prot · G40999 · 1980-12-31 00:00:00 — "Kostnadernaför bygget kommer enligt experter att uppgå fill miljardbelopp; det byggs pålöpande räkning och i statsverkspropositionen ökades beloppet från dryg halv miljard. Då ingår inte grundförstärkningen. Polisenskostnader för atf garantera riksdagsmännens säkerhet blir enorma;riksdagsbyggnaden är enligt svår och dyr att bevaka." Jagvill inte gå i god för detta, men den här tidskriften är inte ensam om attanföra kritik. Sådan har framfört även från andra håll. Jag vidhåller vad jagsagt fidigare: Jag tror inte att det kommer aft bli bättre med den härflyttningen. 53 ERIKWÄRNBERG (s) repHk: Kostnaderna för att bevaka riksdagsmännen är precis lika stora, oavsettom är kvar här eller flyttar - förmodligen kostar bevakningen merahär. Vi bedömer det inte så attgrundförsfärkning behöver göras, men om en 4Riksdagens protokoll 1980/81:99-100 sådan skulle göras, såkostar det lika mycket oavsett om är kvar här eller inte -byggnaderna på skall ju ändå vara kvar. Attflytta tröskeln för att bevara grundvattennivån kostar också lika mycketoavsett om flyttar eller inte - byggnaderna skall som sagt stå kvar. Detär defta som är det väsenfiiga. Dessa kostnader påverkas inte av att riksdagsarbetetbedrivs i huset. Anf.54 PER (vpk) replik: Det är bra om det blir så som säger, men jag är intealldeles övertygad om det. ErikWärnberg säger att man bedömt aft det inte behöver göras någonfing åt grunden.Enligt vad som skrivits i fidningarna står huset relativtsfilla, men har det rört på sig. Man överväger då att flyttadammluckor och liknande åtgärder för att hålla en bättre vattennivå runt denpålning som huset står på. De kostnaderna är såvitt jag vet inte inräknade. Medhänsyn till inflationen och till de väldiga kostnader för staten som dettakommer att medföra och med tanke på det faktum att folk i allmänhet får detsämre här i landet skulle jag vara väldigt glad om det går så bra som ErikWärnberg tror, men jag har mina tvivel. För att återgå till min bild från början avdebatten som visade den dåliga grunden för huset och den dåliga grunden förbeslutet vill jag säga att om man nu skall flytta dammluckorna eller portarna,så vill jag uttrycka den förhoppningen att det, bildligt talat, inte blir ettWatergate av det här beslutet. 55 ERIKWÄRNBERG (s) replik: Jag skulle kanske ägna åt frågan om grundvattennivån. Grundvattennivånbestäms av nivå. Genom landhöjningen kommer trägrunden attflyttas upp, och in på nästa århundrade kommer grundvattennivån atfvara för låg. Därför måste man höja den till nivå. Det kan man förriksdagshusets del göra enkelt, bara genom att sätta upp en skärm vid nedredelen av . Det kunde byggnadskommittén ha gått i författning omnu, till en relativt lindrig kostnad, men eftersom det är lika allvarligt förkajerna och husen vid sidan om , har det bedömts vara viktigt klarar av alltihop på en gång tillsammans med . Därvidskulle man flytta den vattentröskel som Hgger vid riksbankshusets nivåtill brofästet längre ner. Dessa kostnader kommer under alla omständigheter,vare sig det blir , eller längre fram. De kommer också oberoende avom är placerad där eller inte, eftersom det är huset, liksom kajernapå båda sidor av vattenströmmarna, som skall bevaras. Det är alltså kostnadersom egentligen inte har med funktion att göra, utan det är fråga ombevarandet av husen. Närdet gäller grundförstärkning kan man säga att huset inte har rört sig praktiskttaget alls . Rörelsen i huset var värst när huset varnytt, men den har avtagit för att nu helt ha upphört. Därför har man bedömt attdet är bättre att inte göra någon grundförstärkning , men skulle man behövagöra en grundförstärkning, kostar det lika mycket, oavsett om ellernågonting annat finns där. Det har alltså inte ett dugg med riksdagensflyttning att göra. 56 (): När proposition nr 100, bilaga 19, kom övervägde jag om jag skullemotionera men valde att infe göra det. Jag vill emellertid fråga om en sak.Kanske har det redan nämnts - jag har inte hört hela debatten. Saken behandlaspå s. 17 i propositionen, och det hela bygger naturligtvis på vadbyggnadskommittén och andra har uttalat. Det står atf fastprisanbuden låg på enså hög kostnadsnivå att de förkastades. Vidare står det bl. a. att det finnsett löpande-räknings-avfal. Jag undrar om det här verkligen kommer att bHbilligare. Enligt min mening verkar det helt orimligt med den härkonstruktionen. Jagvill från början gärna säga att jag håller med utskottet om att börflytta tillbaka. Jag är helt enig med och andra i det faHet ochanser inte heller att det är någon lyx som man ägnar sig åt där borta i detbHvande . Däremot anser jag att det är en onödigt dyr lösning.Detta kan jag upprepa, trots att det sagts tidigare av flera. Jag tyckerinte att det är något fel att man ägnar sig åt arkeologiska utgrävningar.Kostnaden är mycket obetydlig. Jag önskar inte riva upp frågan och kommergivetvis också atf rösta på utskottets hemställan - jag vill ju inte attriksdagen skall vara placerad här. Men det enligt min mening tragiska är attriksdagsledamöterna knappast vet vad som egenfiigen sker. Vår arbetsbörda är såstor - vad vi skall läsa är så omfattande - att jag kunde slå vad om att deallra flesta av åtminstone de riksdagsmän som har varit här bara en kortare tidinte har reda på det tidigare förloppet och inte känner till vad riksdagenbegärde och , nämligen att få ettriksdagshus. Utskottsledamöternavar vid ett fillfälle på resa i , och vi hade då en tolk somkonstruerade svenskan på sitt eget sätt. Det heter ju eft hus och flera hus.Han sade emellertid ett hus och flera husar. Om vi nu läser "nyttriksdagshus", skall vi komma ihåg att det inte är fråga om ett hus utan omflera hus och huskroppar. Många riksdagsledamöter - och det här är inte attunderkänna deras begåvning - har säkert inte helt klart för sig vad somegentligen sker. De känner inte fill att det blir en serie byggnader. Qch mantror att det blir ändamålsenHgt. Detgår kanske att visa en bild på TV-skärmen. Det syns kanske ett svart streck somgår från huskropparna i . Sedan går sträckningen genom flerakorridorer och trappor. Därefter går den under Stallkanalen. Så går sträckningen till gamla och fillplenisalen. Är det någon av er riksdagsmän som tror aft det går attarbeta och bo i den där delen av husen - eller busarna, hur vi nu skall kalladet - och hålla tiden vid voteringarna? Enligt min mening är det heltomöjligt. Det fanns möjligheter att bygga allt på . Hindret varväl att vi då inte hade kunnat bevara de två kamrarna. Men vad skall vi ha demfill? Hade det varit ett slott, hade jag kunnat hälla med om atfvi borde ha bevarat def. Men varför skulle kamrarna finnas kvar och därmedhindra att vi får utrymme? Alltså är det djupt tragiskt att lösningen blevdenna. Jag tror inte att det kommer att fungera. har rätt i aft def är dyrt med bevakning härvid . Men vad kostar det atf ordna bevakning mellan två strömmar.Norrström och Stallkanalen? Och vad kan hända med byggnaderna enligt förslaget?Vad händer om rulltrappor och rullbanor från det andra huset stannar? Ja, detär tragiskt att def blev så här. får alltså inte vad den begärt, och den fårkanske infe heller vad den tror att den skall få. Vidare har def sagts så mycket här om den slutligakostnaden. talade om expansion. Men vi kan väl ändåinte bli fler än 349 riksdagsmän. Det måste väl vara möjligt att begränsa alladessa aktiviteter vid sidan om som tar så mycket utrymme. Jag tror aft det hadegått väldigt bra. Enligt det förslag som jag har kört fram är detbevisat att det går bra att få alla erforderliga lokaler förlagda tillHelgeandsholmen. Så till den slutliga kostnaden. Ingår husen i ikalkylerna? Def kommer aft bli många hus till slut. Förstärkningen för att motverka rörelsen, som def talas omhär, måste väl vara lättast att göra , när man har rivit upp och kommer åtpålarna och hela grunden. Vad kostar det , om man - när huset stårdär och arbetar - skall försöka komma ned under och finna den fastagrunden? Jag tycker att man under alla förhållanden antingen skall garanteraatt pålarna och grunden håller eller ocksä göra förbättringen , för det måstebH billigast. Och infe tror väl att inflationen stannar så heltatt det kommer atf bli lättnader längre fram? Beträffande förflyttning av dammluckan så har jag talatmed folk som kan sådana saker som geologi och geografi och som kan bedömakostnaderna för en sådan flyttning. De menar nog atf det är en ganska orimligtanke man är inne på här. Det kan vara riktigt att dammluckan måste flyttas,oavsett om det blir eller andra som bestämmer om def. Men jagbetvivlar att det är nödvändigt. Och skall man vidta några åtgärder för riksdagshusetsdel är def bättre att påla nu sä att huset står under alla förhållanden. Jag tycker att utskottet har ägnat mycken tid åt StenSvenssons motion om fonograminspelningar och alldeles för Hten tid åt dennaviktiga fråga. Jag måste också säga med sorg: Tänk vad kunde hafått om man hade kunnat samla sig kring en lösning som betytt att riksdagenendast skulle ha lokaler på . Jag skall inte försöka få någonändring fill stånd . Det går inte atf ändra något . Men det är djupt beklagligtatf det blev som det blev. 57 ERIKWÄRNBERG (s) replik: Jag skall först svara på den direkta frågan om fastprisnivån. Varförkunde man inte ta ett fast pris? Det kunde man infe därför att anbuden låg såhögt att byggnadskommittén utgick ifrån att vi kan få ombyggnaden betydligtbilligare utförd vid s. k. incitamentsupphandling. Jag tror vi är ganskaövertygade om att resultatet blir det också. Jag vill inte säga hur mångamiljoner kronor lägre den här incitamentsnivån ligger, men det är flera tiotalmiljoner. Beträffande de delupphandlingar som har gjorts -de flesta är snartgjorda - finns ingenfing som pekar på annat än att det riktpris somfastställdes fill 195 milj. kr. kommer att hålla. Allt pekar på det ,medan det skulle ha gått till åtskilliga tiotal miljoner mer att ta enfastprisnivå. NärTore pratar om att han har ett förslag om lokaler på Helgeandsholmensom är mycket bättre, så går han emot hela den samlade expertis som finns påalla områden. De sade att det förslaget icke var utvecklingsbart. Jag vill intebestrida att kan mer än den samlade svenska expertisen, men jaghar svårt att följa förslag när man har hela den samlade expertisenemot sig. säger själv att man enligt hans förslag bleve tvungenatt ta bort kamrarna och trapphallen i def gamla . Det var det manenligt beslut om bevarande inte skulle göra. Alltså kunde förslagetinte genomföras i det avseendet heller. Upphovsmännentill detta förslag har påstått att deras förslag var det bästa, och dehar inte aktat för rov att sprida uf rykten och förtal om alla dem som sysslarmed den här frågan. Det är den metod de har använt. Att tycker atfdet förslaget ändå är det bästa hedrar kanske inte . Detär inte byggnadskommittén som bestämmer utrymmet, utan det är organsom säger hur stort utrymme man vill ha. utskott och kammarebestämmer lokalutrymmet, och vi har bara att bygga i enHghet därmed. Hade detgått att begränsa det, hade vi aldrig tagit mer än de tre husen, men man harredan från början fått gå in i det reservutrymme som finns. Det tre husen, meninte några ytterligare reservutrymmen, är medräknade i kostnaderna. Närdet gäller pålningen har byggnadskommittén kommit till den slutsatsen atteftersom det gamla har satt sig - det rör sig inte nu längre ~ ärdet en stor risk förenad med att ge sig in där, när det står en påle på mindreän en kvadratmeter, och försöka att grundförstärka huset. Det är större riskmed det än med att låta huset vara som det är. Ingen kan svära på att husetstår fill evig tid, men när det icke har rört sig ,anser vi det vara bevis på att huset nu förmodligen har satt sig färdigt för aUframtid. 58 TORENILSSON (m) replik: tror, och kommer att fortsätta atf tro, att detblir billigare med löpanderäkningssystemet, då ber jag att få Menannars tror jag nog att kommittén kommer att få uppleva att det finns människorhär i som kan skriva räkningar -särskilt som det säkert då och dåkommer att dyka upp arbeten som inte finns med nu utan som kan komma in ibilden . Närdet sedan gäller det tidigare förslaget till nytt riksdagshus har jag ju intesagt att jag har gjort förslaget, utan jag har fått det presenterat för mig,och jag har trott på det. fanns det också en möjlighet förriksdagen att få se det - det fanns en modell på det någonstans i det härhuset. Tyvärr hinner och orkar vi inte sätta oss in i allt, och jag tror att deallra flesta inte ens visste att förslaget fanns. Men det är helt garanteratatt det förslaget hade med alla de lokaler som hade behov av. kanman göra som gör: håna mig för att jag skulle anse mig vara enbättre expert. Det har jag inte gett mig ut för att vara, men jag har alltsåtrott på det här. Jag medger att man då sade att båda kamrarna skulle vara kvari huset, men får jag fråga : Blir de kvar nu då? Och varför skallvi ha kvar alla dessa stora utrymmen, och kanske en trapphall, som delvis ärförfalskad -den är inte av marmor som man tror. Ja, man fattade ju detbeslutet, men jag beklagar att det blev så. Sedantill det som antydde om de metoder som vi har använt för attförsvara förslaget. Dem tar jag avstånd från. Jag vill inte svartmåla någonmänniska, utan jag menar aft det i tävlingen fanns med ett bra förslag. Det förslagetförklarades emellertid vara icke utvecklingsbart, men detta är inte bevisat.Frågan är väl om nu inte tekniker och de som har fått ett nyfiket intresse fördet här förslaget därför att det kostar så mycket pengar också kommer att se pådet tidigare förslaget och säga: Men här fanns det ju en fantasfiskt bralösning! Och den uppfattningen har jag fortfarande, . 59 (); Det ärende som vi nu behandlar brukar kallas "återflyttningenfill gamla ", och några här i kammaren kanske fortfarandetror att det just är fråga om en återflyttning till det gamla huset. Men så ärdet ju inte. Det gamla på håller på att byggas omtill en byggnad för utskott, och när det blir färdigt kommer det attinrymma utskottens sessionssalar, utskottens kanslilokaler, två partilokaleroch ytterligare några rum. Det gamla kommer att bli en flygel iutkanten av det stora komplex som växer fram - ett komplex som börjar påHelgeandsholmen och sedan vindlar sig bort en bra bit in i , genomfyra komplicerade huskroppar, över broar och genom tunnlar. Det kommer att blien flygel som riksdagsledamöterna besöker eller iveckan, ett hus för det arbete som vanHgen bedriver under tisdagarna.Jag tror inte att det tisdagshuset kommer att ge nostalgikerna här i kammarenden återseendets glädje som de tycks se fram emot. Mångahär i kammaren - däribland flertalet folkpartister - har varit kritiska och ärfortfarande kritiska mot återflyttningen. redan har ettbra hus och att de utvecklingsmöjligheter som finns i detta hus och runt omkring detta hus borde ha kunnat tas tiH vara, Defhade varit bättre att stanna i en kompakt anläggning i stället för att flyttatill en anläggning som spretar åt alla håll. De ytterligare utrymmen som behövsför att ge riksdagsmännen en rimlig service hade kunnat tillgodoses också i dethär huset och i dess omedelbara omgivning. En sådan lösning hade både blivitavsevärt billigare än den som valts och gett oss tillfälle att funderavidare på arbetsuppgifter och arbetsformer, som säkerHgen intekommer att vara desamma . Bara på den korta tid som vivarit här har vi kunnat märka stora förändringar. Många andra funktioner än detrent parlamentariska arbetet har kommit att förläggas hit. Det finns en klartendens att håller på att växa tiU att'bli ett slags politikenshus, ett allmänt centrum för landets pohtiska verksamhet: för kommittéväsendet,för partiernas möten på riksplanet, osv. Det här är en utveckling som knappastkunnat beaktas vid utformningen av det nya komplexet. Där saknas i storutsträckning sammanträdesrum och lokaler för de olika stödfunktioner som justden här tendensen motiverar. Vadman heller infe kunnat beakta är att arbetsformer givetvis kommeratt förändras. Ta bara frågan om öppna utskottsutfrågningar. Under 1970-talethar vi alltmer övergått till att hålla utfrågningar i utskotten, ofta medomfattande publicitet efteråt, något som ledamöter ärväl medvetna om. De flesta av oss tror jag är medvetna om att det med tidenkommer att bli mera av utfrågningar som är offentliga redan när de hålls. Förden utvecklingen finns det, såvitt jag kunnat finna, ingen beredskap. För dyrapengar håller vi på att bygga fast oss i en anläggning som kommer att varaföråldrad . Kalkylernahar det redan talats om, och jag behöver inte tillägga så mycket. Det är viddet här laget välkänt att notan blir längre och längre som går ochatt det ständigt upptäcks nya komplikationer som fördyrar bygget. Att det är enflyttkarusell i miljardklassen råder det vid det här laget inget tvivel om, ochdet är det redan innan man tagit hänsyn till att det beräknas kosta Stockholmskommun ungefär 250 milj, kr, att bygga om det nuvarande till enteater. Räknar man med alla flyttningar som sätts i gång genomriksdagsbeslutet, handlar det inte längre om en miljard, utan vi är på god vägmot den andra miljarden. Det tycker jag är någonting som de sparsammamoderaterna, de resurshushållande centerpartisterna och de socialdemokratersom klagar över budgetunderskottet men använder miljarder föratt lägga ned riksdagshus och flygplatser borde tänka på. Nuär alltså bygget i gång, och det finns entreprenadavtal för den del avkomplexet som ligger på , Vi har då gjort den bedömningen attdet nu sannolikt är för sent att avbryta processen, även om det självfalletvore möjligt att utnyttja de ombyggda husen för andra ändamål än de avsedda,Hder brist på konferenslokaler, och kontorsrum brukar inte vara svåraatt utnyttja. Men vi har alltså gjort den bedömningen att detsannohkt är för sent att riva upp det olyckliga beslut som har fatfats. Men en bedömning som vi har kvar är att utskottskall bereda de mofioner som de har att bereda. Av den anledningen vill jag häryrka återremiss på motion 1980/81:1124. Låt mig kort ange bakgrunden till dettayrkande. I den här motionen föreslås att ombyggnaden påHelgeandsholmen bör avbrytas om utskottet vid sin genomgång av frågan finneratt staten härigenom kan göra avsevärda besparingar. Mofionärerna har alltsågjort sitt yrkande beroende av de upplysningar som utskottet inhämtar. Jag hardå ansett det vara rimligt atf utskottet för atf kunna bedöma en sådanhemställan måste inhämta de upplysningar som behövs. Men den uppfattningen haravfärdats av utskottets majoritet. I betänkandet påstår majoriteten attutskottet inhämtade "aktuella informafioner i husfrågansåväl avseende planeringsläget i stort som tänkbara ekonomiska konsekvenser vidett eventuellt avbrytande av projektet". Detta är med förlov sagt nonsens.Vad som hände var att frågade vad somskulle hända om man genast avbröt projektet. svarade då att detskulle bli förfärliga kostnader och stora skadeståndsanspråk. Jag märker att min talefid nu är slut. Jag avbryter därförmitt anförande här. Om någon till äventyrs skulle begära ordet efter mig berjag, herr talman, att få återkomma. Kammaren avslog med 244 röster mot 34 det av PerIsraelsson under överläggningen framställda försfahandsyrkandet omåterförvisning av punkten till utskottet för ytterligare beredning. 12ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 17 fördet av Per under överläggningen framställda andrahandsyrkandet. 28ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 1980/81:18 om anslag fiU Datainspektionen (prop.1980/81:100) 1980/81:21om finansieringen av materiel för sjukvårdsberedskapen 1980/81:30 om vissaanslag för /82 inom budgetdepartementets verksamhetsområde(prop. 1980/81:100) 1980/81:10 om ändring ijordabalken (prop. 1980/81:86) 1980/81:12 om anslag tillfideikommissnämnden (prop. 1980/81:100) Vadutskotten hemställt bifölls. Ersättningsanspråkfrån 15 § Ersättningsanspråk från Föredrogs näringsutskottets betänkande 1980/81:34om ersättningsanspråk från , 60 (): Det borde normalf räcka med atf hänvisa till den debatt i det härärendet som vi förde här i kammaren . En förklaring krävsemellertid. Visocialdemokrater i näringsutskoftet har för vana att foga oss även iriksdagsbeslut som vi infe gillar. Om ett ärende kommer upp igen, som det härhar gjort, brukar vi endast med ett särskilt yttrande anmäla vår avvikandemening. Svenska folket bör, menar vi, trots en vacklande vilja i parlamentet,så långt möjligt få veta vad man skall rätta sig efter i näringspolifiken. Denhär frågan utgör ett undantag. De kostnader som kraftgruppanser sig drabbad av är en följd av tvekan hos statsmakterna om energipolifikensom är ansvarig för. Det kan då inte vara anständigt av atfvägra aft ens förhandla om ersättningsanspråken från OKG, Utskottetsreservanter anser, utan att därmed ta någon som helst ställning till anspråkeni sig, att så får staten infe bära sig åt. Därför, herr talman, vidhåller vivår mening genom reservafionen, som jag yrkar bifall fill, Anf.61 HÄDAR (): Som så rikfigt sade debatterades den här frågan ingåendeså sent som . Det finns ingen anledning för mig att nuupprepa de argument som finns så vältaligt utvecklade i protokollet. Jagvill yrka bifall till utskottets hemställan. 62 (): Jag kan tyvärr infe säga att jag skall fatta mig lika kort som HädarCars, Vi har i en socialdemokratisk motion reagerat mot att det kraftföretagsom levererar el inom stora delar av och helt ochhållet självt skall svara för de kostnader som oklarheterna fram tillfolkomröstningen innebar för de kärnkraftsproducerande kraftföretagen. Det ärQskarhamnsverkets Kraftgrupp, OKG, som jag menar, OKG hade för sin reaktornr 3 fått alJa tekniska tillstånd 1975, och 1976 beställdesanläggningen hos Asea-Atom-Stal-Laval, Sedan vet vi vad som hände efterbeställningen 1976, Villkorslagen annonserades i regeringsdeklarationen ioktober 1976 och antogs av , Då hade osäkerhetsperiodenbörjat. Meneftersom bindande avtal var tecknade med leverantörer fortgick arbetet med deolika komponenterna, om än i långsam takt. Inget arbete påbörjades dock påbyggnadsplatsen. Företaget arbetade efter principen atf försöka hållakostnaderna på så låg ekonomisk nivå som möjligt med tanke på en eventuellkommande avbeställning. Om OKG hade avskrivit projektet och brufit ingångnakontrakt, hade det betytt stora pengar i skadestånd, , efterfolkomröstningen, kunde företaget sätta i gång igen i den takt och på det sättsom ursprungligen var avsikten att man skulle göra , Formelltfanns det inte något hinder för OKG att driva O 3-projektet enligt denursprungliga fidsplanen, om man bortser från ett kraftigt fördröjtstadsplaneärende, som jag skaH återkomma fill. Skälet till att OKG ändå begärersättning för sina förseningskosfnader är att de politiska besluten från 1976fram till 1979 inneburit sådana ändringar av förutsättningarna att projektetinte rimligen kunde fullföljas enligt ursprunglig fidsplan. Dessa ändringarkunde inte förutses av OKG vid beställningstillfället. Inte heller har de kunnatpåverkas av OKG, Mankan ställa frågan vad som hade hänt om OKG fortsatt att driva projektet enligtursprungliga planer. Helt säkert hade väl då arbetet stoppats med politiskamedel. Ett indirekt bevis på defta är det sätt varpå regeringen har behandlatstadsplaneärendet. En ny stadsplan för området begärdes i marsT975 och denfillstyrktes av planverket, men ärendet släpptes inte av regeringen förrän imars 1979, dvs. Det var ett fegt sätt att hindra igångsättningenav byggnaden på platsen, men detta var den enda formella möjhghet regeringenhade att hindra byggstart för projektet. Den här behandlingen visar attregeringen i all sin velighet dock hade en politisk viljeinriktning attfördröja Q 3-bygget. Man kan alltså konstatera att det i prakfiken av politiskaskäl var helt omöjHgt att driva projektet på något annat sätt än som verkligenskedde. Beslutenoch turerna kring liknar mycket det som gäller 3. Bådabyggena har råkat ut för förseningar och därmed fördyringar. Men hårde likaförutsättningarna rubbats.