prot · G40952 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi behöver ytterligare ensmåföretagarproposition, och industriministern har aviserat att en sådan skallkomma senast . Svenskexportindustri måste naturligtvis köpa varorna där man får bästa kvaUteten tillde lägsta priserna. Med dagens kostnadläge missar naturligtvis många mindre ochmedelstora företag leveranser till exportindustrin. Jag vill i det sammanhangetsäga att den dåliga lönsamheten självfallet också bidrar till en svaginvesteringsvilja när det gäller investeringar i denna kategori företag. Beträffandefactoringverksamheten vill jag säga, , att några statligainsatser inte behövs. Kreditinstituten har under hård konkurrens bedrivit den härverksamheten under en följd av år, och det behövs inga nya statliga inslag idet avseendet. Avslutningsvis vill jag konstatera att den svenska industrin håller enhög standard. Vi har mänga goda idéer. Vad som utgör det största hotet ärinte utländskt tekniskt försprång eller yrkesskicklighet, utan det är - jagupprepar det än en gång - alltför höga kostnadsläge gentemot utlandetsamt den därmed förenade låga lönsamheten. Meddetta konstaterande, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottsmajoritetens hemställan på samtliga punkter. I detta anförandeinstämde (). 157 (vpk) replik; Jag skall inte starta någon ny lång debatt med vid dennasena timme, men jag måste fä fråga honom en sak som han får hjälpa mig attklara ut. ErikHovhammar säger att orsaken till att det gär dåligt för den svenska industrinär det höga kostnadsläget. Men vad beror detta höga kostnadsläge på? Beror detpå lönerna och på löneutvecklingen? Då kan vi gä till ;s statisfik sommäter lönekostnaden i olika länder per producerad enhet och se om den kanhjälpa oss att få reda på hur det förhåller sig. Den visar nämligen att sedan börjanav fram fill mitten av ökade de svenska lönekostnadernaper producerad enhet mycket mindre än i det överväldigande flertalet andrakapitalistiska industriländer. Det var egentligen bara i de ökade ännu mindre.I och ökade lönekostnaderna per producerad enhet under dennaperiod mycket mer än i . Så inträffade strax efter mitten av1970-talet där det i någon mån vände och blev på motsatt sätt. Men att döma avdenna OECD-statistik och den statistik som också ges ut av har det därefter blivit en återgång så att stegringen avde svenska lönekostnaderna per producerad enhet i förhållande åtminstone fill genomsnittetav varit mindre. Vad visar oss detta? Jo, det visar attkostnadsläget och kostnadsbekymren inte kan ha berott på löneförhållandena ochlönernas utveckling utan de måste ha berott pä något annat. Kanske har de rentav berott på att det finns dåliga företagare eller företagare som intenyinvesterar utan alltför mycket sysslar med spekulation, ty pä lönerna kandetta ju inte bero, vad jag kan förstå av tillgängligt material. Kan ErikHovhammar förklara för mig vad det beror på? Besparingari statsverksamheten, m. m. Anf.158 () replik: Först och främst vill jag säga till att vi i hartillgång till mycket skicklig och kvalificerad arbetskraft, en väl skoladarbetskraft. Jag tror också att vi i det stora hela har skickliga och dugligaföretagare. När det gäller kostnadsläget vet vi ju att ligger myckethögt. Vi har ett högt löneläge. Jag ger dock rätt i att det finnsländer som måhända har ett ännu högre löneläge än vi har, men vi liggerhögt i tabellen. Företagenhar fått en mängd avgifter - ökade arbetsgivaravgifter. Dethar lagts stora sociala kostnader på företagen, och de drabbar inte minst desmå företagen, som är synnerligen arbetsintensiva. De företag som har tillgångfill en stor maskinpark och som använder förhållandevis få medarbetare iförhållande till omsättningen drabbas inte av dessa problem, men det lilla företagetsom är arbetsintensivt drabbas mycket hårt. Arbetsgivaravgifter och socialakostnader har alltså medverkat till att vi från svensk sida har ett dåligtkonkurrensläge. Vi har en lönsamhet som inte är så särskilttillfredsställande. Om litet grand ser efter vad de s.k.börsnoterade företagen utdelar, finner han att det är ganska litet. Jag nämndenyss från verkstadsindustrin en färsk siffra som visar att en tredjedel av allade företag som är anslutna till verkstadsindustrin - Sveriges verkstadsförening- går med förlust, och det handlar om 60 000 anställda. Dessa siffror sägerkanske en del om de problem som företagen har att brottas med. Vi tyckerdärför att de förslag som regeringen här lägger fram i olika proposifioner ialla fall är ett ärligt försök att få en bättre tingens ordning till ståndenligt vår uppfattning. 159 (vpk) replik; viker undan i den här frågan. börjar han plötsligttala om lönernas absoluta höjd, men det är inte alls det saken gäller. Besparingari statsverksamheten, m. m. Omlönekostnaderna skulle ha haft någon negativ betydelse för förändringarna avden svenska industrins konkurrenskraft så måste lönekostnaden per produceradenhet i , sedd över , ha stigit mer än i övriga länder.Men det har den inte gjort. Då kan man alltså konstatera att det inte beror påatt lönekostnadsutvecklingen varit ogynnsammare i än i iallmänhet. Den saken är klar - och det bestrider alltså inteheller i sin replik, utan han talar i stället om någonting annat, nämligenfimlönerna. Sedankommer vi till beskattningen. Där tror jag inte heller att man kan påstå attden samlade skattebördan på privatföretagen sfigit mer i än i andraländer. Det har den definitivt inte gjort. Tvärtom har företagen under årenslopp fått en rad olika förmåner som möjliggjort för dem att genom avskrivningaroch på annat sätt minska skattebördan jämfört med vad som var fallet i börjanav . Grundenmåste alltså ligga någon annanstans för det här dåliga sättet att hävda sig påexportmarknaden. Är det kanske så att man flyttat ut industrier och kapital ochatt landet därför i ökad utsträckning pä grund av denna politik - som inte ståri nationens intresse och som lett till att det produceras mindre i landet -blivit tvungen att köpa in mer än tidigare och att obalansen i de utrikesbetalningarna kommer av det? Kärnani mitt resonemang är ju att det är på näringslivets sida och på detkapitalistiska systemets sida som den verkliga förklaringen är att söka. Attdet är dålig lönsamhet beror ju på att det är kris i system. 160 () replik: Jag förmodar att med uttrycket "Hovhammarssystem" menar marknadsekonomin. Då vill jag påstå att det systemet-marknadsekonomin och fri ekonomi över huvud taget - visat sig betydligt merframgångsrikt än det system som förespråkar, nämligen socialismoch planhushållning. Det går an att titta pä en del olika länder och göra dejämförelserna. Den debatten skall vi emellertid inte föra här , men jagvill ändå säga detta eftersom kom in pä det här problemet. Kostnadslägettotalt sett i är mycket högt - det kommer vi inte ifrån. Det storaflertalet företag - de mindre och medelstora företagen - har drabbats av olikapåslag. Vi har från vårt håll krävt en rejäl sänkning av skatten på exempelvisdet kapital som arbetar i familjeföretagen. Och ifamiljeföretagsskatteberedningen har bl. a. socialdemokraterna chans att visavar de står. Vi gör en positiv insats som innebär att småföretagen kan levavidare! Jagkan ta ett annat exempel. Det gäller provanställning. Vi har försökt att fågenomfört att få anställa ungdomar på prov. Här finns det också möjligheter föralla, inte minst för , att göra en insats - att se till attföretag får möjlighet att anställa ungdom på prov . Det skulleinnebära att fiotusentals ungdomar skulle få ett meningsfullt jobb. Detär bara några saker som jag kan peka på. Jag kan fortsätta listan, men jag trorinte att det behövs, Alla som sysslat med näringspolifik i vet i dagvar problemen ligger. Och de vet också vad som behövs för att få fart påhjulen. Depropositioner - jag upprepar det - som den här regeringen lagt fram syftar justtill aft få i gång en ökad akfivitet i näringslivet, och det behöver visannerligen . Anf.161 HÄDAR (); Beträffande kan det konstateras att socialdemokraternainte vill nöja sig med de ytterligare 600 miljoner som regeringen vill tillförafonden. De vill backa på med ytterligare 400 miljoner fill sammanlagt 1miljard. Eftersompengarna någonstans måste tas, skulle ett sådant beslut innebära att de övrigaAP-fonderna fick nöja sig med ett 400 milj. kr. Det skulledrabba dem som lånar ur dessa fonder, bl. a. kommunerna. Resultatet kunde t.ex. bli mindre pengar för län till bostadsbyggandet och daghemsbyggandet. Vadförslaget möjligen också visar pä är ett växande förtroende inomsocialdemokratin för det privata näringslivets möjligheter att förvalta lånadepengar, så att de bevarar sitt värde och kommer till god användning. Detta ärpositivt, herr talman, och noteras med tillfredsställelse. Näringslivet är inteen gåva, skänkt av fill det svenska folket, och det håller jag helt medIngvar om. Men frågan är väl ändå om inte socialismen är av . Därförär det också klokt att låta fjärde AP-fondens andel av kapitalet i de börsbolagden går in i uppgå fill högst . En sådan andel av kapitalet ger fondenmöjlighet till ett verkligt inflytande men ändrar inte företagens karaktär.Därför säger utskottsmajoriteten också nej fill det socialdemokratiskaförslaget om att 1 O-procentsgränsen skall bort när det gäller fjärdeAP-fondens rätt att köpa in sig i företag. Det är nu fonden för industrielltutvecklingsarbete fillkom. Det är därför ännu för tidigt att söka utvärdera vadfonden uträttat och uträttar. Men uppenbart är att fonden kan, om man finneranledning därtill, medverka både vid tillkomsten och vid finansieringen avstora utvecklingsprojekt som är av nafionell betydelse. Därför kanutskottsmajoriteten inte finna att det finns behov av en särskilddelegation för att leda arbetet med sådana projekt. Bottnar inte också dettasocialdemokratiska förslag - som så många andra - i en övertro på politikersoch administratörers möjligheter och förmåga att välja ut framtidsprojekt och attleda arbetet med att förverkliga dessa? Vi tror inte att det är genom nya organav det slag som socialdemokraterna här föreslagit som man kommer till rätta medobalansen i svensk ekonomi och med det kärva företagsklimatet. Fråganom offentlig upphandling som ett industripolifiskt medel kan förtjäna attdiskuteras mer än vad som hitfills har gjorts. Besparingari statsverksamheten, m. m. Besparingari statsverksamheten, m. m. finns det all anledningatt ta till vara kunskaper och initiativkraft hos samt att stimulera produktionoch sysselsättning i de verkstadsrörelser som är knutna till affärsverk ochmyndigheter. Hur detta skall gå till diskuteras f, n, i den s, k, samverkutredningen. Något behov av att genom ett riksdagsuttalande förekommautredningen finns inte. Menfrågan om offentlig upphandling kan förtjäna att belysas också i ett störresammanhang. Vi har många värdefulla erfarenheter av vad samverkan mellan denoffentliga sektorn och näringslivet har betytt när det gällt att få fram ettsvenskt kunnande och en internationellt konkurrenskraffig svensk teknik. Det äri hög grad angeläget såväl för regeringen och myndigheterna som förnäringslivet och facket att man diskuterar och tar de inifiativ fill gemensammaåtgärder inom detta område som kan behövas. Mom. 1 a (anslaget för enkäter rörande företagens framtidsplaner) Utskottetshemställan, som ställdes mot motion 107 av m. fl. i motsvarandedel, bifölls genom votering medelst uppresning. Mom.1 c (informationssystemet företag-samhälle) Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 156 för reservafion 1 av , fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2a (minskat anslag till regionala utvecklingsfonder, m. Utskottetshemställan, som ställdes mot mofion 107 av m. fl. i motsvarandedel, bifölls genom votering medelst uppresning. Mom.2 b (vissa besparingar inom industridepartementets område) Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 142 för reservation 2 av m. fl. 15 ledamöter avstod från att Mom.3 (överläggningar mellan statsmakterna och näringslivet) Utskottets hemställanbifölls med 160 röster mot 142 för reservation 3 av m. fl. 15ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (struktur- och utvecklingsfond) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot157 för reservation 4 av m. fl. Mom.5 (överföring av medel till allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelsesförvaltning) Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 157 för reservafion 5 av . Mom. 6 (begränsningen avfjärde fondstyrelsens placeringar i samma Nr 52 Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 157 för reservation 6 av ig december1980 m. fl. Mom. 7 (inrättande avsamhällsägda utvecklingsbolag m. Utskottets hemställan,som ställdes mot reservafion 7 av (NU) fl., bifölls genomvotering medelst uppresning. Mom. 8 (särskild delegation för storautvecklingsprojekt av nationell betydelse) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservafion 8 av m. fl., biföllsgenom votering medelst uppresning. Mom.9 (stöd till teknisk upphandling från privata beställare) Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 9 av m. fl., biföllsgenom votering medelst uppresning. Mom.10 (utredning om verktygsmaskinindnstrin) I en förberedande votering ställdesreservation 10 av m. fl, mot motion 1979/80:391 av Carl-HenrikHermansson m, fl, i motsvarande del, varvid reservation 10 biträddes medelstuppresning, Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 160 röster mot 157 förreservafion 10 av m, fl. Mom. II (investerings- ochutvecklingsprogram för de stadiga företagen) Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 157 för reservation 11 av , fl. Mom. 12 (de statliga affärsverkens ochmyndigheternas verkstadsrörelser) Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 157 för reservation 12 av . Mom.13 (handlingsprogram för underleverantörsföretagen) Utskottets hemställanbifölls med 160 röster mot 157 för reservation 13 av m. fl. Mom.14 (en statligt ägd verktygsmaskinindustri i ) Utskottets hemställanbifölls med 299 röster mot 17 för motion 1979/80:391 av . fl, i motsvarande del. 1980/81:9 om anslag fill lantmäteri-och kartväsendet (prop. 1980/81:25) 4§ Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. 5 § Anmäldes och bordlades betänkande 1980/81:12 med anledning av återförvisning av ärende om räntebidragm.m. (CU 1980/81:7 mom. 5) 6 §Omflyttning på föredragningslistan Jag fårmeddela att på morgondagens föredragningslista uppföres dels trafikutskottets betänkande 8 främst bland två gångerbordlagda ärenden, dels närmast därefter civilutskottets en gångbordlagda betänkande 12, dels ockövriga betänkanden i följande ordning: skatteutskottetsbetänkanden 18 och 19 näringsutskottetsbetänkanden 21, 23 och 24 utrikesutskottetsbetänkanden 15 och 16 socialutskottetsbetänkanden 13 och 6 kulturutskottetsbetänkanden 14, 15 och 19 utbildningsutskottetsbetänkanden 13 och 14 näringsutskottetsbetänkanden 15 och 27 näringsutskottetsbetänkanden 16 och 22 socialutskottetsbetänkanden 10 och 11 lagutskottetsbetänkanden 2, 5 och 8 näringsutskottetsbetänkanden 2, 3 och 20 lagutskottetsbetänkanden 1 och 9 näringsutskottets betänkande 7. 7§ Kammaren åtskildes .