prot · G40945 · 1980-12-31 00:00:00 — Närdet gäller energiberoendet och problemen på livsmedelssidan och inom en radolika näringar, t. ex. stål, kommer vi att möta uppenbara problem ,och de kan komma att öka. Det är självfallet beklagligt att man på tekosidaninte har kunnat uppehålla den produktionsnivå som man hade fömtsatt. Jag hoppasverkligen att regeringen har klara besked att ge på den här punkten närden kommer med sin proposition. Sedanvar det den fråga som rörde jordbruket. Man skall då veta att även om jordbmkethar slagit ihop några företag, så är det ändå den del av näringslivet som ärmest decentraliserad. Där är man alltså inte värre än andra. Men självfallethar centraliseringen inom livsmedelssektorn när det gäller mejerier ochslakterier försvårat möjlighetema för ett bra ekonomiskt försvar. Anf.29 HANS i (vpk): Herr talman! Jag kan bara nämna ettlokalt exempel hemifrån, där man ytterligare kommer att försämraförsörjningsberedskapen. Det är när bageri i slår igen och vifår plastinbakat bröd från . Menhela ekonomin fungerar på det här sättet. Och om är överkänsligför ordet kapitalism kan jag säga så här: Det ekonomiska system som vi nu haroch som vi antagligen får behålla framöver medför sådanakonsekvenser att vi inte kan klara vår försörjning. Om äröverkänslig för själva ordet så kan jag inte hjälpa det. Alternativet tih denekonomi som förs är en ekonomi som är mer framtidsinriktad och merplanerad på ett vettigt sätt för att vi skall klara våra fredstida och andramål, som ju hör samman med det ekonomiska försvarets verksamhet. Så enkelt är det. Utskottetshemställan bifölls med 294 röster mot 18 för motion 101 av m. fl. Utskottetshemställan bifölls med 157 röster mot 155 för reservationen av . Mom.2 c och 3 1980/81:11 om systemet för produktionsledning inomdet militära försvaret (förs. 1979/80:6) m. m. på 11 § m. m. på Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1980/81:12om försvarsmaktens organisation m. m. på Gotiand (prop. 1980/81:27). Anf.30 (vpk): Det finns ett ovedersägligt faktum som vi inte kan undgå att ta hänsyntill när vi skall debattera den här frågan om försvaret på , nämligendetta att är en ö. Detfinns många sjömil öppet hav mellan Gotiand och fastlandet, ett förhållande somgivetvis ställer särskilda krav när vi debatterar olika samhällsfunktioner påGotland. Och det stäher alldeles särskilda krav när det gäller att debatteraGotlands försvarsorganisation. Detär framför aht underhåhsaspekterna som är intressanta. Hänvisas man tih attklara underhållet över havet, bhr det sårbara och dyrbara förbindelser. Detpåverkar också, eller bör åtminstone påverka, våra överväganden och beslut närvi bygger upp en organisation. Det må gälla vilken organisation som helst,kanske speciellt en militär organisation. Vilkaslutsatser bör man då dra av det här, vilket militärt försvar skah vi ha påGotland, vilka förbandstyper skall sättas upp och vilken utrastning skall deha, hur mycket skall man kosta på när det gäller lagring av viktigareservdelar, drivmedel, livsmedel, alla sådana saker som är nödvändiga för atthålla även den minsta militärapparat i gång? Närjag har följt diskussionen om försvarsorganisationen på och lästutskottsbetänkandet, tycker jag att det är precis som om man hade glömt bortatt Gofland är en ö. Iutskottsbetänkandet, och även i propositionen, diskuterar man som om havetmellan och fastlandet inte skulle finnas. Vad säger man? Jo, man sägeratt vi skall bibehålla pansarförband och pansarförbandsutbildning på . Vpkhar beträffande försvaret länge hävdat att stridsvagnar, som det i första handgäller när det är fråga om pansarförband, inte är någonting att satsa på i detsvenska försvaret. De är dyrbara. Reservdelarna är också dyrbara, underhålletär dyrbart och driftkostnaderna för ett pansarförband överstiger många gångerom kostnaderna för alla andra arméförband. Man säger att vi måste hastridsvagnar, därför att det är effektivt. Som så fömt när vidiskuterar de här sakerna bortser man från den vapentekniska utveckhngen. Vivet att moderna pansarbrytande vapen med stor effektivitet och storträffsäkerhet kan användas, och jämfört med kostnaderna för stridsvagnar ochandra pansarfordon är kostnaden för dessa pansarbrytande vapen relativt låg. Deger en större och bättre försvarseffekt än att satsa på ett försvar medpansarförband och stridsvagnar. Jagtänker inte göra någon lång utläggning om utvecklingen på robotområdet ochpansarvärnsområdet osv. Det finns fillräckligt många tekniker som känner tilldetta, och det är belagt i den militärtekniska litteraturen påett ovedersägligt sätt. Det är alltså inte så mycket att här Närvi nu talar om pansarförband på , måste vi ha i minnet: vi kan hållanågot hundratal stridsvagnar på denna ö - det är riktigt. Vilken effekt får viut av dem? Hur länge kommer de att finnas kvar som en del i försvaret av dennaö? De blir ganska snabbt eliminerade, och sedan står man där utan sinastridsvagnar. Och möjligheterna att tillföra underhållsersättning i fråga omnya stridsvagnar eller reservdelar är ytterligt begränsade. Detär detta som ligger bakom den mofion som vi har väckt med anledning avföreliggande proposition, som vi i övrigt inte har några större invändningarmot. Vi tycker att det är riktigt att minska stabsorganisationen på . Vibehöver minska stabsorganisationen efter den stora ansvällning avorganisationen som skedde på olika ställen i landet -förmodligenockså på . Vi behöver öka förbandens styrka i stället, och det gör viinte genom att satsa extra miljoner på att bibehålla stridsvagnsorganisationenpå . Den bör tas bort. Vikan få ut större effekt, som jag tidigare sade. Kostnadsförhållandet mellanpansarvärnsrobotar och stridsvagnar är ungefär 100:1, dvs. : vi får 100högeffektiva pansarvärnsrobotar för samma kostnad som en modern stridsvagn.Utbildningen är ganska enkel och lätt att genomföra. Vi bör alltså förvandlaförbandet P 18 på till ett icke stridsvagnsförband och ta bortstridsvagnarna och se till att man i stället får antitankrobotar ochpansarvärnsrobotar i tillräcklig omfattning. Detta behöver inte heller påverkapersonalorganisationen. Det talas i propositionen och utskottsbetänkandet omatt gmndutbildningen bör omfatta ca 1 000 värnpliktiga . Denna siffra kandiskuteras, men det finns ingen anledning att minska antalet av det skälet tar bort stridsvagnarna. Man behöver folk för försvaret, men man behöveringa stridsvagnar. Detta är alltså en vettig åtgärd. Den skulle säkertförbilliga försvarsorganisationen på . Den skulle öka effekten. Denskulle också göra underhållssituationen lättare, ty det är alltid lättare attunderhålla alla andra arméförband än pansarförband. Pansarförband är de mestdyrbara och mest tekniskt krävande och mest underhålls-krävande av aha förband. Jag ber med det anfördaatt få yrka bifall till motionen. m. m. på 31 (): Jag tänker inte ta upp någon större debatt med om attGotland är en ö och inte heller någon debatt angående tekniken när det gällerförsvaret. Jag fömtsätter givetvis att är en större expert änÖB och försvarsutskottet. betänkande nr 12 behandlas frågor angående inriktning,organisation och omfattning av försvaret på . Till gmnd för betänkandetligger regeringens proposition nr 27 i vilken det bl. a. föreslås att detbildas en militär myndighet i av nuvarande fyra, att antalet värnpliktigaur armén som gmndutbildas på minskas med till ca 1 000 perårsklass samt att mark till övningsfält i huvudsak anordnas genom utvidgning avTofta skjutfält väster om . m. m. på utskottets betänkande harmotion nr 116 väckts av de båda gotländska riksdagsmännen. Imotionen framhålls att de i propositionen lagda förslagen är i viss månpositiva för men i andra avseenden mycket negativa. Som positivt anservi propositionens förslag att /KA 3 får, istort sett, oförändrade uppgifter och organisafion och att erforderligaresurser för uppgifternas genomförande fortfarande skall vara lokaliserade fillFårösund. Detta är av stor såväl försvars- som regionalpolitisk betydelse förGotland. Vi har emellertid noterat en debatt medanledning av vissa pressuppgifter från marinstaben som antyder att regementetnu berörs av pågående utredningar vilkas kommande förslag skulle medförabantningar eller t. o. m. nedläggning av kustartilleriet i . Jag vill här starkt betona att sådana förslag, om de framläggs, kommeratt möta motstånd från gotlänningarnas sida. En bantning eller nedläggning avGK/KA 3 skulle vara helt förödande för den norra delen av regionen och fåverkningar som är oacceptabla. Vibetraktar det också som positivt att den stora markstriden på nuförhoppningsvis kommer att kunna upphöra. De gotländska myndigheterna harhävdat att utvidgningen av övningsfältet bör ske väster om och såkommer i huvudsak nu att ske. Förslaget att därvid pröva uppgörelser medberörda markägare enligt nyttjanderättsprincipen får också betraktas som ettframsteg. Vår förhoppning är att detta sätt att disponera mark skall visa sigframgångsrikt. Propositionens förslag om en utvärdering har viemellertid inte ansett erforderligt. Olika utredningar beträffande detgotländska försvaret har avlöst varandra , och det skulle givetvis vara välgörandeom såväl försvarets personal som berörda markägare nu kunde beredas arbetsro.Vår uppfattning är också att en sådan särskild utvärdering inte är nödvändig.Om nämligen nyttjanderättsmetoden inte visar sig lämplig, kommer säkerligendetta med det snaraste att rapporteras till berörda myndigheter. Om å andrasidan metoden fungerar bra är det enligt vår uppfattning nog med denkontinuerhga utvärdering som kan förutsättas ske. Hälsan tiger ju som bekantstill. Negativti propositionen och i utskottets betänkande ur gotländska synpunkter ärförslagen att bilda en myndighet i av nuvarande fyra, att ändralydnadsförhållandena för det föreslagna nya arméregementet och att minskaantalet värnplikfiga som skah gmndutbildas på . Samtliga dessaförslag får enligt vår mening negativa konsekvenser ur såväl försvars- som urregionalpolitiska synpunkter. Vi har också i vår motion ställt andra förslag pådessa punkter. Vi har föreslagit att i stället ett tvåmyndig-hetsalternativskulle väljas och att lydnadsförhållandena skulle bibehållas oförändrade. Påden sist nämnda punkten kan det refereras till försvarsmaktensledningsutredningsbetänkande SOU 1978:77, vamr jag citerar; "Vi anser detsåledes motiverat att med hänsyn till öns utsatta läge ges en starkareledningsorganisation än vad som är normalt för den lägre regionala nivån. "Utskottet har emellertid inte ansett sig kunna följa våra förslag i dessa avseenden, vilket vibeklagar. Vi förutsätter för vår del att chefen för den myndighet som avsesbildas genom sammanförande av nuvarande arméförband i med mihtärkommandotkommer att hämtas ur generalitefef eller amiralitetet. Ursysselsättningssynpunkt är de nu framlagda förslagen egentligen inteacceptabla. Personalorganisationerna räknar för sin del med en minskning avantalet arbetstillfällen till 185 som en följd av propositionens förslag. Dettaförmodas inträffa på en arbetsmarknad som i övrigt är hårt pressad och harstora problem. När vi inte ändå anser oss böra gå emot förslagen är detta pågrund av att omfattande åtgärder för rationaliseringar och besparingar inomförsvarsmakten torde vara oundvikliga i nuvarande kärva ekonomiska läge och attGotland därvid sannolikt måste bära sin del. Ivår motion har vi anfört att de sannolika verkningarna på den gotländskaarbetsmarknaden på något sätt måste kompenseras. Vårt förslag är attdecentraliseringsdelegafionen får regeringens uppdrag att utreda och inkommamed förslag till annan statlig eller privat verksamhet som kan lokaliseras tillGotland som ersättning för det bortfall av sysselsättningsmöjligheter somneddragningen på försvarsområdet kommer att medföra. Även utskottet anser detenhgt betänkandet angeläget med statliga insatser för att kompensera Gotlandför de arbetstillfällen som förloras. Utskottet föreslår att detta ges tillkänna för regeringen. Vi noterar detta som ett positivt inslag i utskottetsbetänkande. Jagställer inte något yrkande eftersom det här föreligger ett enhälligtutskottsbetänkande. m. m. pä 32 HANS (): Det förhållandet att är en ö har inte särskilt poängterats avutskottet. Vi ansåg å andra sidan inte att uppgiften var helt ny. Men hadeGotland legat på t. ex. småländska höglandet, skulle det i en rad avseenden havarit lättare att försvara. Det skulle inte ha varit nödvändigt att hastridsvagnar där i fredstid, utan de skulle ha kunnat ha fraktas dit när såkrävdes. Men det faktum, , att är en ö ställer en delspeciella krav. Och jag tycker att man skall vara glad över en del saker somhar hänt som förbättrar situationen på . Fördet första ökar antalet i vår försvarsorganisationfrån tre till åtta. Det nästan tredubblar våra möjligheter att luftvägen föraöver förstärkningar av materiel till - och det är positivt. Jag undrarvad har gjort för att åstadkomma ytterhgare förbättringar pådet området. Fördet andra blir neddragningen av jaktflyget inte så kraftig som vi trodde. Detblir inte åtta divisioner, utan vi kanske klarar elva eller tolv. Det ökarmöjligheterna att förlägga jaktflyg till . Det är också positivt. Jagundrar vad har gjort för att på detta område åstadkommaförbättringar för . Påsistone har många uppmärksammat att förmåga att jaga u-båtar ärförhållandevis begränsad. En ökning av den förmågan är synnerligenönskvärd, just för att hålla uppe sjöförbindelserna mellan fastlandet ochGotland. Jag motser med intresse förslag för att vi bättreskall kunna klara u-båtshotet mot dessa förbindelser. Från vpk;s sida säger man att det är särskilt viktigt attminska enheterna på . Det skulle vara intressant att veta om det är justden geografiska belägenheten för denna ö som gör det särskilt angeläget att därskära ned kraftigt. Stridsvagnsförbanden på är en viktig komponent. Jo, stridsvagnen är ett vapen som både är eldkraftigt och rörligt och harett gott skydd. Det är klart att vi också kan använda oss av robotar. Vi kommerockså att få robotar i den svenska försvarsorganisationen, och dessa kan ganskalätt luftledes föras över till . Men det är inte, ,självklart att robotar är bättre än stridsvagnar. Erfarenheterna på sistonevisar att det nya s. k. kompositpansaret medför uppenbara problem när detgäller den riktade sprängverkan från robotarna. Kanonen i stridsvagnarna har istället större effekt, om man använder s. k. pilammunition. Sådan anskaffas nutill det svenska försvaret. Rimligen har kanonerna i stridsvagnarna därförstörre möjligheter än robotarna . Vi kan i och för sig diskutera kanoner kontra robotar, mendet viktiga med stridsvagnen är att den har ett skydd. Det är ett pansar istridsvagnen som skyddar människorna i den. Det innebär att människorna inte ärså hårt utsatta för bl. a. arfilleri. Det skulle allvarligt försämramöjligheterna för våra värnpliktiga på , om man icke hade det skydd somstridsvagnen ger. Det går att klara sig utan pansar i områden med betäcktterräng, bl. a. skogsområden. Men att i öppna områden kämpa utan det skydd sompansaret utgör innebär en väsentlig försämring för de människor som skall verkai denna miljö. Jag tycker att skulle kunna ta upp detta. Detär inte bara en fråga om eldkraft, utan det gäller också vilket skydd ochvilken rörlighet man har. Den gotländska naturen består inte av högväxt skog,utan det är en ganska öppen terräng. Och blir man där utsatt för artillerieldfår man det mycket besvärligt, om man inte har stridsvagnar. Och skulle vi inte ha stridsvagnar på , skullefrämmande styrkor kunna landsättas utan att ha stridsvagnar med sig - vilket ären mycket enklare operation. Det kan då räcka med en luftlandsättning. Men ioch med att vi har stridsvagnar tvingas fienden också ha stridsvagnar. Dettvingar honom till en sjöinvasion, och en sådan är ett betydligt svårareföretag och kräver förberedelser. Jag tror inte att vpk har funderat igenomdetta. Förutsättningarna för det gotländska försvaret skulle bli dramatisktförsämrade om man inte hade stridsvagnar. säger att sysselsättningen inte påverkasav att pansarförbandet på dras in. Det kanske stämmer i fråga omutbildningen, men verkstäderna aren stor pott på . Sysselsättningen påverkstäderna skulle minska väsentligt om stridsvagnarna försvann. Tala om förgotlänningarna att den minskningen av antalet sysselsatta skulle bli betydhgtstörre än den blir enligt propositionens förslag! noterar att propositionens förslag innebär en minsk- ning avantalet anställda på Gofland. Det är bekymmersamt, eftersom det gäller enlandsdel som är prioriterad i regionala sammanhang. Men han säger att det måsteaccepteras därför att får ta sin del av minskningen av antalet sysselsattai försvaret. Men som han också påpekade föreslår utskottet att gerregeringen till känna att förutsätter att regeringen uppmärksamtföljer sysselsättningsutvecklingen och vidtar effektiva åtgärder om såerfordras. Det är ingen hemlighet att förslagen har ett nära sambandmed markfrågan. Svårigheterna att hitta övningsmark har gjort det nödvändigtatt minska antalet kompanier i enheterna. På så sätt kan man klara sig med detmindre övningsfält som står till förfogande. Det innebär att stora pansarförbandinte kan utbildas , och det slår igenom i grundutbildningskontingenten.Därmed måste också personalminskningen bli mer omfattande. I och för sig ärpersonalminskningen huvudsakligen en följd av den rent administrativa förenklingennär man för samman fyra myndigheter till en, men därtill kommer den minskningav utbildningen som är en direkt följd av övningsmarksförutsättningarna. HadeGotland kunnat avstå mer övningsmark, hade man kunnat ha större enheter där.Men detta uppfattar jag som ett val som de gotländska myndigheterna själva harvarit med om att påverka. Markförutsättningarna har inte varit sådana att demedgivit större övningsfält för försvaret. tog upp organisationsfrågan. Hanställde inget yrkande utan godtar i voteringen att det blir en armémyndighet påGotland i stället för som fyra. Frågan om chefen skall vara generalmajoreller överste är väl i och för sig inte en av de viktigaste frågorna.Militärkommandot på är en lägre regional myndighet. Som endalägre regional myndighet inom armén har man en generalmajor som chef. blirdenna myndighet väsentligt större genom att den tillförs vad som är tvåregementen och en luftvärnsbataljon. Det finns enligt min mening ingenanledning att degradera chefen som man förstorar myndigheten.Normalt brukar det väl snarare vara tvärtom. tog också upp det särskilda yttrandetom översynen. Proposifionens och utskottsmajoritetens motivering för översynenär denna; Vi har ingen annanstans ett så stort område som kommer att användasintensivt av försvaret utan att försvaret äger marken. Den upplåts alltså mednyttjanderätt. Något sådant har inte prövats i så stor omfattning tidigare, ochdärför finner utskottet det motiverat att en samlad bedömning av utfallet görs.Vi finner det rimligt att en sådan utvärdering kommer . Jag tyckerinte att det behöver påverka arbetsförhållandena. De utredningar som TorstenGustafsson hänvisade till har gällt organisationen, antalet sysselsatta osv.Här gäller det bara en utvärdering av markfrågan, inte av organisationen.Utskottet finner det därför starkt motiverat att göra enutvärdering. Det hindrar naturligtvis inte att man kontinuerligt följer frågan. Jag ber atf få yrka bifall fill utskottets hemställan. 33OSWALD (vpk); Det är litet märkligt att höra folkpartistenHans Lindblad med en sådan frenesi tala för pansarförband och stridsvagnar påGotland. Om jag inte missminner mig var det parti som ville ta bort just stridsvagnarna på . Men det varförmodligen ett av de vanliga olycksfallen i arbetet för de borgerligaregeringarna och något som skall glömmas bort. Det är inte heller förvånande att flygplans- ochflygvapenentusiasten börjar tala om att man med Herculesplan skalllösa frågan om underhållssäkerheten för . Det må så vara att vi har fåttåtta Herculesplan som kan användas för detta, men det hjälper inte uppsituationen så att vi får något underhåll eller någon underhållslinje förpansarförband, . Det går inte att transportera särdeles mångastridsvagnar per dag över fill för att ersätta föriuster, och särdelesmånga av våra transportplan kommer kanske inte heller att finnas kvar efter eneller två veckors strider. kvarstår alltså det klara faktum jag pekade påförut: När det gäller underhållsaspekten krävs för en ö som andraöverväganden, och då är det dumt att satsa på ett stridsvagnsförband. Detkommer att kräva mera underhåll, flera transporter av drivmedel, fleratransporter av reservdelar osv. än andra typer av försvar. Det är alltså heltbortkastat att inrätta stridsvagnsförband. När det sedan gäller den avskräckande effekten, så betydernaturligtvis ett hundratal stridsvagnar - eller hur många det kan vara som blirstafionerade på - inte så särdeles mycket i det avseendet. Om man istället komponerar ett vettigt försvarssystem av annan typ, ett som kan verkaockså mot stridsvagnar och andra mål, uppnår man på det sättet minst lika storavskräckningseffekt. Det blir dessutom billigare, det kostar mindre iunderhållsansträngningar och det blir lättare att lägga upp större lager avexempelvis robotammunition eller pansarbrytande ammunition av annat slag. Visst, det har kommit fram nya pansartyper - det känneralla till. Kompositpansar har det skrivits mycket om i militärtekniskatidskrifter , så det är egentligen ingenting nytt. Vi vetockså att det genom den militärtekniska utvecklingen kommer fram nya sorter avammunition. har man återgått till fullprojektiler, som fanns i stridsvagnarnasbarndom, så det är i och för sig inte heller något nytt. Men man kan ocksåbygga ut pansarvärnet genom att exempelvis utveckla våra högeffektiva s. k.bakblåsare, våra pansarvärnspjäser eller vårt granatgevär. Man kan fåmassor av sådana vapen för det som en enda stridsvagn kostar, om man villkomplettera ett robotvapen. Detta blir fortfarande billigare, och det blirlättare att lägga upp i lager. Det bhr alltså lättare att med ett sådant systemklara underhållssäkerheten än genom att satsa på ett sårbart vapensystem somstridsvagnar. Jag tycker att man skall se på den här frågan på detsättet. Det är rätt märkligt aft man när vi diskuterar försvarsfrågor så oftabortser från underhållssäkerheten ochunderhållsfrågorna när det gäller tillförseln till olika vapensystem och tillolika förbandsgrupperingar och andra sådana saker. Mera av detta borde tas in idebatten. Det har också att göra med det som vi har talat om tidigare här , det vi kallade för det sårbara samhället. Det hör ihop också med de frågorsom rör detta område. Det berör nämligen transporter, oavsett om de sker tillsjöss, till lands eller i luften. Detta borde man ta hänsyn till. Alla sådanaaspekter talar entydigt emot att man skall satsa på stridsvagnsförband påGofland. Det blir dyrbarare än vilket annat sysfem som helst, och därför bordeman ta bort stridsvagnarna. Mankan givetvis också lägga civila aspekter på detta. Självfallet kommersysselsättningen att minska om man tar bort stridsvagnsverkstäderna, för därarbetar ju en massa tekniker och montörer. Men sådant har vi måst genomföra påandra områden. Vi har fått lägga ner verkstäder både på det militära områdetoch kanske än mer på det civila utan att det blivit något särskilt stort ståhejom den saken. Och det steget måste man ta i det här fallet, om man ser påfrågan från ekonomisk synpunkt. Det blir billigare, och på lång sikt är detbättre att försöka få till stånd någon annan typ av sysselsättning och någonannan typ av produktion än att lita till militära reparationer av stridsvagnaroch på det sättet försöka upprätthålla sysselsättningen på den här ön. Jag nämnde ingenting imitt förra anförande om markfrågorna. Detär också en positiv sak i sammanhanget att om man inte harstridsvagnsutbildning på så minskar också behovet av mark för övningar.Och det finns tillräckligt med mark avsatt för militära övningsfält i det härlandet redan. Det behöver inte ökas utan snarare minskas.