prot · G40930 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag skall börja med att ta upp en fråga som vissa talareredan varit inne på men som verkligen tål alt granskas och kommenteras,nämligen förslaget till omräkning av basbelopp. Här kan man säga att regeringenverkligen inle har hutllat. Här har man lagt fram ett förslag som mednödvändighet kommer att leda till all ATP-pensionerna inle bara urholkas, nej,all de på lång sikt - atl de asymploliskl, för all uttrycka sig matematiskt -måste närma sig noll. Mot den bakgrunden kan man verkligen fråga sig: Harregeringen förstått innebörden av sitt eget förslag? I motiveringen för sittförslag säger regeringen alt försämringar av relationen mellan exportpriser ochimporlpriser - del som brukar kallas bytesrelation eller på fint språk termsof trade -inle skall föranleda någon uppräkning av konsumentprisindex. Men somförslaget är konstruerat innebär del dock ingalunda all konsumentprisindex inlepåverkas för del fall alt bylesrelalionen skulle vara . Tvärtom: detligger i regeringens förslag en inbyggd skevhel, som gör atl konsumentprisindexi framtiden kommer atl syslemafiskl underskattas. Även om energipriserna iframliden inle stiger mer . andra priser så kommer basbeloppet atlsystematiskt urholkas. Låt oss göra anlagandel all priserna under kommande årstiger likformigt, dvs. atl alla priser stiger . Men regeringen antaratl priserna på just energi aldrig mer skall förändras, och eftersomenergikonsumtionen svarar för av all konsumtion, så underskallasdärför de totala prisstegringarna med , dvs. i stället föratl basbeloppet skulle stiga i takt med inflationen eller , kommer detbara atl stiga , eftersom prisförändringarna på energidefinilionsmässigl satts lika med 0. Del innebär all så harpensionerna urholkats , även om energipriserna inte har stigit mer änandra priser. Kommer energipriserna all stiga ungefär som de hargjort , då urholkas basbelopp och pensioner ännu snabbare.Fortsätter energiprisökningarna i ungefär den takt som vi varitvana vid , då kommer en pension på . atl vara värd bara . Och i takt med all åren gårkommer urholkningen av pensionerna alt fortsätta. Förslaget innebär alltså all ATP-pensionerna mednödvändighet kommer atl minska i framliden. Det brukar ibland talas omMonlezumas hämnd - en, som vi känner till, föga behaglig åkomma. Om något ärdet nya förslaget om beräkningsgrunderna för basbeloppet ochdel gamla bondeförbundels hämnd på löntagare. Mina första politiskalärospån gjorde jag som student , då jag hjälpte till att Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) agiteraför dåvarande linje 1 i ATP-slriden mol linje 2, dvs. bondeförbunds-linjen.Föga anade jag då all , stödd av högern och liberalerna, mer än 20 årsenare skulle försöka vinna pensionsstriden på nytt genom att lansera ettsyslem som på lång sikt kommer all göra ATP-pensionerna värdelösa. Men förslaget om ändrade basbelopp kommer att fåkonsekvenser långt utanför socialförsäkringen. ATP:s teknik för värdesäkringanvänds ju i ett myckel stort antal sammanhang. Varför skall t. ex.underhållsbidrag lill barn systematiskt urholkas ? Varför skall dendel av boet som en efterlevande hustru är garanterad atl behålla om hennes mandör, begränsas av kommande prisstegringar på olja och el? Varför skallförsäkringsavtal systematiskt urholkas just därför atl regeringen vill komma åtATP-pensionärerna? Frågor som dessa går det helt enkelt inte att få ettrimligt svar på. En från början felaktig konstruktion, det från grunden feltänkta, går aldrig all försvara och förklara. Vill man sälta in förslaget om ändrade beräkningsgrunderför basbelopp i ett större samhällsekonomiskt sammanhang, kan man säga atl detär ett ovanligt klumpigt sätt all driva åtslramningspolilik på. Om man villlugga pensionärer på pengar, då finns det enklare metoder att gå fram på. Men behöver man då göra det? Är del lämpligt alt i dagsänka den totala efterfrågan, är del lämpligt att, då vi är på väg in ilågkonjunkturen, ytterligare minska efterfrågan på svenska produkter? Svaret påden frågan är ett entydigt nej. Man tycks inte kunna lära av erfarenheten. Del var åtstramningspolitiken somförödde våra statsfinanser. Då stramade man kraftigt åt den inhemskaefterfrågan. De totala inkomsterna stagnerade. Statens inkomster sjönk med . Men del märkliga var att statens utgiftersamtidigt steg i höjden. ökade de med . Det var dettasom lade grunden till dagens stora budgetunderskott. När man talar om att denoffentliga sektorn har expanderat för kraftigt, så är det litet konstigt althöra del budskapet från mästarna i den typen av expansion, nämligen den förstaborgerliga trepartiregeringen. Budgetunderskotten har, som vi alla känner till, fåttmyckel svåra konsekvenser. Jag skall bara här nämna en, som är central.Budgetunderskotten har underminerat och förstört vår kreditmarknad. Dessutomhar de lagt myckel bränsle under inflationsbrasan. Det är uppenbart alt omstaten måste ut och låna 50 miljarder , så tvingar det upp räntorna ochökar penningmängd och Hkviditet. Vi har ju också myckel rikligt en inflationsom ligger . Inflationen leder till en godtycklig omfördelning avinkomster och förmögenheter, och den får starka skadeverkningar också på denreala sidan av vår ekonomi. De höga räntorna och den grå kreditmarknadenutanför banksystemet medför atl spekulationsekonomin breder ut sig ochförstärks. Små och medelstora spekulanter kan, utan all egentligen ansträngasig, få en 20-procentig avkastning eller mer på sitt kapital. Detta underminerarmöjligheterna lill produktiva investeringar. Den här företeelsen kan man inte kommaål genom besvärjelser eller beskärmelser i största allmänhet. Den kan barastoppas genom all vi får en sanering av svensk ekonomi och ett stopp förinflationen. Men det finns naturligtvis också vinnare i fråga omförmögenhetsomfördelningar. Del ackumulerade värdet av de värdestegringar somägt rum på den svenska fastighetsmarknaden under 1970-lalel ligger i storleksordningen250 miljarder kronor. Och värdestegringarna tickar fram år i takt medall fastigheter omsätts. Ungefär 50 000-60 000 småhus - om vi håller oss tilldem - omsätts . Vi har 10-12 miljarder i värdesleg-ringsvinster, ochdel märkliga är all de passerar så gott som helt obeskattade. har äntligen den borgerliga regeringen i elfte timmenpresenterat ell förslag till skärpt reavinstbeskattning. Men som det mestaregeringen gör kommer också de föreslagna åtgärderna . Dessutom är de istort sett ineffektiva. i har också i ell yttrandelill skatleulskotlet hemställt om atl utskottet måtte la initiativ till enförenkling av de föreslagna reglerna. De är helt enkelt så komplicerade att deinte går att tillämpa. Dessutom - jag upprepar del - kommer de med allsannolikhet alt bli ineffektiva. På ell liknande sätt framstår också de nya regler förbeskattning av aktier som föreslås. Del är i grunden ren kosmetika del rör sigom, om man ser del i ell realekonomiskl perspektiv. I vår inflationsekonomi kanman inte räkna med all de kommer atl leda till all något egentligt nyttriskkapital lockas fram. Vad som kommer att ske är tvärtom all det i förstahand blir en inkomslomfördelande effekt. Det kommer alt leda till atl man delarul 250 miljoner till de låt oss säga 30 000 eller 40 000 mest välbärgadehushållen i vårt land. Så länge som vi har den höga inflation vi har och så längevi har myckel förmånliga regler för beskattning av fastigheter, konst,ädelstenar och annat är det oerhört svårt alt få fart på de produktivainvesteringarna. Del kan inga kosmetika i världen ändra på. Vi kan få fart påinvesteringarna bara genom en förändrad ekonomisk politik. I ell nödvändigt saneringsprogram måste ingå alt vi underett par år - i varje fall med någon lidshorisont - får en kontrolleradutveckling av priser och löner. Del fordrar atl statsmakterna har ettförtroendefullt samarbete med lönlagarna. har regeringen misslyckatsmed alla sådana strävanden, helt enkelt därför att den aldrig på allvar velatlyssna på de stora löntagargruppernas argument. I stället går regeringen vidare med vad som inle kankarakteriseras som annat än en ren konfrontationspolitik - riktad motlöntagare, pensionärer och småfolk. S. k. besparingar som riktar sig mot svagagrupper, manipulationerna av basbeloppet, som med nödvändighet kommer altholka ur ATP-pensionerna och som dessutom får oanade konsekvenser för studiemedel,underhållsbidrag och allehanda försäkringsavtal, förnyade försök atl vidgainkomstklyftorna genom nya favörer lill aktieägare, total uraktlåtenhet atlbekämpa inflations- och spekulationsekonomin - allt detta tillsammans Besparingar i statsverksamheten, m. m. (omfattningen ochinriktningen av besparingarna) 11 protokoll 1980/81:29-31 pekar på en enda sak. Vikan aldrig få den svenska ekonomin på rätt köl under den nuvarande borgerligaregeringen. Vi får helt enkelt bita ihop länderna och vänta till ordinarie val1982. Den enda snabba lösningen för svensk ekonomi ligger i hoppet om nyval. Medde orden, herr talman, ber jag all få yrka bifall lill den socialdemokratiskareservationen. I en förberedande votering biträddes reservationenav m. fl. med 137 röster mol 16 för motion 96 av . i motsvarande del. 151 ledamöter avstod från all rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 153 röster mol 151 förreservationen av m. fl. Medändring av den preliminära tidsplanen blir kammarens sammanträde ,, ell bordläggningsplenum. Delta sammanträde larplanenligt sin början . 3 §Föredrogs och bifölls Interpellationsframställning 1980/81:51 Föredrogsjordbruksulskoltets belänkande 1980/81:4 om vissa fiskefrågor. 92 (): Jag vill ställa en fråga till jordbruksutskoltel: Hur kan finnfällornafå ligga ute under söndagsdygnel, när allt nolfiske i älvarna då är förbjudet? Ivår motion 1979/80:1388 har vi begärt en skyndsam utredning om de fastafiskeredskapens inverkan på laxens och havslaxöringens möjligheter lillnaturlig vandring uppför våra älvar. Låtmig få citera kommuns skrivelse fill i Väslernorrlandslän : "De fasta redskapen, laxkrokar, storryssjor, finnfällorm.m. har utplanterats nedströms sölvatlengränserna ochlegal i samma läge oavbrutet till isläggningen ulan atl några fredningsliderbehövt tillämpas. I jämförelse med laxkrokar och storryssjor är finnfällorna,som är utrustade med upp till 800 meters ledarmar (800 mx2 = ), de verkliga mordredskapen. Finnfällorna härstammar från . Där är de numera förbjudnai älvsyslemen och detsamma gäller ." Det måste vara fel atl dessa finnfällor får ligga iälvmynningarna från islossningen till isläggningen ulan uppehåll. Del måsteockså vara fel atl samma person kan få sätta ul ell flertal finnfällor. Detfinns år som man i Ljusnan inle fångat någon enda avelslax, t. ex. 1977.1Dalälven fångade man fem avelslaxar. Med tanke på de miljonbelopp som regleringsförelagen i deolika vattendragen lägger ned för reproduktion av lax och havslaxöring kan mansnart ifrågasätta om delta är meningsfullt. kunde man i läsadenna rubrik: "Ont om lax i - Det är finnfällornasfel". hade då notlagel i , , dragit och fått endasttre laxar. Jordbruksulskollet skriver atl man tagit uppfrågorna om reproduktion på internationell nivå och atl man uppmärksamt följerutvecklingen av fisket i våra älvmynningar. Jag anser alt delta med finnfällorär en helsvensk fråga och att jordbruksutskottet bör påskynda saken, så att ellpositivt resultat kan förväntas 1981. 93CHRISTER ElREFELT (fp): I min motion 1979/80:1750 har jag försöktredogöra för den oro de fiskevårdande myndigheterna känner på grund av delstarkt reducerade laxfisket på . Framför allt är det fiskenämnden iHalland som har uppmärksammat problemet, och man har också på flera olika sällförsökt få i gång arbetet med all restaurera laxbeslåndet. var förnämsta laxlänmed inle mindre än elva laxåar, med Älran och som de mest kända. Dåfångade man ungefär lax och havsöring. 1979 var motsvarande fångstungefär 10 lon. Del flnns naturligtvis många orsaker till all laxbeståndeti åar och längs kusten under hand har minskat: kraftverksbyggen,föroreningar från industrier och försurning, för atl nämna några. När nu olika myndigheter, staten och kommunerna har insetthur viktig laxen är både för yrkesfisket och för sportfisket - och därmed förturistnäringen - verkar del som om ett kraftigt utökat drivgarnsfiske avHallandslax utanför skulle spoliera försöken all utökalaxbeslåndet. Av märkt smoll som sattes ut lognorska fiskare av ålerfångslerna. I början av 1970-lalel ändradesfisket i . Man ökade användningen av drivgarn, och man flyttade framförallt fisket längre ul från land, så atl näten kom i de stråk där Hallandslaxenvandrar. Del fick lill följd att av utsättning av märkt Laganlaxfångades inte i . Det är alltså uppenbart alt om inle fångsten avHallandslax vid norska kusten minskas igen, hotas boltengarnsfisket längsvästkusten och sportfisket i våra laxåar av stora förluster. Detsamma gällerför boltengarnsfisket efter lax kring och i . Sedan jagskrev min motion har del tillkommit ett nytt hot mol vårt laxfiske,nämligen mycket kraftigt ökade fångster kring . Fångsten där 1980kommer sannolikt att bli ca , eller lika myckel som den norskadrivgarnsfångsten 1979. Och antalet bålar lyder på all siffran kommer allfortsätta atl öka 1981. Det finns alltså mycket starka skäl alt la uppförhandlingar också med . I ulskotlels belänkande bekräftas alt den norska fångstenav lax från den svenska har fått storomfattning, atl det är till men för del svenska fisket och kan utgöra ett hotmol reproduktions-möjligheterna. Utskottet förutsätter atl man i kommandeförhandlingar söker åstadkomma förbättringar på del här området. Jag tyckerdärför all motionens syfte, att få lill stånd förhandlingar om åtgärder, ärtillgodosett, och jag har inget yrkande. 94 i (): I de två inlägg som har gjorts beträffande defiskefrågor som behandlas i jordbruksutskottets betänkande nr 4 har del inle framställtsnågot yrkande. Jag vill därför begränsa mig till några ytterligt få ord. Båda talarna har berört laxfisket och omsorgen om ett gottlaxbeslånd i olika . har i sitt anförande uppehållit sig vidälvmynnings-fisket och pekat på de olägenheter och de bekymmer som detonekligen medför. Det finns inga delade meningar mellan motionären ochjordbruksutskottet om den våda som ell långt drivet älvmynningsfiske kan ha påbeståndet. Vi har den alldeles bestämda uppfattningen atl den naturligareproduktionen på intet säll kan ersättas med utplantering. Följaktligen är ettlångt drivet fiske, så som det har skett i älvmynningarna, ell verkligt hot mollaxbeslåndet. har dock pekat på atl vi förväntar ossen proposition med anledning av fiskevaltensulrednings förslag ochförutsätter all de frågor som tas upp i motionen kommer all beröras i detsammanhanget. Jordbruksutskoltel har därför inle vid delta tillfälle velatföreta sig någonfing i anledning av motionen. har i sill anförande berört frågorna omvästkusten. I sin mofion har han yrkat atl regeringen skall vidta åtgärder ianledning av densamma. Utskottet har pekat på att del bör vara den centralafiskevårdande myndigheten, , som riktar uppmärksamheten påbehovet av åtgärder. är del, som sade, inte någon nyhetför alt problemet finns, liksom det inte heller är någon nyhetför jordbruksutskottet. För den skull har vi inte heller i anledning av motionenfunnit skäl för atl göra något särskilt uttalande. Jag har inget annatyrkande än om bifall lill ulskotlels hemställan. Utskottels hemställan bifölls. 5 § Kammaren beslöt atluppskjuta behandlingen av jordbruksutskottets Nr 30 belänkande 5 till . 6§ Kammaren åtskildes .