prot · G40941 · 1980-12-31 00:00:00 — Det svar som vi nu har fått frånarbetsmarknadsministern saknar, som jag ser det, helt förslag till konkretahandlingslinjer, och det är på intet sätt i överensstämmelse med de garantiersom lämnade här i kammaren för ungefär en månad sedan. Han sade dåatt han skulle verka för att tillföra ett nytt tillskott avarbetstillfällen, som motsvarade vad som skulle försvinna därifrån i händelseav en nedläggning i Spännarhyttan. Sedan hänvisar arbetsmarknadsministern till attFagerstaregionen finns inom stödområdets gränser. Ja, visst gör den det, menden ligger i stödområde 2, och stödåtgärderna har hitfills visat sig heltverkningslösa. Hur ställer sig arbetsmarknadsministern och regeringenfill det krav som har framställt om att den här regionen skullebli uppflyttad till stödområde 4, vilket kanske skulle kunna ge litet störremöjligheter regionalpolitiskt? Arbetsmarknadsministern hänvisar i sitt svar också tillatt insatserna i första hand skall inriktas på att tillgodose den efterfråganpå arbetskraft som trots allt finns i landet i övrigt. Men vad innebär det, ominte att flytflassen skaU börja gå igen? Det här svaret är inte alls iöverensstämmelse med de garantier som till fackföreningsfolket och de kommuner som har drabbats. Det är ju så att vi inte har alla korten på bordet när det gällerutvecklingen i de här berörda orterna. ASEAhar aviserat att man skall ge besked om hur företaget kan lösade problem som rör Spännarhyttan och vilka arbetstillfällen som kan erbjudasde människor som där berörs. Vidarepågår kontakter mellan och . Vi vet ännu inte vad deresulterar i, och det är inte möjligt att hantera den här frågan . Beredskapenför att hjälpa de berörda människorna är hög. Det finns efterfrågan påarbetskraft också i . redovisar attMetallverken behöver rekrytera 230 personer t. o. m. . Detär möjligt att en hel del av dem som kan komma i fråga från de andra företagenbehöver kompletterande utbildning för de här arbetsuppgifterna, och det är dåi första hand arbetsmarknadsutbildningens uppgift att lösa den frågan. Omindustrisysselsättningen i vissa orter i Bergslagen 18 (): Det är besynnerhgt att regeringen inte har korten på bordet. Den härsituationen har ju varit känd för regeringen . Jag tycker också attarbetsmarknadsministern kunde säga någonting om hur regeringen ställer sig tillden kravlista som har lagt fram för regeringen och som regeringenkänt fill . Arbetsmarknadsministern hänvisar vidare till ledigajobb på Metallverken. Får jag då fråga arbetsmarknadsministern: Hur långtdagligt pendlingsavstånd anser arbetsmarknadsministern vara möjligt? Jag kanupplysa om att det från till är 7 mil. Det blir alltså endaglig pendling på mellan 14 och . ställer ständigt nya frågor, och alla kan inte besvaras iden här debatten. Denkravlista som lämnats in från bereds nu i vanlig ordning, ochsvar kommer att redovisas i ett sammanhang. Bådede frågor som gäller pendlingsavstånd och stödområde har tagits upp här iriksdagen via regionalpolifiska propositioner, och så kommer att ske även ifortsättningen. Närdet gäller stödområdesindelningen får regeringen samordna de olika krav somfinns i landet och sedan återkomma till i den frågan. Det gäller attvi har den beredskap som behövs för att möta problem som uppkommer påarbetsmarknaden. Jag anser att vi har det genom de resurser som vi ställt tillförfogande. Sedan är det de regionala organens uppgift att Nr 41 hantera de enskilda problemen - det kan vi inte göra centralt. Torsdaeenden första hand länsarbetsnämndens uppgift. Omåtgärder för att främja sysselsättningen i 7 § Svar på fråga1980/81:116 om åtgärder för att främja sysselsättningen i har frågat mig om regeringen är beredd att sätta insärskilda medel i beredskapsarbeten på vägar för att hjälpa uppsysselsättningen i under det kommande vinterhalvåret. Västerbottenhar ett besvärligt arbetsmarknadsläge. Arbetslösheten i länet ligger på enrelativt hög nivå. Stora skillnader finns dock inom länet mellan t. ex. inlandoch kustbygd. Enrad åtgärder har vidtagits för att stärka sysselsättningen i länet. Till stödför inlandet har bl. a. det s. k. Vindelälvspaketet presenterats. Med hjälp avdessa medel upprustas nu bl. a. vägen mellan och . Innevarandebudgetår har länet tilldelats 117 milj. kr. Slutligenvill jag erinra om att fördelar de medel som anvisastill beredskapsarbeten mellan länen. Inomregeringskansliet bereds nu en framställning från AMS om ytterligare medel tillsådana arbeten. Anf.21 (); Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Jag tolkar svaret sä attdet finns vissa förhoppningar för att få hjälp i form avberedskapsarbeten under den kommande vintern. Jag förutsätter nämligen attVästerbotten blir ihågkommet när man skall fördela de tilläggsmedel som AMSberäknas få. Jagbehöver väl inte påpeka för arbetsmarknadsministern att ärspeciellt illa ute då det gäller sysselsättningen - det finns ju redovisat isvaret. Men jag vill poängtera att det är vissa kommuner som har det särskiltsvårt, och det är inlandskommunerna, exempelvis , , Vilhelminaoch . Där räknar man med att arbetslösheten den kommande vintern blir över6 % - i vissa fall uppåt . Det är en väldigt hög arbetslöshetssiffra. Särskiltsvårt har byggnads- och anläggningsarbetarna i det här området. Det är specielltstor brist på den typen av arbeten. Det skulle bli till mycket stor lättnad omman kunde få i gång mera arbeten just på vägarna. fillhör deområden som har det största antalet grusvägar i landet, och här behövsverkligen en upprustning. Detskulle också vara en lättnad för den grupp av småföretag som representeras avlastbilsåkare och schaktentreprenörer om man kunde få dessa tilläggsarbeten påvägarna. Lastbilsåkarna i har 350 s. k. tippbilar registrerade.Från lastbilscentralen i länet har man sagt att man bara har jobb för ca 100 avdessa. Det är därför något av en ekonomisk katastrof som hotar dennayrkeskategori. Vii har förhoppningar på arbetsmarknadsministern i detta fall, ochjag hoppas att vi inte behöver bli besvikna. Anf.22 Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Det är riktigt attarbetslösheten bland bygg- och anläggningsarbetare nu stiger inför vintern.Det är i och för sig en normal säsonguppgång, men den drabbar väldigt ohka. Ochvi skall självfallet göra vad vi kan för att den skall bh så låg som möjligt.Jag erinrar om att det i ändå har kommit i gångnågra byggen med hjälp av stathga medel - en skola i i ochsom jag nämnde byggs också . Denframställning som vi har fått från AMS om fillskott fillberedskapsarbeten skall nu snabbehandlas i regeringskanshet, och AMS får sedani vanhg ordning fördela eventuella extra resurser. Som vanligt kommernaturligtvis då de län i första hand som har det särskilt svårt. Anf.23 (): Jag tackar för de kompletterande upplysningar somarbetsmarknadsministern lämnade. De arbeten som arbetsmarknadsministernnämnde, upprustningen av och byggandet av skolan, är inräknade iprognoserna. Trots dessa arbeten är arbetslöshetssiffrorna så höga som jagangav i mitt anförande. Detfinns emellertid anledning att betona att just vägarbetena har stor betydelseför vårt område. Kommunikafionerna är viktiga för en aktivlokaliseringspolifik, och vägarbeten har visat sig ha en genererande verkan påsysselsättningen. Omplanerad utbyggnad av Taserudsskolan i 8 § Svar på fråga1980/81:133 om planerad utbyggnad av Taserudsskolan i har frågat statsrådet om hon kommer attmedverka till att utbyggnaden av Taserudsskolan i kan fullföljas enhgtde ursprungliga planerna. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Planernapå en integrering av gymnasieskola, vårdskola, arbetsmarknadsutbildning ochsärskola i går som vet fillbaka i tiden. Skolöverstyrelsenfastställde ett kursprogram för arbetsmarknadsutbildning ochgjorde därefter en lokal behovsprövning för en kapacitet av 112 elevplatser. Ifebruari 1979 begärde SÖ en skissgranskning och godkände därmed ritningarna förhela skolan. Något avtal mellan kommun och SÖ vad avser AMU-delenupprättades emellertid inte. 2Riksdagens protokoll 1980/81:41-42 Omplanerad utbyggnad av Taserudsskolan i Förny- och ombyggnad av gymnasieskolan har SÖ tilldelat kommun statsbidragmd . och läns landstingskommun har likaså tilldelatsstatsbidrag med . för nybyggnad av lokaler för vårdutbildning ochsärskola med yrkesträning. Arvikakommun har ansökt om att som kommunalt beredskapsarbete få uppföra den del avprojektet som avser AMU;s lokaler. har behandlat ansökan iplenum och med tillstyrkan översänt ärendet tillarbetsmarknadsstyrelsen. AMS har för sin handläggning av detta ärende begärtSÖ:s synpunkter på utbyggnaden för AMU:s del, och överläggningar pågår mellanföreträdare för kommun, AMS och SÖ om den framtida utbyggnaden avTaserudsskolan och behovet av lokaler för AMU i . Eftersomärendet är under prövning hos berörda myndigheter är jag f. n. inte beredd attuttala mig i frågan. 25 Tredje vicetalmannen (): Det är helt riktigt, som säger, att det pågåttförhandlingar och förberedelser länge beträffande detta projekt. Jag kan ocksåtala om att det inom vissa lärargrupper i rådde tveksamhet till om detvar riktigt att sammanbaka fyra ohka utbildningar i samma byggnad. Men det komen handling från , som utmynnade i ett direkt önskemål om attAMU-delen skulle förläggas till Taserudsskolan, och jag tror att jag måstecitera ett par meningar ur den; "SÖfinner det angeläget att kommunen vidtar sådana åtgärder beträffandedisponibel tomtmark m. m. att AMU-filialen kan förläggas till kvarteretÖverläraren för att möjliggöra samverkan med den gymnasiala utbildningen vidTaserudsskolan." Sedan sägs det att man skall försöka ha så gott samarbetesom det finns möjligheter fill. Jagnämner detta därför att kommun var angelägen om attarbetsmarknadsutbildningen skulle få nya lokaler. Det är alldeles självklartatt en kommun är beroende av en sådan verksamhet som AMU innebär, och därförgick man önskemålen till mötes. Jagvill med det här säga att det enligt min uppfattning var ett beställningsjobbsom kommunen utförde. Detfinns också rader av citat från generaldirektör, andra som visar hur intresserad man var att få till stånd just enintegrering. Enligtanteckningar fiån ett samråd med länsarbetsnämnden satte man i gångmed pålning för bygget i dess helhet. Den bild som visas på kammarensbildskärm ger en uppfattning om hur bygget ser ut . Man har i AMU-deleninvesterat ungefär 2,5-3 miljoner genom pålning och genom omdisponeringar ienlighet med vad jag citerade ur SÖ:s skrivelse. Dessutom harhuvudentreprenören lagt ut bygget i dess helhet. Jagtackar för svaret, och jag är medveten om att det är svårt attlämna ett klart besked. Just nu sitter AMS, SÖ och kommunens folkoch diskuterar detta projekt. Ytterst hänger det på vilken omfattningarbetsmarknadsutbildningen kommer att få . Just för det härprojektet vore det värdefullt om arbetsmarknadsministern kunde ge en bedömningav den kommande omfattningen av arbetsmarknadsutbildningen. Projektet vid är intressant - jag vill gärna bekräftadet - just genom den samverkan mellan olika utbildningsformer som det är tänktatt ge möjhghet till. Det är därför beklagligt att man hamnat i den aktuellasituationen. Jag förstår verkligen de problem som det förorsakar för bådekommunen och andra inblandade parter. Samtidigtmåste man ha förståelse för de ansvariga myndigheterna, som tar på allvar vårakrav på att se över kostnadsutvecklingen. Just inom arbetsmarknadsutbildningenhar den varit mycket oroande. kalkyler som man nu kan redovisa för den aktuella etappen ärhyreskostnaderna tredubbelt höga jämfört med de ursprungliga beräkningarna.Det är klart att man i en sådan situation måste se på frågan ytterligare engång. Jaghoppas att den överläggning som hänvisade fill och som pågåri dag mellan myndigheter och kommun skall ge klarhet i den här frågan. Närdet sedan gäller den mer allmänna frågan om arbetsmarknadsutbildningen har jagtidigare redovisat att det nu är angeläget att den kan utvidgas. Av en renhändelse är det så att man just inviger ett nytt AMU-center i Karlstad.Det visar ju att man vill expandera i för att klara ett större behov. Omplanerad utbyggnad av Taserudsskolan i Anf.27 Tredje vice talmannen (): Jag tackar arbetsmarknadsministern för detta besked. Jag tror att detär mycket värdefullt att vi fått det klara beskedet attarbetsmarknadsutbildningen kommer att expandera i . Det talar ju ocksåför att det nu aktuella bygget fullföljs helt enligt planerna. sade att verksamheten har blivit dyrare än planerat. Det är riktigt,men och har varitunderrättade om prisförändringarna. Fördyringen kommer alltså inte på någotsätt som en överraskning för berörda myndigheter. Till vad jag sade tidigare om det konkretaprojektet vill jag foga att det är dubbelt beklagligt om det nu skulle blitveksamhet och dröjsmål. AUa underentreprenörer har nämligen räknat med atthela bygget skall fullföljas. De har på anvisning av arkitekten köpt uppspeciellt material för bygget, även för AMU-delen. Därför hoppas jag att depågående förhandlingarna efter invigningen i skall leda fram till ettlyckligt resultat. 28 ArbetsmarknadsministernINGEMAR ; Herr talman! Vi känner ju alla till sysselsättningsläget iVärmland och vet att det är mycket dystert. Det finns därför skäl atttillvarata de möjligheter till Jag vill gärna säga att såvitt jag förstår finns också ett behov attvaraktigt i kunna bedriva arbetsmarknadsutbildning. Men medhänsyn till att just den här speciella frågan är under prövning avmyndigheterna kan jag inte ge ett preciserat svar på den fråga som ställt. Anf.29 Tredje vice talmannen (); Jag har förståelse för det. Jag vill bara uttrycka det önskemålet attde representanter som just nu förhandlar i är besjälade av sammapositiva inställning som arbetsmarknadsministern. betänkande 1980/81:8 om vissa frågor rörande denstatliga förvaltningen m. m. 30 (): 6 ibetänkandet beträffande översyn av föreligger ett särskilt yttrandesom jag skall be att få markera. Det är inte bara en del av oss i detta hus somär oroade av låt oss kalla det förfall, utan många medborgare delardenna oro. , , kom detta till uttryck i enledare i , som jag skall be att få citera, då den väl täcker minoch min medmotionärs synpunkter. Under rubriken läser man sålunda: "Intressetutomlands för är stort, hävdar JO i sin ämbetsbe-rättelse, somnyhgen behandlades i . Men JO säger försiktigtvis inget om attintresset inom landet blivit desto mindre. Ändå hyser många -både jurister ochvanliga medborgare - uppfattningen att JO:s roll försvagats betänkligt.Regeringsrådet kritiserade JO hårt på DN-debatt ochmenade att anledningen till ämbetets förfall är bristen på maktmedel men ocksåoviljan att bruka de få medel som står till förfogande. Avförra årets 3 000 anmälningar fann JO anledning till åtal i tre fall, av vilkaett senare lades ned. I tre fall gjordes anmälan till disciplinär påföljd. Iövrigt inskränkte sig JO:s ingripanden till kritiska förmaningar, som gjordes idrygt av fallen. Nyutnämnde JO-n hävdade i ett försvarför ämbetet i radioekots morgonprogram att JO spelar en viktig roll,bl a genom den uppmärksamhet verksamheten ges i massmedierna. Men denuppmärksamheten bidrar förmodligen snarare till att undergräva förtroendet: inio fall av tio lämnas ju uppgiften att JO inte funnit anledning till åtgärd. Närämbetsmannaansvaret avskaffades av 1975 beskars JO;s makt genom attmöjligheten att väcka åtal begränsades kraftigt. Därmed minskade ocksårespekten för JO i förvaltning och myndigheter. harbeslutat tillsätta den s k tjänsteansvarskommittén för att utreda frågan pånytt. anser tydligen därmed att man kan skjuta på frågan om JO:sverksamhet. avstyrkte en motion om översyn avJO-ämbetet med motiveringen att man inte vill föregripa kommitténs arbete. arbete kan ta och får inte hindra diskussionen om hur JOkan reformeras så att befogenheterna blir rimliga och förtroendet återställt.Om JO slår fast att ett beslut, t ex i ett skatteärende, är felaktigtinnebär det inte att beslutet upphävs eller omprövas. Ett sådant system kan urden enskildes synvinkel knappast te sig rimligt eller meningsfullt." Den här ledaren i varsignerad CS. apostroferade motionen 1979/80:1051 tar och jag fasta på vadutskottet anfört i betänkande 1979/80:20, nämligen att en översyn av JO-ämbetetfinge anstå tills utvärderingen av ämbetsreformen påbörjats. Dennautvärdering har vid det här laget inte endast påbörjats utan därfill pågått isnart . Dock kommer tjänsteansvarskommittén enligt vad som inhämtats atttidigast om ytterligare framlägga betänkande angående de frågor omJO;s befogenheter etc. som tagits upp i motionen. Attnu ställa frågorna om t. ex. JO:s möjligheter att ingripa till den enskildes förmånpå framfiden intill dess utredningsarbetet alltså slutförts synes oss mycketolyckligt. Därförhade det varit högst lämpligt att för tids vinnande uppdra åttalmanskonferensen att filisätta en särskild utredning i motionens syfte. Vår motion har avstyrkts av utskottet. Eftersom ingen reservationföreligger i utskottet har jag med detta endast velat knyta an till detsärskilda yttrandet för att markera vår uppfattning. Följaktligen har jag ingetyrkande. I detta anförandeinstämde (). 31 (): har talat om . Om detta kan det naturligtvis finnasen hel del att säga liksom om rättsövervakningen i allmänhet. Sådana debatterhar vi också med jämna mellanrum haft här i kammaren. Idet anförande höU, fanns mycket som jag inte har anledning attpolemisera mot. Vi är ense om att är viktigt som en särskild instansför medborgare som tycker att de blivit felbehandlade på något sätt och attombudsmännen helt allmänt har en betydelsefull uppgift som övervakare avrättssäkerhet och rättstillämpning. Vi är också ense om att de skall ha godamöjligheter att fullgöra sina viktiga uppgifter. Sedanfanns det i anförande några inslag som jag ställer mig frågande fill.Han klagade över att JO inte så ofta åtalar och att JO lämnar en heldel anmärkningar utan åtgärd. Sådana saker är svåra att diskutera utan att hanågra konkreta fall att ta upp fill belysning. har inte anfört någrasådana konkreta fall. Men andemeningen i hans anförande var att JO på detsättet skulle ha gjort sig skyldig till något slags försummelse. OmJO, efter att ha undersökt en sak, har kommit fram till att det beteende somhar klandrats inte ger anledning till något ingripande har jag svårt att se attJO ändå borde göra ett sådant ingripande. JO måste ju ändå besluta i enlighetmed vad han tycker är rimligt på grundval av det material som föreligger. Sedanhade några funderingar om att JO skulle kunna sätta ett annat konkretbeslut i stället för det som fattats i förvaltning eller domstolar. Det är enuppfattning som jag inte fidigare hört föras till torgs. Det skulle innebäraatt man inrättar ytterligare en rättsinstans över dem vi redan har. Det skullei så fall gäUa hela domstolsväsendet, och det innebär att om man är missnöjdmed högsta domstolens dom skulle man kunna gå till JO som kunde döma på ettannat sätt. Jagär säker på att det inte är en rimlig ordning. Det innebär ju bara att vi infören ny instans över högsta domstolen. Det verkar i varje fall vid ett förstaåhörande vara ett ganska dåligt genomtänkt förslag. Nuär det ju så, som framhöll, att i utskottet inte haravgivit någon reservation, och det särskilda yttrandet säger ingenting utövervad utskottet självt framhåller. Orsakentill att utskottet enhälligt har avstyrkt och motionom utredning av är att utskottet inte har kunnat finna att det justnu finns särskilt mycket att utreda utöver vad som redan är under utredning.Det är som får skriva direktiv i det här fallet. För attkunna göra det är det bra om vi vet vad som skall stå i direktiven. Det harinte talat om. Defrågor som särskilt nämner i sitt särskilda yttrande är redan underutredning i tjänsteansvarskommittén. Att - som motionärerna önskade - ha tvåkommittéer som parallellt grubblar över samma sak kan inte vara en särskiltrationell användning av utredningsväsendet. Det borde även moderater - som frånoch till talar om sparsamhet med statens medel -inse. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. 32 (); Jag skulle troatt ordförande och jag är rätt ense, och äri stort sett ense med övriga partier. De anmärkningar som gjordes på mittanförande gällde fakfiskt vad jag direkt citerade ur . Jag kan juinte ge mig fill att ändra i ett citat. Detvar naturligtvis riktigt som utskottsordföranden sade. Vad vi framför allt harpåtalat är bristen på möjligheter till sanktion i . Jag kan intetrots argumentationen inse att man inte skulle kunna ha en speciell utredningpå denna punkt. Det är ju det som vi framhöll i vårt särskilda yttrande. Detfinns väl knappast mer att tillägga. Anf.33 (); Möjligheterna till sanktioner sammanhänger ju i hög utsträckning medutformningen av ämbetsansvaret. Just den frågan är föremål för utredning itjänsteansvarskommittén, och jag har fortfarande svårt att inse vad man skullevinna med att ha två kommittéer som samfidigt söker hitta nya lösningar påsamma problem. 1980/81:10 om följdlagsfiftning fill den nyasekretesslagen i fråga om hälso-och sjukvården samt den allmänna försäkringen(prop. 1980/81:28) betänkande 1980/81:10 om lagsfiftning mot multinationellaföretag. 34 LENNARTPETTERSSON (s); Under detsenaste året har vi i haft fler uppmärksammade fall där utländskaföretag har agerat på ett sätt som inte har varit i enlighet med de regler iumgänget mellan olika parter på arbetsmarknaden som vi har vant oss vid i vårtland. Jag tänker då bl. a. på det som försiggick i samband med nedläggningen avGoodyears Norrköpingsfabrik och den utflyttning av verksamheten som harpåtalats och som sker från det av utländska intressen uppköptaHelsingborgsföretaget . Vadsom där har skett understryker vikten av att vi nu måste få fram enlagstiftning som ger bättre möjligheter att komma fill tals med utländskaföretag i . En offentlig utredning har arbetat med dessa frågor, och denblev klar för , men regeringen har ännu inte agerat. Frånsocialdemokrafiskt håll anser vi att regeringen nu bör lägga framförslag som skärper kontrollen över utlandsägda multinationella företags uppköpoch verksamhet i . En sådan kontroll innebär inte att de utländskaföretagen skulle diskrimineras i förhållande till de svenska. Densocialdemokratiska reservationen åsyftar i själva verket likställdhet i frågaom förpliktelser, ett krav på konkurrens på lika villkor mellan utländska ochsvenska företag, om man så vill. har nämligen, allmänt sett, en klart starkare ställninggentemot samhället och de anställda än de inhemska företagen. finnsflera klara anledningar. Det grandläggande, och det avgörande, är naturligtvis attmoderbolaget i ett utiandsägt företag där de avgörande besluten fattas finns iutlandet. Dessutom har de multinationella företagen verksamhet i flera länder,och man har ofta en dubblerad produkfion. Det innebär att samhälle ochanställda har en betydligt sämre förhandlingsgrundval när problem uppkommer. En annan sak är att de multinationella företagen också ärså uppbyggda att de snabbt kan flytta över verksamhet och resurser från ettland till ett annat, även när endast mindre lönsamhetsförbättringar motiverardetta. Slutligen har det visat sig svårt att via ett utiandsägtmoderbolag få tillräcklig insyn i planering och framtidsinriktning frånde anställdas sida. Särskilt svårt har det visat sig vara att förena den gängsebeslutsordningen inom multinationella företag med den i vår medbestämmandelaggrundläggande principen att det är arbetsgivaren ensam som fattarbeslut, utan att även de anställda skall vara med genom förhandhng och avtal. Vi har i vår reservation pekat på det förslag som desocialdemokratiska ledamöterna i utredningen om utländskt övertagande avsvenska företag har lagt fram. Det förslaget innebär att de utiändska företagengenom villkor förpliktas att iaktta uppförandekod, som är frivillig,och andra internationellt vedertagna rikthnjer för multinationella företag.