsliv. På den borgerliga sidan har vi en annan uppfattningom hur det skall gå till. Det vägval som socialdemokraterna har gjort och detsom skall göra är ett exempel bland många på de val som vi påolika områden ständigt måste träffa mellan att göra vår ekonomi mera fri elleratt göra den mera sluten. Avslutningsvis vill jag med några få ord beröra ett par frågor därutskottet varit enigt. Denena gäller frågan om konsortier organiserade som enkla bolag. Den fråganillustrerar väl vad jag inledningsvis sade om utskottets strävan att försökaåstadkomma praktiskt tillämpbara och verklighetsanknutna regler. förslag på denna punkt, som något skiljer sig från regeringens,klargörs att bolagsformen enkelt bolag även framgent med fördel kan användas inäringsidkande sammanhang. Förutsättningen är -som utskottet på ett ganskautförligt sätt utvecklar i sitt betänkande - att den egentliga verksamhetendrivs av delägarna och inte i det enkla bolaget, inte i konsortiet som sådant.Konsortiet utgör en samarbetsram, en fördelningsnyckel av skyldigheter ochrättigheter för de inblandade parterna. Medden nu föreslagna lösningen bör inte bara ett rimligt resultat för framtidabruk ha åstadkommits. I själva verket torde resultatet vara en förbättring iförhållande till gällande rätt så till vida att den oklarhet som nog djupastsett har rått beträffande rättsförhållanden av det här slaget så långt det ärmöjligt nu skingras. Allra sist ett par ord om den särskilda företagsform för de mindre företagensom nu inte blev av. Utskottet har understrukit att frågan inte har mistaktualitet för framtiden. Det är min uppfattning att det i ett längreperspektiv fi'nns starka skäl att göra en uppdelning mellan de regler som skallgälla för de största företagen och de som skall reglera de något mindreföretagens verksamhet. Det finns förvisso skillnader mellan ASEA och den lillacykelaffären eller småindustrin, även om de senare också drivs i Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. Att nuåstadkomma en företagsform, utan personligt ansvar för delägarna, som itillräckligt hög grad avviker från aktiebolagslagen har inte varit möjligt.1974 års bolagskommitté skisserade i sitt förslag till en ny bolagsformprinciper för en sådan som väsentligt avviker från vad som gäller föraktiebolagen. I praktiken blev dock skillnaderna inte större än att det kansägas vara motiverat att nu avstå från att genomföra en särskild företagsformför de mindre företagen. Iett längre perspektiv är det mera sannolikt att skiljelinjen skall dras mellande allra största bolagen, de börsnoterade aktiebolagen, och övriga aktiebolag.Det finns tecken som tyder på att en sådan rättsutveckling är på väg i andravästeuropeiska länder. Det är sannolikt på denna grund man kommeratt kunna bygga upp ett åtskilt regelsystem, som då också blir bättre anpassattill de olika företagskategoriernas behov och härigenom ägnat att främja ettexpansivt näringsliv. Jag yrkar bifall till lagutskottets betänkande nr 4 i alla delar. Idetta anförande instämde (). Anf.10 () replik; Till vill jag säga följande: Jag betonade mycket starkt imitt inledningsanförande att det är en tillgång att vi här i landet har fleraolika företagsformer att välja på. Det är en tillgång när företag skallutvidgas och vid nyetableringar. sade jag att kraven på en översyn avaktiebolagslagen har rests utifrån företagsdemokratiska aspekter. Trots denna min mycket klara deklaration står nuJoakim Ollen i talarstolen och säger att socialdemokraterna visar en misstromot näringslivet, att socialdemokraterna vill införa en ny byråkratiskreglering av företagen och att socialdemokraterna bara vill ha en statligstyrning. Låt mig fråga ; Är ett fördjupat inflytande från deanställdas sida i företagen, oavsett företagsform, en misstro mot näringslivet?Är det en ny byråkratisk reglering osv.? Det vore välgörande om nuville svara ja eller nej på de frågorna. 11 HANS iHallstahammar (vpk) replik: Herr talman! är rätt fantastisk. Hanbekräftade i stora stycken innehållet i mitt anförande. I sin ideologiskainledning, innan han började kommentera de olika enskildheterna i lagförslagen,var han precis lika tydlig som hela propositionen. Man skall underlätta förnäringslivet, sade han. Han tog ingen som helst hänsyn till de anställdas ellerdet allmännas intresse. Såvitt jag kunde höra nämnde han inte med ett ord dessasaker under hela sitt anförande. I stället menade han att kraven påmodernisering och insyn för de anställda och det allmänna, som är viktiga urföretagsdemokratisk synvinkel och när det gäller kampen mot den ekonomiskabrottsligheten, inte var något att bry sig om. Han sade att det skulle bli encentralplanering om man biföll dessa, som jag tycker, mycket försiktiga ochganska reservationer från socialdemokraterna.Det är fantastiskt. Hansade också att det skulle bli byråkrati för företagen om man krävde att deskulle lämna en årsredovisning. Men företagen för väl ändå räkenskaper och harordning på sina affärer. Jag har själv haft ett litet enskilt bolag, och detskulle inte ha tagit mig många minuter att få till stånd en årsredovisning somkunde ha granskats på vederbörligt sätt. Det är enkelt att upprätta en sådanredovisning. Tidenär inte mogen för några förändringar, sägs det av och till i betänkandet, ochsamma sak anförde . Nej, det är alldeles klart, att för en konservativär tiden aldrig tillräckligt mogen när det gäller att åstadkomma förändringarsom är till de anställdas och till det allmännas bästa. Jag understryker ochvidhåller min uppfattning, att vi måste begära ett helt nytt förslag i fråga omden här lagstiftningen. Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. 12 ()replik: I mitt inledningsanförande försökte jag påvisa vad jag menade var en rödtråd i de socialdemokratiska reservationerna. Det är i och för sig ingetmärkligt i att det finns en sådan röd tråd. Det stora flertalet avreservationerna syftar också till att på olika sätt öka samhällets möjlighetertill insyn i eller kontroll av företagen. Endast ett fåtal av reservationernaberör uttryckligen och direkt de anställdas intressen i företagen. Jagtror att vi allesammans i denna kammare är överens med om attinflytande för de anställda i företagen är en tillgång. Det råder inga delademeningar om att det är en tillgång att alla anställda arbetar för företagetsbästa. Denintressanta skillnaden mellan majoritetens och reservanternas förslag äremellertid just de ytterligare förslag till regleringar som socialdemokraternavill föra fram. Det är förståeligt med utgångspunkt från den syn på ekonomin,samhället och näringslivet som man har. Jag ser i och för sig inget märkligt idet. TillHans Petersson i vill jag bara säga att det gläder mig att jagvar tydlig, att det jag sade föreföll stå i överensstämmelse med propositionenoch att den också är tydlig när det gäller önskemålet att skapa regler somunderlättar för näringslivet, som skapar just de förutsättningar jaginledningsvis talade om för ett expanderande näringsliv, för nya företag ochnya inifiativ. Om jag var tydlig på den punkten, är jag bara glad för det. Ytterligareen liten synpunkt. Är fiden mogen för förändringar? Ja, faktum är ju attbetänkandet innefattar förändringar på en förfärlig massa punkter, trots allt.Att tala om att det inte skulle göras någonting är väl ändå att gå litet grandvid sidan av debatten. Vadjag har sagt är att när vi nu tar ett stort beslut av det här slaget kanske viinte genast skall ropa på nya utredningar, nya regeringsförslag, nyautskottsbetänkanden och nya förändringar. Också näringslivet kan ju ibland måväl av att få ha samma regler och lära känna dem och inteständigt utsättas för att behöva tillämpa nya bestämmelser, behöva anpassa sigtill nya politiska påfund. Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. 13 () replik: Jag tycker att det var mycket bra att gjorde det härklarläggandet att han också nu instämmer i min uppfattning att det är entillgång för företagen när man kan engagera de anställda, att de får ettfördjupat inflytande, att de får ett ansvar, att de får vara med ibeslutsprocessen. Genomdet klarläggande som nu har gjort har vi ändå fått en gemensamplattform för vårt fortsatta arbete, och det är en tillgång. Jag inregistrerarmed stor fillfredsställelse att har den uppfattningen och att detär utgångspunkten för hans agerande i fortsättningen. Utifråndenna mycket posifiva attityd hos hoppas jag att vi med gemensammakrafter skall kunna lösa bl. a. frågan om de anställdas representation ihandelsbolagen, en fråga som är olöst, plus en hel del andra frågorsom vi har framför oss. Anf.14 HANS i (vpk) rephk: Herr talman! Jag barakonstaterar att återigen bekräftade att insyn i företagen, reglerför redovisning osv. är inte förenligt med företagens intressen. Det var vadhan sade. På så vis är han väldigt tydlig. Anf.15 () replik; Låt mig bara säga att det är värdefullt för näringslivet och förföretagen att samtiiga anställda samverkar. Det trodde jag var så självklarthär i kammaren att det inte behövde sägas. Men om det har varit till någonglädje för att jag gjorde denna deklaration, så är jag å minsida glad över att vi kan vara överens på den punkten. Det är alldelesuppenbart att det är en fördel med en sådan samverkan.