prot · G409133 · 1980-12-31 00:00:00 — Också detta, menar jag, talar föratt man bör kunna finna ganska hyggliga rationaliseringsmöjligheter på decentrala myndigheterna. Manskall vara rädd om förbanden ute i landet av fleraskäl. Ett viktigt skäl är värnpliktssocialt; förankringen i hembygden. Defandra skälet flyter in i. detta: När man slåss för ett folkligt förankratförsvar skall man hälla i minnet att försvarefs förankring för den enskildamänniskan i stor utsträckning representeras av det förband som finns på orteneller i närheten. Det slutliga skälet är: Det är tvivelaktigt om man isjälva verket gör några besparingar. Detta var egentligen en parentes idiskussionen, som jag i varje fall för den här gången avslutar. 1försvarsutskottets betänkande finns några reservationer som jag vill Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. 6 protokoll 1980/81:133-135 Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. kommentera.En reservafion gäller lekmännen inom försvaret. Det finns flera och starkamotiv för aff få ett lekmannainflytande inom försvaret. Det är viktigt att manfrån det militära försvarets sida visar öppenhet, att man motverkar risker förisolering. Det är viktigt aft det militära försvaret i större utsträckning fårmöjlighet aft tillgodogöra sig erfarenheter från det civila samhället. Jag trorman kan säga att inom övriga myndigheter - också lokala myndigheter, exempelvislänsstyrelser - har man som en allmän princip accepterat lekmannainflyfandef,ofta i form av en lekmannastyrelse. Försvarsmaktens ledningsutredning föreslogatt man skulle påbörja en försöksverksamhet idetta avseende. Detta har den borgerliga majoriteten i utskottet sagt nej tillutan aff kunna ange några som helst sakliga skäl härför. Man kan knappast hävdaatt ett lekmannainflytande är en ekonomisk belastning för försvaret. Jag skallcitera vad utredningen sade, vilket också de borgerliga ledamöterna iutredningen skrev under på; "Enligt vår uppfattning finns del flera fördelar medett lekmannainflytande inom försvarsmakten. Vi ser det som ett led i denallmänna demokrali-seringsprocessen i syfte alt ge ökad medborgerlig insyn ioch möjlighet till inverkan på den statliga verksamheten. Försvarsmakten börinte ställas utanför denna utveckling. Den folkliga förankringen understryksoch eff stort antal politiker får en bättre kunskap om försvarsmaktensuppgifter och problem. Ett lekmannainflytande kan bidra till all sanrihälletsresurser utnyttjas effektivare i fredsverksamheten. Det ger också ökadepersonliga kontakter mellan politiker och företrädare för försvarsmakten." Uppriktigt sagt tycker jag def är ganska svagt att dentidigare trepartiregeringen - jag vet inte vad som händer nu vid voteringen -infe har kunnat förmå sig till att ställa upp bakom detta förslag. Jag ber alltså atf få yrka bifall fill reservation 5 vidförsvarsutskottets betänkande. Nästa socialdemokrafiska reservation som det kan finnasanledning att kommentera handlar om de värnpliktigas ekonomi och socialaförmåner. Vi har väntat på att få en utredning justom de värnpliktigas ekonomi och sociala situation. sägs det aft den kommerom någon vecka. Tyvärr hinner man av det skälet infe ta hänsyn till resultatenvid de beslut som vi nu skall fatta, och därför har man tvingats avslå en del ioch för sig vettiga motionsyrkanden. Till dem hör kravet pä slopandet avvärnpliktstian och införandet av fria resor för de värnpliktiga. Dessa frågorfår vi anledning aft återkomma till. Vad som är helt uppenbart - och jag är övertygad om attden värnpliktssociala utredningen kommer att visa def - är atf de värnpliktigadrabbas av ett oerhört starkt ekonomiskt bakslag i samband med inryckningen. centrala avtalen på exempelvis tjänstemannaområdet ligger den lägsta lönenpå . Inom LO-kollektivet ligger den lägsta lönen pä ungefär4700 kr. Den värnpliktige får nu . i form av dagersättning. Devärnpliktiga får alltså en tiondel så stor dagersättning som de lägst avlönade.De bor visserligen gratis, de får mat osv., men ändå är det uppenbartatt de får vidkännas en allvarlig standardförsämring. En annan punkt, där def finns anledning att vara kritiskmot myndigheternas handläggning, gäller, inom familjebidragens ram, def mycketrigida sätt på vilket försvarets civilförvaltning tillämpar sexmänadersregeln ifråga om bostadsbidragen. Man gör det på ett stelbent och byråkratiskt sätt,och jag menar alt man juridiskt sett gör alltför snäva tolkningar av bestämmelserna.Genom en större smidighet skulle man ge ett bättre stöd till de värnpliktiga,varigenom många sociala tragedier kunde undvikas. Jag beratt få yrka bifall till reservation nr 7. Till slut: Värnplikts-Nytt är uppe på tapeten med jämnamellanrum. Historien om Värnplikts-Nytt har egenfligen varit en historia ommoderaternas ständiga försök aft bekämpa tidningen. Innan landet första gångeni modern tid drabbades av en borgerlig regering, försökte några moderatariksdagsmän, med i spetsen, t. o. m. lägga ner tidningen. återkommer det en moderat motion, där det påstås atttidningen har ett dåligt läsvärde och att man bör ompröva tidningens roll.Utskottets majoritet försöker ge redaktionen en åsnespark just genom atthänvisa till det påstådda dåliga läsvärdet. Detta påstående är infe sant. En läsvärdesundersökning som tidningen gav följande resultat; av de värnpliktiga lästevarje nummer av tidningen, läste vartannat nummer och vart tredje.Det betyder att det kan sägas aff regelbundet läser tidningen. Jagskulle vilja att Per eller någon annan från majoriteten i utskottetpekade på någon fidning som har högre låsvärde, en tidning som man alltså infeprenumererar på utan som man får sig tillsänd ändå. Jag villmed detta, fru talman, yrka bifall till reservadon nr 11. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. Kammarenbeslöt aft förhandlingarna skulle fortsättas . 9 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:2180av 1980/81:2181 av m. fl. med anledning av proposifion1980/81:186 om ammoniaktillverkningen i 10 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1980/81:399 av () till socialministernom bibehållande av rönlgenarkivet i : Enligt nu gällande bestämmelserarkiveras röntgenfilm . Denna rekommendation torde följas av iprincip samtliga sjukvårdshuvudmän med undantag av . I har t. v.arkiverats den totala röntgendokumentationen. i är därför unikt inte bara i Sverigeutan också i världen. Det är en utomordentligt viktig informationskälla ochtill stort gagn för studier av sjukdomar betingade bl. a. av miljöfaktorer. Arkivet har emellertid växt till en sådan omfattning attkommunen infe anser sig kunna driva def vidare med enbart kommunala medel. Föraft klara arkivfrågan erfordras statsbidrag. Med hänvisning till del anförda hemställer jag att fäställa följande frågor fill socialministern: Anserregeringen def värdefullt att rönfgenarkivet i bibehålles? Kommer regeringen atf tillstyrka kommuns framställanom statsbidrag till arkivet? 1980/81:400 av () till statsrådet om åtgärder för att förkorta handläggningstiden i utlänningsärendenhos regeringen: De långa handläggningstiderna ifillsfåndsärenden utgör elt allvarligt problem. För den enskilde sökandeninnebär det stora påfrestningar och för samhället betydande merkostnader. Delånga handläggningstiderna utgör också ett hot mot tilltron fill vår invandrarpolitik. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefråga fill statsrådet; Är statsrådet beredd atf redovisa vilka åtgärderregeringen avser vidtaga för aff förkorta handläggningstiden iutlänningsärenden hos regeringen? 1980/81:401 av () fill justitieministernom villkoren för provborrningar av Svensk Kärnbränsleförsörjning (SKBF); framkom viamassmedia att kärnkraftbolagen genom Svensk Kärnbränsleförsörjning (SKBF)planerar provborrningar för en afomsopsfation på flera platser i Västsverige.Berörda kommuner sades vara , , , och ,eventuellt också och . Totalt planerades undersökningar pä etttjugofemial platser i hela landet. För att dessa provborrningar skulle kunnastartas måste markägarna ha gett tillstånd. Svar begärdes fill . givit tillstånd kan borrningarna påbörjas omedelbart.Kommunen och dess företrädare kan alltså inte själva avstyra detta. försökte man starta provborrningar påKynnefjäli i norra , men detta har stoppats av lokalbefolkningen.Tanum, och kommuner, som är de fre närmast berördakommunerna, har alla uttalat sig emot provborrningar. Det råder stor oro bland människorna i de nu hotadekommunerna i . Det är natursköna bygder med en ökandebefolkning - både på landsbygd och i tätorter. Såvitt jag känner fill har manfrån SKBF:s sida infe tagit någon som helst kontakt med berörda kommuner.Kommunala förtroendemän och tjänstemän blir nerringda av en orolig allmänhet. Ialla andra sammanhang yrkas på medbestämmande i den beslutsprocess som formarframtidens samhälle. Min fråga till statsrådet är: Hur vill statsrådet medverkafill atf SKBF i fortsättningen, innan man vidtar anstalter för provborrningar,tar kontakt med, förutom markägare, också vederbörande kommun? 11 §Kammaren åtskildes .