prot · G40935 · 1980-12-31 00:00:00 — Medvetenheten omatt höra samman med andra människor, att se sina egna livserfarenheter inramadeav och ingående i en kollekfiv historia, insikten om att mitt liv harsammanhang med sådant som har hänt före mig, att jag är bärare av en gruppsspråk och kultur, att jag har kunskaper om gruppens villkor, att just devillkor som gäller för gruppen och som utgör ramarna för gruppens situation i samhälletoch gruppens framtida utveckling, allt detta bestämmer också mina personligautvecklingsmöjligheter, eftersom jag är en del av gruppen. Den medvetenheten ären förutsättning för min personlighetsutveckling. På den medvetenheten grundarsig min självfillit, min känsla av egenvärde, lusten att pröva egen förmåga sombärare av gruppens samlade kunskaper och erfarenheter och - styrkt av densamlade kraft som gruppen har - lusten för att föra vidare, utveckla ochförbättra dessa kunskaper och erfarenheter. Medvetenheten består också avvetskapen om att en del av mina problem och svårigheter inte är personligaproblem utan att de uppstått ur de villkor som hela gruppen lever under.Förutsättningen för invandrarbarnen att skaffa sig en gruppidentitet som ärsammansatt av både nationell identitet och klassidenfitet är språket, dvs.modersmålet. Ingenifrågasätter modersmålsundervisningen för de svenska barnen. Alla är medvetnaom dess avgörande betydelse. Det är en självklarhet att svenskundervisningenskall vara obligatorisk för svenska barn. Några avsteg härifrån kan intetillåtas - det skulle uppfattas som ett grovt åsidosättande av barnensintressen och rättigheter. Men det tycks vara oerhört svårt att sprida insiktenom att invandrarbarnen är lika beroende av sitt språk som de svenska barnen ärav sitt. Vad utskottet nu gör, när det avstyrker vpk:s motion om att utvidgamodersmålsundervisningen och gör den obligatorisk för invandrarbarnen, är attförneka dessa barns rätt fill en skolgång som fyller deras behov avundervisning. Attinte den borgerliga utskottsmajoriteten kan inse modersmålets betydelse förinvandrarbarnen, dess samband med gruppidenfiteten och dess klassmässigaaspekter är i och för sig inte förvånande. Det är snarare en logisk följd avden ideologiska grundinställning som borgerligheten har och Undervisningför invandrare, m. m. Undervisning för invandrare, m. m. somåterspeglas i den skolpolitik som bedrivs i allmänhet. Det är en politik somsyftar till att utplåna barnens gruppkänsla och klasstillhörighet, till attomvandla barnen till enskilda individer utan något samband med de klassmässigaförhållanden som de facto existerar i samhället och till att omvandla deklassorättvisor som återspeglas i barnens situation i skolan fill individuellaproblem. Med andra ord: den borgerliga regeringen slår vakt om deklassintressen som den representerar. Men det är förvånande att man skall behöva konstatera attsocialdemokraterna sluter upp bakom de borgerliga partiernas politik på dethär området och därmed medverkar fill den situation som invandrarbarnen i dagbefinner sig i och som är i högsta grad alarmerande. Från vårt parti har vi tidigare belystinvandrarbarnens situation i skolan och i samhället i övrigt. Vi har talat omatt invandrarbarnen riskerar allvarliga störningar i språkutvecklingen, psykiskinstabilitet och kluven identitetsutveckling. Vi har talat om att de får sämreutgångsläge för utbildning, att de får ärva sina föräldrars lågasocio-ekonomiska ställning, att de riskerar att drabbas av arbetslöshet i långtstörre utsträckning än andra. Vi har talat cm att den utslagning som invandrarbarnendrabbas av och som börjar redan i förskoleåldern försiggår med ökadintensitet. Men inget av allt detta förefaller röra de värda ledamöterna avdenna riksdag i ryggen. Därför tvingas vi upprepa oss i dessa frågor om och omigen. Vi är nämligen övertygade om att ifall dessa förhållanden tillåtsfortsätta, så kommer de att få mycket allvarliga följder, inte bara för dedrabbade invandrarbarnen, utan också för den framtida samhällsutvecklingen. I sitt avslagsyrkande på vpk-motionen upprepar utskottetsom sitt huvudsakliga argument följande: "Som utskottet nämnt är deltagande ihemspråksundervisning, inkl. studiehandledning på hemspråk, frivilligt för eleverna. Denna princip fastlades av i samband med att tre mål för invandrarpo litiken fastställdes, nämligen jämlikhet, valfrihet och samverkan . Valfrihetsmåletinnebär valfrihet för språkliga minoriteter att själva välja i vilken grad devill bibehålla och utveckla sin ursprungliga, kulturella identitet inkl. Var och en som har en ärlig avsikt och inteanvänder sig av demagogiska knep för att förvandla verkligheten vet att detmåste finnas vissa givna objektiva förutsättningar för att göra det möjligt förden enskilde individen att frivilligt välja. Valfriheten blir en demokratiskrättighet bara under förutsättning att det finns verkliga möjligheter att väljamellan olika alternafiv. Valfriheten för språkliga minoriteter - valfrihetenför invandrarbarnen att själva välja i vilken utsträckning de vill bibehållaoch utveckla sin ursprungUga kulturella idenfitet - blir en verklig valfrihetbara om den nödvändiga förutsättningen för valfriheten finns, dvs. Språket är det enda medel som finns för människor att tadel av, utveckla konstruktivt, påverka eller förkasta sitt kulturella arv, sinhistoria och sin nationella identitet. Har man inte språket, har man ingenvalfrihet. Förnekasman rätten till sitt språk, så förnekas man också möjligheten att Den valfrihet som utskottet talar om omvandlasdärigenom till ett tvång som för in invandrarbarnen i förhållanden som jagredan har berört och där den yttersta konsekvensen är social utslagning. Denverkliga förutsättningen för valfrihet, dvs. en obligatoriskmodersmålsundervisning, skulle enligt utskottet kosta 128 milj. kr. mer än denfrivilliga hemspråksundervisningen. Utskottet framhåller att det i dagensekonomiska läge skulle vara svårt att genomföra ett obligatorium. Till dettavill jag säga två saker: För det första ger beloppets storlek en antydan om demycket stora brister som finns när det gäller modersmålsundervisningenför invandrarbarn. För det andra vill jag hävda att kostnaderna måste ställasi relation till de framtida samhällskostnader som kan bli följden, om reformeninte genomförs. Dessa kostnader har utskottet ingen beräkning på. Jag vill yrka bifall till motionen 1979/80:241. I tre motioner som också behandlas iutskottets betänkande har m. fl., m. fl. och GunnelJonäng ställt ett antal förslag, som i olika avseenden skulle komma attförbättra invandrarbarnens situation i skolan. Med något undantag har dessaavstyrkts av utskottet. Jag måste med beklagande konstatera att dessaavslagsyrkanden inte har föranlett någon socialdemokratisk reservation tillbetänkandet. Jag måste med ännu större beklagande konstatera att ingen avmotionärerna har anmält sig på talarlistan för att argumentera för sinamotioner. Flera punkter anser jag emellerfid vara av sådan vikt att de börställas under omröstning i kammaren. Jag vill yrka bifall till motionen1979/80:1305 yrkandena 1 och 3, mofionen 1979/80:1993 yrkandena 1, 2 och 3 samtmotionen 1979/80:1995 yrkandena 2, 3 och 4. Undervisning för invandrare, m. rn. 115RAUL BLUCHER (vpk): Skälet till vpk:s förslag, attstödundervisning i svenska skall göras obligatorisk för de invandrarelever igymnasieskolan som av skolan bedöms behöva en sådan undervisning, är attinvandrarelevernas situation i gymnasieskolan enligt flera undersökningar ärmycket svår. Det finns undersökningar som visar att av invandrarelevernaligger på samma nivå som de svagast presterande svenska elevernanär det gäller ordkunskap och läsförståelse. Dessa elever klarar inte denstigande abstraktionsnivån i undervisningsspråket. De har inte kunnat få denundervisning i svenska som kunde krävas för att de skulle komma i nivå med sinegentliga prestationsförmåga i skolan. Vpk-förslaget syftar till en omfattande stödundervisningunder -helst som förberedelse för gymnasieskolan. Det skulleinnebära undervisning under kanske en hel termin eller mer innan eleven börjari gymnasieskolan. Att det här behovet är just av den omfattningen visar bl. a.den undersökning som statens invandrarverk har gjort. Arbetsförmedlingarna harsvårigheter när det gäller att få in invandrarungdom i arbetslivet. Det man dåkan göra Undervisning för invandrare, m. m. för dessaungdomar är att sörja för att de får en bättre utbildning. Invandraiverketpåpekar att introduktionskurserna till gymnasieskolan för mångainvandrarungdomar är nödvändiga, om de skall kunna klara skolgången. Kursernafinns bara vid ett 20-tal skolor i landet. Kurstiden är för många aveleverna alltför kort för att de skall kunna kompensera och kompletteratidigare luckor i kunskaperna. menar därför att det nu måstekomma i gång kurser mer allmänt och med en sådan inriktning och en sådanomfattning att goda förutsättningar skapas för gymnasieskolgången. hänvisar utskottet till att det fungerar så, atten klasskonferens kan bestämma om en elevs deltagande i stödundervisning. klasskonfcrens har begränsade befogenheter. Den kan bara besluta om stödundervisningför en elev och i ett enstaka ämne samt om en kortvarigstödundervisning. Det som man på klasskonferenserna kan uträtta med sinaåtgärder kan inte på långa vägar rätta till förhållandena när det gäller deeftersatta behov som invandrarverket har pekat på. Skälen för ett riksdagsbeslut enligt vpk-mofionen 525yrkande 4 är starkare än de skäl som utskottet har anfört för sitt avstyrkande. Regeringens sparplan har bland andra negativaeffekter också den effekten att den kommer att utgöra ett allvarligt hot motdagens invandrarundervisning och mot invandrarlärarnas ställning i skolan. Nedskärningarnatotalt inom ungdomsskolan motsvarar enligt TCO:s beräkningar omkring 2 300lärartjänster. En stor andel av de lärare som arbetar med invandranmdervisninginom arbetsmarknadsutbildningen uppfyller inte kompetenskraven och ä' därförvisstidsanställda. De saknar anställningstrygghet. Om samhället gör sigav med dessa lärare, sä kommer vi att få problem . Vi kräver i vår motion att det skall inrättas engrundutbildning för lärare i svenska som främmande språk medsamhällsorientering för vuxna. Vi föreslår också en särskild behörighetsgivandeutbildning för invandrarlärare som tjänstgör på visstidsförordnanden.AMU-utbildningen i landet är hotad genom sparplanen, och nedskärningarna kommeri första hand att drabba gruppen invandrare. Detta rimmar dåligt med denhittillsvarande uppfattningen att insatserna inom arbetsmarknadspolitiken iförsta hand skall gälla dem som har det svårast på arbetsmarknaden. Att de intekan svenska och att de inte har en gångbar yrkesutbildning gör dem särskiltsvårplacerade. Arbetslösheten är redan högre bland invandrarna än bland övrigasvenskar. Jag yrkar bifall till motion 1979/80:525yrkande 4 och motion 1979/80:669, båda väckta av m. fl. 116STIG ALEMYR (s): Jag vill gärna understryka att utbildningenav invandrarna -barn och vuxna - är ett av de svåraste problemen inom detsvenska utbildningsväsendet men också ett av dem som det är viktigast att vikan lösa. Och jag har egentligen inga invändningar emot vad som har sagts av de föregående talarna om behovet på punkt efter punkt avinsatser från samhällets sida. Det jag kan konstatera, herr talman, är attinget av de länder som vi i jämför oss med och känner till har gjort såmycket för de invandrande minoriteternas utbildning som det svenska samhällethar gjort. Det är självfallet inte fillräckligt, men vi har gjort verkligaförsök till krafttag. har ett handlingsprogram förinvandrarundervisning som upptar ett hundratal olika punkter, och en del av detprogrammet är vi på väg att genomföra. Jag är ganska övertygad om att vi såsmåningom, när vi får resurser till det, skall genomföra de här olikaåtgärderna. På en punkt är jag dock litet tveksam, och det är när detgäller den obligatoriska hemspråksundervisningen, för där är det så attinvandrarnas organisation har delade meningar, om det skall vara ettobligatorium eller inte. Jag har för egen del kommit rätt långt i minafunderingar att man kanske skulle nå fram till obligatorisk hemspråksundervisning,men jag vet om att det finns invandrarorganisafioner som inte vill ha det pådet sättet. Det är många olika skäl till detta. Ett vikfigt skäl förmig är emellertid att man upplever många stora personliga tragedier när detgäller unga invandrare som varken talar svenska eller sitt eget språkfillfredsställande. De blir språkliga invalider, var de än är. Många återvänderhem -utbildningsutskottet har besökt t. ex. och upplevt att finska barnkommer tillbaka till och talar varken finska eller svenska, och så blirde behandlade som främlingar i sitt eget hemland. Detta innebär stora risker för personliga tragedier, ochdärför måste problemen lösas. Men ett införande av obligatoriskhemspråksundervisning nu skulle betyda ökade kostnader med 128 miljoner, somockså nämndes av en fidigare talare. Det är bara att konstatera, herr talman,att vi inte har resurser fill detta . är positivt till ett lösande avproblemafiken. Det har kommit motioner från flera håll, ifrån olika partier. Viär positiva fill att försöka hitta lösningar, och jag är helt övertygad om attvi, allteftersom åren går undan, i takt med våra resurser kommer att skapabättre villkor för invandrarna. Därmed,herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottets förslag. Undervisning för invandrare, m.m. 117ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: Jag vill stanna litet grand vid de två huvudsakligaargument som utskottet anför för avstyrkandet av vpk-motionen. Det första gäller detta med valfriheten. Valfriheten förinvandrarbarnen har ett mycket vidare innehåll än vad utskottet vill inskränkadet till. Det innebär bl. a. frihet att välja yrke, som de svenska ungdomarnahar, frihet att välja sin utbildning och fullfölja den, frihet att välja mellande olika alternativ och möjligheter till yrkesutövning, vidareutbildning ochvidareutveckling som erbjuds i samhället . Den valfriheten måste finnasför invandrarbarnen i samma utsträckning som för de svenska barnen. Men denvalfriheten finns inte för invandrarbarnen. En avorsakerna är att modersmålsundervisningen för invandrarbarnen Undervisning för invandrare, m. m. För de svenska barnen är ju modersmålsundervisningen ensjälvklarhet, och den betraktas som en rättighet. En förutsättning för att desvenska barnens idenfitets- och personlighetsutveckling skall bli verklighetär ju att de får ett eget språk. Med denna utgångspunkt finner man attutskottets tolkning av begreppet valfrihet snarare är ett hinder och eninskränknmg när det gäller möjligheterna till verklig valfrihet för invandrarbarnen. Sedan kan jag hålla med om att invandrarpolitiken och deinsatser som görs i är mycket bättre än den invandrarpolitik sombedrivs i många andra länder. Men det är ingen ursäkt för att underlåta att göraförbättringar. Det finns ju problem i när det gäller den situation sominvandrarbarnen befinner sig i, och de problemen bör lösas av de svenskapolitikerna, av den svenska . 118GÖRAN (): För socialdemokratin är invandrarbarnenssituation en utmaning, där den vikfigaste frågan gäller att förhindra attinvandrarbarnen blir halvspiråkiga och inte känner trygghet i någon kultur.Förskolan och skolan måste motverka de oroväckande tendenserna till enskiktning mellan barn med olika bakgrund. hardet framstått allt tydligare vilka långtgående effekter på samhällsutvecklingensom invandringen till vårt land haft. Inte minst för förskolan och skolan hardet gällt att finna nya vägar att tillgodose invandrarbarnens rätt till entrygg och rättvis utveckling. De reformer på invandrarområdet som genomförts undersenare delen av bygger alla på den socialdemokratiska regeringensförslag till om riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken.Ett exempel på hur dessa riktlinjer getts ett konkret innehåll ärhemspråksreformen, som initierades av den socialdemokratiska regeringen . Hemspråksreformen har under de år den varit i kraft gettgoda resultat. Dubbelt så många elever får nu undervisning i hemspråket som år1975. Även om framgångar kan konstateras kvarstår emellertid många olöstafrågor när det gäller att invandrarbarn i förskola och skola skall uppleva ensituation lik den de svenska barnen har. Mot denna bakgrund har vi väckt en motion, som tar upp sexcentrala krav på en bättre invandrarundervisning. Utskottet har på flerapunkter gått oss till mötes. Jag vill peka på de skrivningar som finns i betänkandet- först beträffande studie- och yrkesorientering, eftersom den saken togs upp iett anförande alldeles . Utskottet har på s. 7 skrivit: "SÖ:s förslag om syo-verksamheten bereds f. n. inomregeringskansliet. Utskottet utgår från att regeringen i detta sammanhang särskilt beaktar invandrarelevernas behov av en förstärkt studie- och yrkesorientering. I avvaktan--- " osv. Med detta har jag låtit mig nöja. Jag tycker att denmotion jag har väckt om vikten av att förbättra studie- och yrkesorienteringenför invandrareleverna är tillgodosedd genom denna skrivning. Jag avser ocksåatt följa upp detta uttalande från utskottet med frågor och interpellationerhär i kammaren, öni' det visar sig nödvändigt. Att nu yrka bifall till motionenvore att slå in öppna dörrar. Vidare sägs i utskottsbetänkandet angående vårt krav påförbättrad elevvård för invandrareleverna, att utskottet utgår från attregeringen också kommer att aktualisera den frågan. På.så sätt har också dettakrav fått, sorri jag upplever det, ett bra svar och en behandling som jag förtillfället kan nöja mig med. Utskottet går motionen till mötes helt och hållet vadgäller en försöksverksamhet med tvåspråkig utbildning på gymnasieskolansvårdlinje och sociala servicelinje. Man hemställer att ger regeringentill känna vad utskottet har anfört. Ett krav som har förts fram i motionen är attstödundervisningen på hemspråket skall bli obligatorisk. haralldeles utförligt redogjort för utskottets argumentering i frågan, ochjag finner den argumenteringen så tung att jag böjer mig för den och är bereddatt stödja utskottet i dess hemställan. Med den förklaringen vill jag yrka bifalltill utskottets betänkande i dess helhet. Jag har icke för avsikt att rösta förden motion på vilken jag står som första namn. , den 26'november 1,980 Undervisning för invandrare, rh. Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 18 förmotion 1979/80:241 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 18 förmotion 1979/80:241 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 18 förmotion 1979/' 80:1305 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 18 förmotion 1979/80:241 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 18 förmotion 1979/80:525 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 18 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotionerna 10 protokoll 1980/81:34-35 Nr 35 1979/80:1993 av m. fl.och 1979/80:1995 av i Utbildningav dUo- Utskottets hemställanbifölls med 282 röster mot 18 för mofionerna ter fördendvila /80:1305 av m. fl., 1979/80:1993 av LahjaExner m. fl. / M ten 1979/80:1995 av imotsvarande delar. Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 18 förmotionerna 1979/80:1993 av , m. fl. och 1979/80:1995 av GunnelJonäng i motsvarande delar. Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 18 förmotion 1979/80:669 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 6 § Utbildning av piloter för den civila luftfarten Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /81:2 om utbildniiig av piloter för den civila luftfarten m. m.(prop. 1980/81:6). 119 (): I regeringens proposifion 1980/81:6 föreslåsatt en civil pilotutbildning inrättas. Det är ett bra förslag. Men innehållet iövrigt i proposifionen är inte lika bra. Det kan t. ex. ifrågasättas omförslaget att chefen för flygvapnet blir huvudman för den grundläggande delenav utbildningen är det rätta. Vidare är de kostnader som redovisats vid en lokaliseringtill resp. Kaltnar eller enbart summariska. a. ärantagligen modifieringskostnaderna för militära flygplan grovt underskattade.Dessutom har luftfartsverket, luftfartsinspektionen och statens haverikommissionställt sig kritiska till en lokalisering till . Trots detta har vi socialdemokratiska riksdagsledamöterfrån godtagit förslaget i propositionen om lokalisering tillLjungbyhed med det utbildningsbehov av piloter som anges i propositionen. Sedan vill jag beröra trafikutskottets betänkande1980/81:2.1 betänkandet anser utskottet att det från trafik- och utbildningsmässiga synpunkter kan anföras starka skäl att förlägga denna del av utbildningen, dvs. skede C 1 och C 2, fill . Sist i betänkandet anför utskottet: "Yttrandet från arbetsmarknadsutskottet ger inte trafikutskottet anledning till något uttalan- 146 de i de regional- ochsysselsättningspolitiska frågorna." Här gör trafikutskottet enligt min mening en rikfigkullerbytta, ty det är ju helt klart att det är av just regional- ochsysselsättningspolitiska skäl som utskottet förordar somlokaliseringsort för denna del av utbildningen. Det framgår ju klart av vadutskottet anfört ur mofion 1980/81:16. Och vilka motiv har utskottet för sittställningstagande när det påstår att trafik-och utbildningsmässiga synpunktertalar för ? I har vi ett nästan helt obrutet luftrum utannågra som helst trafikstörningar och som gott och väl räcker fill för den härutbildningen. På den punkten är ett lika gott alternativ som -om inte bättre. I fråga om utbildning av civila trafikflygare finns iNyköping en tradition att falla tillbaka på. I den luftfartsskola som fanns i åren 1966-1976utbildades 26 elever till trafikflygare med B i certifikat, 25 elever till A icertifikat och 21 fill C i certifikat. Det är det största antal piloter somutbildats vid civil flygutbildning på någon ort i . Det finns i tillgång till ett stort antalflygplan av varierande typ, och det finns framför allt en fullt utbyggdserviceorganisation med största verkstad för allmänflyg. I omedelbara närhet inom en radie med mindre än30 minuters flygtid finns inte mindre än fem flygplatser utrustade medfullvärdigt instrumentflygsystem. Runt i en cirkel finns också ettantal flygfyrar. Mellan dem kan anordnas ett s. k. mikroluftsystem som skullegöra det möjligt att inom ett begränsat område öva den avanceradeinstrument-flygningsteknik som ingår i trafikflygarutbildningen. Dessutom är flygvapnets målflyg förlagt fill . Detmålflyg som sker med som bas betjänar hela Syd- och . FörNorrland är Källfors flygplats bas för målflyg. Vid målflyg finns fullständig trafikledning ochräddningstjänstresurser baserade på . Det här är resurser som skullekunna utnyttjas bättre, eftersom målflyg bara förekommer under 15 ä 20 veckorper år. Jag vill påstå att ur trafik- och utbildningsmässigasynpunkter är ett lika bra alternativ för den här utbildningen somvilken annan ort som helst i det här landet. När ett militärt förband skall läggas ned är det nästanregel att riksdagsledamöterna från orten som drabbas går emot förslaget. Vi haraccepterat nedläggningen av F 11 i . Vad vi däremot krävt var attriksdagen skulle göra ett starkt uttalande om att regeringen uppmärksamt skullefölja sysselsättningsutvecklingen inom regionen och genomsysselsätt-ningsstimulerande åtgärder kompensera bortfallet av de 550arbetstillfällen som nedläggningen av F 11 innebar. beslutade ocksåenligt vårt förslag. En speciell arbetsgrupp för bevakning avsysselsättningsfrågorna i , F Il-gruppen, tillsattes också avregeringen. Arbetsgruppen har i en skrivelse till regeringen så sentsom beklagat att så förflufit utan att några konkretaåtgärder genomförts Utbildning av piloter för den civila luftfarten Utbildning av piloter för den civila luftfarten trots attgruppen kunnat redovisa ett flertal objekt. Arbetsgruppen har sålunda aktualiserat lokaliseringar medanknytning till statlig verksamhet, nu senast den just aktuella frågan omcivil pilotutbildning.