prot · G409163 · 1980-12-31 00:00:00 — Till slut vill jag också något kommentera påståendena omatt vi från svensk sida satsar alldeles för litet på forskning och utveckling.Ja, det beror på vilka ambitioner vi skall ha. Självklart är att vi skall liggai topp. Och vi ligger faktiskt också i topp, om man undantar den amerikanskaforskningen i fråga om krigsmateriel och sådana ting. Alla rapporter visar attsvensk forskning och utveckling håller en tätposition. ligger före oss,men det är ju en betydligt större nation. Per capita satsar vi mest i helavärlden. Jag tycker att vi skall hålla det i minnet. Vi satsar mest av allanationer, och det är inget dåligt betyg till den regering eller det statsråd somhar lagt fram det här förslaget. Vi får se om det går igenom här i kammaren. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. AnL18 () replik: Bara några ord till . Han sägeratt det framgår av handlingarna att vi socialdemokrater bara vill reglera. Detär förmyndarmentalitet och förmyndarfasoner, eller hur han uttryckte sig, somvi ger uttryck för. Nej, , det är definitivt inte på det sättet- det skall ni vara klara över. Jag kan ta ett enda litet praktiskt exempel föratt visa vad vi vill åstadkomma med det som vi har tagit fram i vår partimotionoch sedan följt upp i våra reservationer. ägnade en stor del av sitt anförande åtteknikupphandlingen. Det innebär väl i alla fall att han tillmäter den en vissbetydelse. Jag vill påminna om vad som kom fram - jag tror atthan själv var med vid det tillfället - då näringsutskottet besökteVärmland. En av våra stora industrier där hade tidigare i stor utsträckninglevererat maskiner till den svenska pappersindustrin. Så länge man kundeleverera på den svenska marknaden hade man också lyckats att sälja på deninternationella marknaden. Företaget hade emellertid intelyckats sälja så bra på den svenska marknaden. De svenska kunderna hade köpt avutländska företag. De prismässiga skillnaderna var, sade man, ytterst små. Nusviktade också exportmarknaden för detta företag. Om man då hade gripit sig andessa problem utifrån de utgångspunkter som vi föreslår i vår partimotion och ivåra reservationer, tror jag att man hade haft en chans att lyckas på bl. Det handlar ju ändåom våra basindustrier, och där är detverkligen nödvändigt att vi gör ordentliga insatser. I nästa omgång skulle detkomma att betyda väldigt mycket för sysselsättningen i landet, och därefterockså för vår export. Vi skall alltså, , gripa oss an de konkretaproblemen. Se inte så dogmatiskt på dessa ting! Industripolitikens inriktning, m. m. AnL 19SVEN () replik: Om man läserden socialdemokratiskapartimotionen, som är ett betydande aktstycke vad gäller volymen, ser man attden innehåller massor av yrkanden om planer; att regeringen skall framläggaförslag om övergripande plan, om strukturbolag för skogsindustrin etc. Det ärhelt klart att ni socialdemokrater har bundits upp enormt avtanken att politiker och regeringar har en övergripande förmåga att kunnaplanera. Det som var inne på var den s. k.hemmamatchen. Framför allt är ju svensk skogsindustri drabbad. Konkurrensenfrån framför allt finskt håll har gjort läget rätt besvärligt. I den debatt somnu pågår om näringsutskottets betänkande tar vi ju upp även frågorna omstödåtgärder för hemmamatchningen. Förre statssekreteraren ihandelsdepartementet har gjort en utredning, där han behandlat dehär frågorna. Men det är klart att finnarna har haft ett system som harfungerat alldeles utomordentligt, och det är givet att den industri som HugoBengtsson åsyftar, och som jag väl känner till, har haft problem. Och får viinget pilotprojekt här i är det självfallet svårt att visa upp någotför utländska köpare. Nr 163 viktigt, - jag delarden uppfattningen - att vi kan ställa upp OnsdTPen den P samma villkor som andra industrinationer, att vi kan möta utländsk 10 iuni1981 konkurrens med rimliga ekonomiskavillkor vid försäljning här i . Annars har vi inte några möjligheter. Industrinolitikens '' " kommerskollegium, i vars styrelse jag sitter, varit skeptiska till inriktnins m rn helasubventioneringen av exportsatsningen-och även hemmamatchningen - men vi harsagt i vårt yttrande över utredning att vi, med hänsyn till attäven andra industrinationer har ett sådant här matchningssystem, är tvungnaatt ha det här. Det är emellertid nödvändigt att internationellt komma överensom att sänka subventionsgraden. Satsningen gör kanske gott just närförsäljningen har ägt rum, men sedan har vi ständiga kostnader förräntesubventionerna under en följd av år. Ingen vet vad kostnaden blir för heladet här subventionssystemet, men den kan komma att ligga mellan några hundramiljoner och en miljard . Utvecklingen kan bli allvarlig om det helainte upp internationellt. AnL 20 (): Vi behandlar , på sista dag,industripolitikens inriktning. Jag vågar påstå att få områden torde vara såviktiga som just industrins inriktning och verksamhet. utbredde sig ett djupt lågtryck överindustripolitiken. Klimatet var föga företagsvänligt. Det ansågs av många varafult att arbeta inom industrin, och det var också fult att propagera för enfortsatt industriell utveckling - precis som sade att det anses vara fult att vara företagare, vilket också jag självfallet djuptbeklagar. En av de viktigaste orsakerna till detta var den dåligainformation som gavs människorna om industrins helt avgörande betydelse för densvenska välståndsutvecklingen. I stället för att arbeta för en fortsattindustriell utveckling tävlade vissa grupper om väljarnas gunst med den enareformen efter den andra. Långtgående löften gavs utan täckning i verkligheten.Den gemensamma nämnaren för allt detta var att reformen skulle betalas medökade pålagc)r på industri och övrigt näringsliv. Resultatet av denna fest utan täckning för kostnaderna harnu tusentals företagare och löntagare fått erfara när företag efter företag, branschefter bransch, råkat i kris. En del av detta är orsakat genom utländskpåverkan, exempelvis de ständigt stegrade oljepriserna, men mycket är ocksåorsakat av rent inhemska beslut. Och det är just detta - att vi genom inhemska beslut kanpåverka industriutvecklingen - som trots allt ger hopp . Vi fårinte glömma bort att svenskt näringsliv besitter en god kompetens, tillverkarvaror och tjänster av hög kvalitet och att det finns god och välutbildadarbetskraft. Men som jag sade måste vi föra en industrivänlig politik. Det är därför glädjande att det i ord råder en samstämmiguppfattning här i om industrins avgörande betydelse för välstånd och sysselsättning. Det har också kommit till uttryck i den proposition vi nu behandlar. 30 Tyvärr är det emellertid långt frånord till handling. Det går nämligen inte att bäde tala om löntagarfonder och höjdaarbetsgivaravgifter och skapa framtidstro inom svensk industri. Svensk verkstadsindustri har världens högstakostnadsläge och den lägsta faktiska arbetstiden i . Verkstädernasorderläge väntas försämras ytterligare . beräknasverkstadsproduktionen bli lägre än . För hela industrinförväntas sysselsättningen minska med 20 000-30 000 personer. Att i ett läge som detta höja arbetsgivaravgifterna med 6procentenheter -det är den höjning som kommer att behövas ommarginalskattereformen skall finansieras helt med arbetsgivaravgifter- måstebetecknas som ytterst betungande för det svenska näringslivet. Menar man någonting med de vackra orden omatt öka andelen svenska underleverantörer till den svenska storindustrin, gårdet inte att komma med förslag om en straffbeskattning av svenskproduceradevaror. I stället borde man sträva efter att sänka arbetsgivaravgifterna för attöka de svenska industriföretagens konkurrenskraft. Det är en generell åtgärdsom skulle få mycket goda effekter på såväl företagens konkurrensförmåga somföretagens sysselsättning. Men, som jag kommer in på i min kommentar tillutskottsbetänkandet, behövs det också andra åtgärder. Skall vi få en expanderande industrisektormed företag som kan konkurrera av egen kraft på såväl exportmarknad somhemmamarknad, måste vi föra en industripolitik som uppmuntrar enskilt ägandeoch enskilda initiativ, en politik som bygger på fri konkurrens undermarknadsekonomiska villkor, en politik fri från löntagarfonder och andra mereller mindre socialistiska experiment, med andra ord en industripolitik som tarvara på marknadsekonomins resursskapande krafter till gagn för hela landet.Detta har f. ö. uttalats mycket klart i debatten av och . De icke socialistiska partierna är här helt eniga. Att Svenssonhar en annan uppfattning ligger i linje med hans ideologi, som har socialismoch planhushållning som riktmärken. Det är nu vi hår i riksdagenbehandlade den förra småföretagarpropositionen. De åtgärder som då vidtogsskulle hjälpa till att förbättra situationen för de många små och medelstoraföretagen här i landet och framför allt underlätta deras kapitalförsörjnings-och exportmöjligheter. Och det råder väl inget tvivel om att dessa åtgärderhar spelat en betydelsefull roll för småföretagsamheten. Men, somindustriministern också påpekar i den nu föreliggande propositionen, 1977 årssmåföretagarproposition var bara ett första steg i ett kontinuerligt reformarbetepå detta område. Det var dock det första försök som någon regering här i landetgjort att lägga fram ett förslag som uteslutande tog hänsyn till småföretagen-socialdemokraterna hade glömt det under alla år. Det är därför med stor tillfredsställelse jag har noteratatt regeringen avser att lägga fram en ny småföretagarproposition under våren1982. Eftersom vi då får tillfälle att diskutera och ta ställning till åtgärderpå detta område, finns In dustripolitikens inriktning, m. m. Industripolitikens inriktning, m. rn. det ingen anledning att nu gå in i ett längre resonemangkring dessa frågor. Låt mig bara ta upp några punkter, som jag tror att det kanvara värt att redan nu beröra. I den motion om förbättrade villkor för mindre ochmedelstora företag som vi moderater väckte under allmänna motionstiden harvi lagt fram en rad, som vi menar, konstruktiva förslag. Jag är väl medveten omatt många av dessa förslag egentligen borde behandlas av andra utskott ännäringsutskottet. Men detta är bara ytterligare ett bevis för hur åtgärderinom vitt skilda områden - beskattning, arbetsmarknadslagstiftning osv. -griper in i och direkt påverkar småföretagarnas vardag. Om man håller detta iminnet, är det inte heller svårt att förstå att den enskilde småföretagarenmånga gånger tycker att det är hart när omöjligt att påverka sin egensituation. Här ger jag rätt: Småföretagaren anser sig mångagånger vara i kläm. Han betraktas av många som en "ful kapitalist",och det är inte längre särskilt populärt att vara företagare. Detta ärytterligare en orsak till att en ordentlig, väl genomtänkt småföretagarpropositionmåste utarbetas, som gör det möjligt att få ett samlat grepp över alla deområden som påverkar företagandet. Kapitalförsörjningen är ett stort problem för mångasmåföretag. Deras soliditet är ofta sämre än de större företagens, det ärbevisat. Därför måste de ge sig ut på lånemarknaden för att finansiera sinainvesteringar. Svårigheterna att få lån via de ordinariekreditinstituten är som bekant stora. handlar det om att ställa s.k. bankmässig säkerhet, och det kan vara svåit nog. Småföretagenskapitalanskaffningsproblem är således stora, och jag hoppas att den kommandepropositionen ägnar stort utrymme åt att försöka lösa dem. Det är också viktigt att det skapas möjligheter attbehålla vinstmedel i företagen. Därigenom kan investeringar i störreutsträckning självfinansieras. Självklart är det också viktigt att vinstnivåni företagen förbättras. Huvudorsaken till den svaga lönsamheten är vårt alltförhöga relativa kostnadsläge. Även den högre räntenivån bidrar på ett negativtsätt till företagens möjligheter att investera. Aktiesparfonder i vilka ingår uteslutande aktier i detegna företaget skulle tjäna två syften: dels underlättade mankapitalförsörjningen, dels spred man ägandet till de anställda i företaget.Dessa finge åtnjuta samma förmåner som gäller för det s. k.skattefondssparandet. Denna typ av aktiesparfonder finns redan men gäller nuenbart företag vilkas aktier är börsnoterade eller finns noterade påfondhandlarlistan. Utvecklingen har visat tillvilken god nytta skattefondssparandet har varit för att öka det totalasparandet och underlätta försörjningen med riskvilligt kapital. Väl medveten omatt det återstår en hel del praktiska problem att lösa, anser jag det likvälvara av största vikt att den nämnda typen av aktiesparfonder också kan inrättasför företag utan börsnoterade aktier. Jag utgår från att den pågåendeutredningen om kapitalförsörjningen för små och medelstora företag tar upp ävendenna fråga till behandling. När jagändå är inne på frågan om kapitalförsörjning, kan jag inte underlåtaatt nämna några ord om löntagarfonderna - fackföreningsfonderna. Mångasmåföretagare har sagt till mig att de känner en djup oro närde tänker på vad som kan hända om någon form av kollektiva löntagarfonderinförs. Flera av dem har också sagt att fondfrågan har varit en mycket viktigorsak till att de inte har ansett det vara någon mening med att låta sinaföretag expandera. Man vågar helt enkelt inte investera mer. Detta sade NilsErik Wååg inte ett enda ord om. Jag undrar varför han glömde denna vikfigafråga. Om denna oro sprider sig, vore det synnerligen allvarligt för densvenska företagsamheten. Det bästa som kunde hända vore därför attfackföreningsfonderna en gång för alla avfördes ur den politiska debatten! Det år intressant att konstatera att den nye MetallbasenLeif just har uttryckt stor skepsis mot det kollektivaägandet i löntagarfonder och på sitt sätt pläderat för ett individuelltägande. Dess värre har han ännu inte tydligt nog markerat detta, men hanåterkommer kanske till den saken. Innan jag lämnarkapitalanskaffningsproblematiken, skulle jag vilja peka på ytterligare enåtgärd som kan vidtas. Industriministern har i den näringspolitiskapropositionen nämnt det amerikanska systemet med mindre utvecklings- ochinvestmentbolag, s. k. Dessa kan av denstatliga myndigheten utan säkerhet få låna fyragånger det kapital som är satsat i dem - medel som sedan satsas i företag somriskvilligt kapital eller som lån. Eftersom SBA;s utlåning är mycket förmånlig - t. ex. lågränta - måste investmentbolagen underkasta sig vissa restriktioner i syfte attförhindra spekulation. De får inte låna kapitalet vidare till alltför högränta. De får endast ägna sig åt långsiktigt engagemang i andra företag. Demåste sprida engagemanget på flera företag, osv. Nämnas bör att dennaorganisation i nu fungerat . Förlusterna har inskräkt sig till . Jag anser Small Business-systemet vara intressant attstudera, och jag har med tillfredsställelse noterat att frågan f. n. beredsinom . Det står väl helt klart att den amerikanska modelleninte är direkt applicerbar på svenska förhållanden, och det återstår bl. a. endel skatteproblem att lösa. Jag tror dock att en variant på SmallBusiness-systemet skulle lösa en stor del av småföretagenskapitalförsörjningsproblem här i . Beskattningen av småföretagen är ett stort ochkomplicerat område, och det skulle föra alltför långt att nu gå in i detalj pådetta. Låt mig dock erinra om ett krav som vi moderater länge har ställt,nämligen att arbetande kapital i företagen inte skall beskattas. Kapital somligger bundet i ett företag är att betrakta som ett arbetsredskap och skallbeskattas först då det blir tillgängligt för konsumtion. Jag skulle också vilja ta upp frågan omforskningsavdraget. Eftersom det nuvarande systemet löper ut i och är det beklagligt att regeringen ännu inte har tagitställning till om forskningsavdraget skall Industripolitikens inriktning, m. m. 3 protokod 1980/81:163-165 Industripolitikens inriktning, m. m. Med tanke på företagens planering hade dettavarit önskvärt. I motion 2071, med mig själv som första namn, framförskrav på att forskningsavdraget skall förlångas. Det är en generell stödform somöverlåter på det enskilda företaget att självt bestämma hur forsknings- ochutvecklingsarbetet skall utformas och ett bra komplement till andra former avforskningsstöd, som tidigare berörts här i debatten. Med tanke på att ävensmåföretag skall kunna utnyttja avdragsmöjligheterna borde kravet på den tidpersonalen måste ägna åt forskning sänkas från av den totalaarbetsinsatsen. Företagen själva bör ha de bästa förutsättningarna attuppfånga och värdera signaler från marknaden i fråga om efterfrågan och behov.En fortsättning av systemet med särskilda forskningsavdrag för FOU-insatser ärdärför önskvärd för att förnya produkter och stärka konkurrenskraften. Jag noterar med tillfredsställelse att utskottet påväsentliga punkter gått oss motionärer till mötes. Jag förutsätter därför attindustriministern lägger fram förslag till en förlängning avforskningsavdraget. Det kommer, för att tala med min utskottskollega , att bidra till att öka dynamiken i det svenska näringslivet. Låt mig så slutligen, fru talman, kommentera någrasocialdemokratiska reservationer. I reservation 7 för socialdemokraterna åter fram krav påinrättande av en struktur- och utvecklingsfond. En sådan skulle, enligt densocialdemokratiska partimotionen, kunna ta större risker än andrakreditinstitut och också göra en samhällsekonomisk bedömning av projekten. Jagser för min del ingen som helst anledning att inrätta nya institutioner vidsidan om redan befintliga, t. ex. industrifonden, och på det sättet utöka denredan massiva statliga byråkratin på det näringspolitiska området. Jag kan intetolka socialdemokraternas förslag som något annat än ett uttryck för derasohämmade planeringsiver! Det vore dessutom intressant att få veta efter vilkakriterier socialdemokraterna har tänkt sig att de "samhällsekonomiskabedömningarna" skall göras. Enligt min erfarenhet är det oerhört svårt attprecisera och, framför allt, kvantifiera de faktorer som skall ligga till grundför en sådan bedömning. Satsar man pengar i projekt som inte ärföretagsekonomiskt lönsamma, är risken stor att man får projekt som på siktinte heller är särskilt lönsamma samhällsekonomiskt. Även i reservation 11 visas prov på socialdemokraternasstarka tilltro till statligt engagemang i näringslivet. gäller detstatlig medverkan vid bildande av s. k. factoringbolag. Jag kan inte se någonsom helst anledning till att bifalla socialdemokraternas förslag. Det är ettförslag som diskuterades och som inte heller då fick majoriteti kammaren. Den konkurrens som finns mellan bankernas factoringbolagfungerar synnerligen tillfredsställande. Slutligen, i reservation 21 vill socialdemokraternaytterligare utöka de nafionella utvecklingsbolagens verksamhetsområde. Jag villbara erinra om -och detta finns också uttryckt i ett särskilt yttrande tillutskottsbetänkandet - att vi från moderat håll motsatte ossinrättandet av de nationella utvecklingsbolagen. Vi ansåg då inte att syftetmed dessa bolag på något sätt motiverade tillskapandet av nya organ. Ingentinghar tillkommit som gör att vi skulle ändra vår uppfattning -den står alltså fast. Allra sist, fru talman, de små och medelstora företagenär- därom torde alla vara ense - en mycket viktig del av det svenska näringslivet,och det framgår tydligt av propositionen. Men jag skulle vilja påstå att detinte räcker med enbart vackra ord - det krävs konkreta åtgärder. Vi moderaterhar i motion 1784 angett de åtgärder som vi anser bör vidtas för att förbättradessa företags situafion. Vi hoppas verkligen, och jag riktar dessa ordsärskilt fill vår värderade industriminister, att vi skall få gehör för de härsynpunkterna, bakom vilka stora grupper småföretagare återfinns, i densmåföretagsproposition som enligt löfte skall läggas fram tidigt våren 1982.Jag hoppas också att riksdagsmajoriteten, efter moget övervägande, skall ställasig bakom denna proposifion. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan i dess helhet.' IndustripoUukens inriktning, m. m. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Ianförandet instämde (). AnL 21NILS () replik: Det är småföretagarproposifionendiskuterades i näringsutskottet och i kammaren. Den propositionen gav i stortsett som resultat de regionala fonderna. Det är rätt typiskt att man nuöverväger hur man skall få fram ett riskvilligt kapital. sade attvi får fundera över hur det riskvilliga kapitalet skall komma fram. När vi nu vill ha nya fonder som verkligen tar risker, såanmärker på det. På något sätt måste ju riskvilligt kapital tillhär i landet. Vi kan inte fortsätta på detta sätt, så att bankerna inte tarnågra risker och att samhället och utvecklingsfonderna inte tar några riskerdärför att de inom utvecklingsfondernas ledningar som inte förlorat någonfinggenom risktagandet anses duktiga. Den egna familjen får ta risker genom attskriva på borgen för företagen. Detta kan inte leda till en posifivföretagsutveckling. Vilken förbättring har då genomförandet av förslagen ismåföretagarpropositionen lett till sedan den diskuterades ?Förbättring, sade - resultatet har blivit att vi aldrig haft såmånga konkurser, aldrig så många ackord och aldrig så låg nyetablering som vihar just . Man kan peka på omständigheterna, de dåliga tiderna, situationenpå oljemarknaden och allt vad man kan hitta på för förklaringar. O.K. -vi haraldrig haft det så knepigt. När detgäller det andra steg som nämnde, så är det Industripolitikens inriktning, m. m. Det andra steget måste tas för att i första hand småföretagsamhetenhär i landet skall få kapital. De stora klarar nog sin kapitalbildning. ErikHovhammar kände djup oro, och han mötte också företagare som sade till honomatt de kände djup oro. Det är klart att företagare känner djup oro när de möterErik Hovhammar. Han har genom sitt förbund och i sin tidning med stor energispritt den största misstro kring löntagarfonder. Han har lyckats göralöntagarfonder till ett fult ord. Iprincip är småföretagare inte berörda av några funderingar om löntagarfonder.Det gjort när han mött denna djupa oro är att sprida negativpropaganda om en företeelse som inte finns. Jagmöter också många företagare, kanske lika många som . Jag möterinte djup oro för någonting annat än för kapitalbildningen och hur den skallgå till här i landet om vi inte får till stånd ett vettigt sparande, t. ex.genom löntagarfonder. , ja - vi var i och såg det. Det omfattadeföretag med över 100 anställda, och jag har sällan sett maken till byråkrati. AnL 22 () replik; Till det sista säger vill jag bara konstatera att helainvestmentverksamheten inom Small Business i sköts av 30 personer,enligt uppgifter jag fick , så den byråkratin är väl inte så särskiltbetungande. Detär riktigt att näringshvet behöver ha riskvilligt kapital. Vi har ju fått igång aktiefondssparandet, . Det är en stor succé, allt fleralöntagare föredrar detta. De får ett personligt ägande, ett personligtengagemang, till skillnad från i era kollektiva fonder med kollektivt ägande.Det är detta som den nyvalde Metallchefen är rädd för. Han börjar plädera förindividuellt ägande. Det är ett tillfrisknande. Han måste utveckla dettydligare och säga nej fill de kollektiva fonderna. Då är det bra. Såhar vi den tidigare småföretagarpropositionen, som har signerat.Den innebär betydliga förbättringar när det gäller förmögenhetsbeskattningen.Den har förstärkt exportaktiviteterna och via utvecklingsfonderna gettföretagen betydligt större möjligheter att fungera än vad som varfallet. Men den var inget slutmål. Det var en början, och jag hoppasindustriministern fortsätter med en utökad småföretagar-proposifion,som skall ge oss nya och ännu bättre vägar att klara småföretagens problem. Jagmåste också säga ytterligare ett par ord om löntagarfonderna, eftersom de äraktuella i debatten. I själva verket är dessa kollekfiva fonder endast ettinstrument att ge facket kontroll över en stor del av näringslivet, . Några tror kanske att de mindre företagen kommer att slippa undan. Jagbrukar i min organisation säga att det är helt felaktigt.