prot · G40947 · 1980-12-31 00:00:00 — I det rådande lägelfår både och jag och tyvärr också våra unga studerande och våravuxenstuderande helt enkelt ställa upp solidariskt - jag vill använda det ordet.Det har talats myckel om solidaritet här , och det är också solidarisktall nu verkligen ställa upp för landet så att vi får dess ekonomi på fötterigen. I det arbetet behövs allas våra insatser - ja, jag skulle nästan viljasäga allas våra försakelser. Till vill jag först säga att jag inte skallgå in på någon diskussion om högerpolitik och annat, utan jag vill i ställetbemöta hans påslående att det är svårt att få vuxenstudiestöd . Att regeringen har föreslagit att 70 miljoner skallanvändas för annat ändamål, bl. a. studiecirkelverksamhet, beror bl. a. på attde medel som varit budgeterade till vuxenstudiestöd av olika slagfaktiskt inte har gått åt. Enligt centrala studieslödsnämndensverksamhetsberättelse /80 hade vuxenutbildningsnämnderna 423 milj. kr. kvarför vuxenstudiebidrag, men trots att man gjort en överbevillning och beviljathela av tillgängligt belopp, så betalades det inte ut mer än 350 milj. kr.Detta beror på att många inte har påbörjat sin utbildning, många har avbrutitsin utbildning osv. Ungefär samma förhållande gäller för timsludiestöd ochdagstudiestöd; trots stora överbevillningar har inte medlen gått åt. Del finnsalltså skäl alt med tanke pä det prekära ekonomiska läget verkligen göra denomfördelning av olika anslag som föreslagits. Jag nöjer mig med delta så . Besparingar i statsverksamheten m. m. 128RALF (); svarade nej på min fråga omhon tycker att de studerande har en bra eller godtagbar ekonomi. Hon tyckerinte del, och tydligen inte heller hennes parti. Vi kan alltså konstatera inom regeringskretsen inte heller i den frågan är överens. Sedan till detta med jämlikhetsprinciper. Till jämlikhethör också jämställdhet. betecknar mig som en mullig mansgris.Det tar jag gärna åt mig, om jag på det viset kan bidra till att vi inte gerbra och billiga lån till extrema höginkomsttagarfamiljer. Besparingar i statsverksamheten m. m. inte ettdugg i del sammanhanget. sade också att man har diskuterat iutskottet. Om jag minns rätt blev det inte den minsta diskussion. I utskottettogs våra förslag inte ens upp till debatt. Man tillstyrkte bara propositionen,och sedan blev det votering, en votering som vi förlorade. Jag vet inteanledningen, men det borde ändå ha funnits något incitament för alt diskuterade här små besparingarna som vi föreslog. Man hade inte behövt gå tillregeringen och säga att det här skall ni föreslå, del kan inte utskottet göra.Det gällde ändå inte några stora saker. Det avsåg besparingar som skulle hagett en del pengar, men de var och är inte på något sätt kontroversiella, gav inga som helst kommentarer till vadsom i del här blocket egenfligen är den stora frågan; basbeloppets inverkan påstudiemedlen. Del är en viktig och stor fråga, och jag hoppas att GullanLindblad förstår vad det här kommer att betyda för dem som får studiemedel. Sedan skulle jag vilja ta upp den fråga som vi diskuteradei våras - sade ju att jag använde överord. Jag utvecklade i dendebatten agerande i studiestödsfrågorna. Det gäller alltsåmoderaternas agerande i studiestödsfrågor, 1973, 1974, 1975och 1976 motionerade om flera kostnadskrävande förbättringar påstudiestödsområdet. Bl, a, krävde de kraftiga höjningar av bidragsbeloppet,1977 och 1978, då partiet satt i regeringsställning, krävdes däremot inga somhelst förbättringar. Intresset hade då plötsligt svalnat, 1979, under folkpartiregeringenstid, vaknade intresset pä nytt. krävde då en kraftig höjning avtotalbeloppet för studiemedel, av basbeloppet, en nästan30-procentig höjning. , ett är senare, föreslår sänkningar närdet gäller studiemedel. Jag fick inget genmäle på de här påståendena i debatten ivåras. Kanske jag far svar , eller är det så alt i tysthet skämsnär del gäller de här frågorna? Än en gång vill jag säga att jag i studiestödsfrågornaotåligt väntar på åsikter från de andra borgerliga partiernas sida. Det är ändåvikliga frågor, varför man borde kunna deklarera sin mening. 129RAUL BLUCHER (vpk): det förhållandel att detblir pengar över på anslaget till särskilda studiemedel måste också hängasamman med alt så många ansökningar har avslagits. Enligt studieförbundens egnauppgifter har hälften av de studerande fått ansökningarna avslagna. Det ärockså så, och det pekade själv pä, alt många avbryter sinastudier. Främst beror detta på det betryckta ekonomiska läge som landelsvuxenstuderande befinner sig i. Det är också väl känt att väldigt mängamänniskor inte söker sig till vuxenstudier, trots att de myckel väl skullebehöva ägna sig åt sådana studier med tanke på sin framtid och sin aktuellasituation. Så till detta om överord i debatten. Det är överord närman gång på gång propagandistiskt hamrar in att vi alla, hela , deltar idetta sparande. Det finns kapitalstarka grupper som helt undantas från dettasparande. 130GULLAN (): menar aft detta att jag sadeatf de studerande inte har någon särskilt god ekonomi skulle tas till intäktför att vi inte är överens med regeringen i den här frågan. Jag är övertygad omalt man inte från något håll anser att de studerande har del så bra som viskulle önska-om vi hade pengar, som det står i visan. Men har vi inte del,. Jag vill något kommentera del som sade isill första inlägg, nämligen att vi har snattat löntagarnas pengar. Jag tyckeratt det är ganska mycket överord, och jag vill erinra församlingen om all manfrån fackligt håll bara inte alls ville höra talas om att dehär arbetsgivaravgifterna skulle inverka på löntagarnas situation. Då hettedet: Arbetsgivarna betalar. Och del är alltså arbetsgivaravgifter som går tilldet här vuxenstudiestödet. Men jag vill också påpeka att det tas ut en avgiftfrån LRF. Man tar nämligen inte ut hela kompensationsbeloppel vad avser inomjordbruket producerade livsmedel. Även om procentsatsen inte är särskilt hög-omjag inte missminner mig är del - ärdet i alla fall en avgift, som manär med och betalar. Skall vi tala om solidaritet tycker jag inte att man skallställa grupper av organisationer och människor mot varandra, utan här får viställa upp tillsammans för att alla skall ha möjlighet att studera. De olikaorganisationerna har här delade meningar. Från näringslivets organisationertycker man exempelvis att vuxenutbildningsnämnderna behandlar dem illa - därföratt de har mycket svårt att få de här olika stöden. Jag tror alltså att vimåste nyansera debatten och inte bara se frågorna ur snävt facklig synvinkel. Jag vill ställa en fråga till ; Hur villRalf och hans partikamrater egentligen klara ekonomiframöver om vi inte på något sätt skall gå in i transfereringssyslemet? Vikommer aldrig ifrån alt det är just inom systemet för sociala transfereringarsom vi har de stora pengarna. Till : Jag har ingenting till övers vare sigför stora ränteavdrag eller undanhållande av skatter på något sätt. Menaktievinstbeskattningen och annat hör inte riktigt hemma i den här debatten -även om den föreslagna ändringen av aktievinstbeskattningen är ett mycketeffektivt sätt all få in nya pengar till staten, som kanske gör att viockså har råd att ge de studerande bättre villkor. Så skulle jag vilja tackladen frågan. Sedan tycker jag att det förhållandet alt det blir pengaröver på de här anslagen ändå betyder en del i sammanhanget. Det gör ju alt detinte blir så stor skada om vi gör vissa förändringar. Det är faktiskt väldigtmånga som inte fullföljer sina studier. Vi vet också att den uppsökandeverksamheten inte slagit särdeles väl ut. De rapporter som har avgivits visaratt det är mycket svårt att få vuxna människor att verkligen sätta i gång medstudier. Och jag tycker att vi skall försöka sälta oss in i verkligheten påverkstadsgolvet och se till den reella situationen- inte bara till de teoriersom vi har ställt upp. Besparingar i statsverksamheten m. m. Nr 47 Anf. 131 (); Tnrsdappnden Herr talman! säger:Om vi hade pengar. -Det är klart alt 11flerember 1080 ° '~"'' °' ' ' pengar. Och det är märkligt allmoderaterna nu tycker att vi är helt utan pengar. Innan de satt i regeringsställning och under Ftt";mrinpar i ' mellanperiod då de inte satt iregeringsställning fanns det hur gott som / itwerksamhpien ''' °"pengar all använda till sådana här ändamål. Det var då naturligtvis dfU) populärtattsägadet,braförvalrörelsen.Manbehövdeinieärligltalaom vad Vi har haft en klar linje och sagt alt vi inte har råd medalla dessa utgifter som de borgerliga partierna - inte bara - harföreslagit på detta område. Vi har sagt att vi måste hålla igen. Del sade vi ivalrörelsen och även i valrörelsen . De tongångarna hördes inte frånde borgerligas sida. Då hade vi inte pengar, och vi har inte så mycket pengarnu heller. Sedan till vuxenutbildningsavgifterna. all de inte har slagit väl ut. De har slagit ganska väl ut, och många avde tidigare lågutbildade har fått chansen att verkligen studera, många sominte tidigare haft råd och möjlighet att studera. Alla dessa pengar har inte tagits ut. Vi har ju 24vuxenutbildningsnämnder i landet. De flesta fungerar bra, men kanske inte alla.Jag har inte helt klart för mig var dessa pengar kommer ifrån. Men jag vet attdet på många områden inom vuxenutbildningen fattas pengar. Visst är det väl ändå rätt alt säga att den borgerligaregeringen har snattat av löntagarnas pengar. Delta är ju pengar som klart ochtydligt dragils av i lönerörelserna. Alla löntagarorganisationerna - LO, TCOoch - och även var med när vi beslutade omvuxenutbildningsavgifterna, och organisationerna var överens med oss om att viskulle ha det på det här sättet. Det är alltså klart öronmärkla pengar som mannu plockar - och ibland . Löntagarorganisationerna har sagt alt det är arbetsgivarnasom betalar, säger . Var säger man det? Del har väl i alla tidersagts att detta är sådant som dras ur den samlade lönepotten. Det har vi ocksåsagt när det gäller arbetsgivaravgiften; det var också pengar som drogs avlönerna och vid löneuppgörelserna. Det är samma sak här. har idelta avseende helt lappat kontakten med verkligheten. Sedan frågar ; Hur skall socialdemokraternaklara de svenska bekymren? Vi kan väl ändå inte ta upp hela den debatten här . Jag vill bara rekommendera att läsa den stora socialdemokratiskamotionen till den urtima och även den stora socialdemokratiskamotion som väckts med anledning av den s. k. sparpropositionen. Då får GullanLindblad reda på hur vi vill inleda kampen för att återigen göra tillett land som man med mycket stort nöje och mycket stor tillfredsställelse kanbo i. Jag tycker ändå all det är litet hårt att här bara ta uppmoderaternas agerande i studiestödsfrågor. Från sida har man agerat på precis samma sätt. Jag vågar ta kammarens tid i anspråk även för att visa litet av 154 det. motionerade om en generell höjning avstudiemedlen, en kraftig höjning av bidragsdelen, förbättradeåterbetalningsregler, reducering av ränteutlaget, vidgade avskrivningsreglerm. motionerade man inte om den generella höjningen,men man röstade med vpk för en reservation i samma syfte. I övrigt motioneradefolkpartiet likadant som . reserverade sig folkpartisterna tillsammans medvpk återigen för en generell, ganska kraftig höjning av studiemedlen. Det årettillsatte den socialdemokratiska regeringen studiestödsutredningen, såaktiviteten på studiemedelsområdet blev litet avmattad. - det år då blevutbildningsminister -höll som representant för ettlångt anförande i studiesiödsdebalten. Han gick då till hårt angrepp motstudiemedelssystemets otillräcklighet och mot bidragsdelens procentuellaminskning. Han krävde bl. a. att del generella studiemedelsbeloppel ochbidragsdelen skulle höjas. har vi haft en folkpariistiskt utbildningsminister iöver och inte sett en skymt av något folkpartiförslag i den riktningen.Intresset för studiestöden tycks ha försvunnit hos , och jag ärmyckel förvånad över det. Besparingar i statsverksamheten m. m. 132GULLAN (): Det var rätt intressant att höra attmoderaterna av beskylldes för att ha kommit med ett överbud. Jagvet, även om det var före min tid i , att vi har motionerat om ökademedel just för de studerande. Men det har naturligtvis varit en sak som viprioriterat. Givetvis föreslog vi motsvarande inbesparingar pä andraområden. Jag tycker att det är mycket intressant att atf visst är man pä socialdemokratiskt håll på det klara med att vi måstespara. Man hänvisar härvid till de socialdemokratiska motionerna. Jag harfaktiskt läst dessa motioner, framför allt givetvis dem som gälltsocialförsäkringssektorn. Jag förstår inte hur vi skall kunna klara ekonominoch få tillräckligt stora besparingar utan atf vi över huvud taget rör vidsocialförsäkringssektorn. Socialdemokraterna säger här faktiskt nej på så gottsom alla områden. Det är trots allt här som de stora pengarna finns. Sedan vill jag återkomma till talet om att man snattat avlöntagarnas pengar. Jag har faktiskt varit i ganska god kontakt medverkligheten, eftersom jag varit fackligt aktiv ett stort antal år. Jag vet till oss medlemmar sade att det här är del arbetsgivarnasom betalar. Då var det inte alls tal om att det var löntagarnas pengar. Men,som sagt, passar det att säga det i debatten. Jag konstaterar det, menjag vill erinra om att del inte bara är löntagarnas pengar det handlar om, ulandelta är väl ändå en allmän kaka, som vi i ett besvärligt läge får se till attalla grupper kan tillgodogöra sig. Besparingar i stats verksamheten m.m. (SfU) 133RALF (): säger all det förekom ettöverbud. Det var många överbud - det kan jag garantera. Någonsamlad finansiering föreslogs inte från moderat håll. Socialdemokraterna säger nej till allting, påstår GullanLindblad. Det är ju verkligen förvånande. Det är vi som lagt frambesparingsförslag när det gäller studiestödsområdel. Vi har framfört tre klaraförslag, som man inte ens har diskuterat i utskottet. Del enda förslag somregeringen lagt fram gäller omfördelningen av vuxenutbildningsavgifterna.Dessutom har man i smyg-om delta skriver man ingenting i den här delen avpropositionen - tagit pengar av studiemedlen genom basbeloppsförändringen. 134GULLAN (): Det är väl ändå så, , attsocialdemokraterna i sina besparingsförslag inte alls kommit så långt som vihar gjort i del icke-socialistiska förslaget. Man behöver bara läsa innantill iförslagen för alt konstatera det. Framför allt är det så alt ni säger nej tillbesparingar inom socialförsäkringssektorn. Ni har där riklat in er påäktamakeprövningen men är i övrigt helt ointresserade av att göra besparingarpå den sektorn. hänvisar ni då till att del handlar om socialnedrustning, vilket ju alls inte är fallet. Delta har vi diskuterat . Jag vill vidare säga all vi när det gällervuxenstudiestödel och alla de olika studiemedelsformerna väl alla är rörandeöverens om att vi den dag när lägel har ljusnat skall se till att dessaförmåner förbättras. Vi vidtar visserligen här åtgärder som framstår somväldigt obehagliga och som många av oss känner stor olust inför - det är välingen av oss som är myckel glad över all dessa besparingar behöver göras - menvi har ändock ansvar för landets ekonomi och måste göra dem. Men jag äroptimistisk nog att tro, , och andra, all vi, om vii dag vågar vidta dessa åtgärder, tillsammans skall kunna förbättrastudiemedel, vuxensludiesiöd och andra bidragsformer. Men vad del gällerär att se till att vi får på fötter igen. Mom. 1 och 2 (vuxenutbildningsavgiftens användning, m. )Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 för reservation 1 av SvenAspling m. fl. Mom. 3 (anslag till studiemedel) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 17 förmotion 104 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 4 (återinförande av äktamakeprövningen) Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot 138 förreservation 2 av m. fl. Mom. 5 och 6 (tilläggsavgiften för kvarstående sludiemedelsavgift. Nr 47 m. Utskottels hemställan bifölls med155 röster mot 154 för reservation 3 av m, fl. 1980/81:16 om förslag tilltilläggsbudget I till statsbudgeten för /81, såvitt avservuxensludiesiöd m, m, (prop, 1980/81:25) Utskottets hemställan bifölls. 4 § Ändring i datalagen Föredrogs konstitutionsutskoltels belänkande 1980/81:11 omändring i datalagen (prop. 1980/81:62). 135MARIE-ANN (vpk): Det här belänkandet behandlar regeringensförslag om ändringar i datalagen och en motion från vpk. Ändringarna föranledsav att bestämmelser om det statliga person- och adressregistret, SPAR, införs ilagen. I vår motion har vi accepterat lagförslaget, men vi harföreslagit vissa skärpningar i tillämpningen av lagen. Del gäller först fråganom direktreklam. Företag skickar alltså reklam - oftast till synes personligen- till människor, och de gör det genom att köpa adresserna från stora centraladataregister. Det är en form av reklam som upplevs som otillbörlig av många. ochdet är ju inte heller för denna typ av reklam som dalaregislren har lagts upp. vill man skärpa bestämmelserna i och med all manföreslår att de som är intresserade av denna information skall hänvisas tillett register. Man har också lagt in en markering i registret som gör detmöjligt all, när man plockar ut uppgifter ur registret som skall användas fördirektreklam, sålla bort dem som inte är intresserade av sådan reklam. Dessaskärpningar av bestämmelserna anser vi är bra. Vi tycker dock alt man inte gårtillräckligt långt. På ett sådant här omfattande person- och adressregister,där i stort sett hela folket finns registrerat, måste det ställas stora krav urintegriletssyn-punkt. Vi tycker inte att regeringens förslag lever upp till dekraven. Först gäller det frågan om hur denna markering omdirektreklam skall hanleras; Vilka namn och vilka adresser skall lämnas ut tillförelag och andra som vill sända ut reklam? Enligt regeringen och utskottetskall alla namn lämnas ut. såvitt vederbörande inte själv undanbett sig deltagenom alt anmäla det till DAFA, som sköter hanteringen av registret. Enligtvårt förslag däremot skall grundvärdet för denna markering vara alt namn ochadress inte skall lämnas ut. DAFA kan sedan genom en förfrågan till allmänhetenefterhöra, om vederbörande önskar all denna spärr skall släppas - om man villha direktreklam. Utskottet avstyrker detta förslag och gör det enbart avdet skälet att det blir för dyrt - eller, som utskottet framhåller ibetänkandet, att "ett genomförande av förslaget uppenbarligen skullemedföra stora kostnader och betydande administrativa problem för denregisleransvariga myndigheten. Enligt utskottets mening slår inte dessaölägenheter i rimlig proportion till den vinst som kan göras frånintegritetssynpunkt". Integriteten har tydligen ett pris i det här landet.Integritet kan man alltså ha så länge det inte blir för dyrt. Annars får detvara. Då kan jag lugna utskottet med att vårt förslag intebehöver kosta mer än det förfarande som regeringen och utskottet förordar. Vihar i motionen angett att man från registeransvarigt håll kan gå ut ochtillfråga personer om de vill ha direktreklam. Men från vår sida är det intenågot tvång att man skall ha ett sådant förfarande. Blir det för dyrt, kan manju tillämpa samma förfarande som i regeringsförslaget; De som vill hadirektreklam i brevlådan kan ju ringa eller skriva till DAFA och tala om det.Och man kan ju i annonser och meddelanden tala om att denna möjlighet finns.Man kan alltså förfara på exakt samma sätt med värt förslag som med regeringenstill exakt samma kostnader. Det är bara det att enligt vårt förslag får mananmäla att man vill ha direktreklam - enligt regeringens förslag att man intevill ha det. Vilket som är att föredra ur integritetssynpunkt är ju självklart- naturligtvis vpk:s förslag. Vi har tidigare krävt förbud mot direktreklam,men med den här lösningen får vi det önskade skyddet för den enskildesintegritet utan att de som vill ha sådan här reklam hindras från att få den. Jag vill nog ha litet bättre argument för avstyrkande avvår motion än kostnadsskäl. Jag kan inte se alt det kan finnas några andraskäl, så det skall bli spännande att höra vad utskottets talesman har att säga. Vi vänder oss också i motionen mot propositionens förslagom när man skall tillåta att denna markering används - den markering som alltsågör det möjligt att slippa direktreklam. Den kan ju inte användas för sådaninformation från exempelvis myndigheter som alla skall ha. Där menarpropositionen alt om det råder oklarhet skall alla adresser lämnas ut, alltsåäven de som är flaggade att vederbörande inte önskar direktreklam. Här tycker viatt propositionens synsätt är alltför slappt. Det leder troligen till att man imänga fall hellre kommer alt fria än att fälla. Vi tycker att man skall varamer restriktiv. Man skall alltså använda markeringen, om man kan misstänka alldet är fråga om direktreklam. Och jag tror inte alt del är så svåragränsdragningsproblem som man anger i propositionen. Slutligen till frågan om söknycklar: I vår motion föreslårvi att utdrag ur registret - SPAR, alltså - skall få göras endast med hjälp avsökbegrepp som anges av dalainspektionen. Man skall alltså inte kunna kombineraihop vilka sökbegrepp som helst, ulan kombinationerna skall vara preciserade. Utskottet svarar att enligt 6 § datalagen kandatainspektionen meddela sådana föreskrifter som vi efterlyser. Men vi tyckeratt man skall göra det när det gäller detta omfattande register. Den här fråganskall det alltså inte vara upp till datainspektionen all avgöra, utan det skall ibestämmelserna till lagen finnas klart utsagt alt när det gäller delta registerskall dalainspektionen bestämma vilka sökbegrepp som får användas. Detta är ett bättre skydd för den personliga integritetenän den bestämmelse som utskottet hänvisar till. Det blir då mycket klart ochentydigt: de och de söknycklarna får användas - inga andra. Med detta ber jag att få yrka bifall till vpk-motionen 174. Under delta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 136 (); Som svar på de frågor hänvisar jag till DALK:s betänkande Personregister - Datorer -Integritet, SOU 1978:54, s. 207-211.1 övrigt ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan, med hänvisning till de motiveringar som finns ibetänkandet. 137 (vpk): Det var en underlig motivering utskottetstalesman kom med. Han hänvisade till något som inte finns omtalat ibetänkandet. Men jag frågade om del som står i belänkandet och som vi skallfalla beslut om här . Jag frågar varför man inte kan göra som vi vill, nämligenkräva anmälan om man vill ha direktreklam, sä att man inte behöver anmäla omman inte vill ha det. Man säger i utskottsbetänkandet alt det blir för dyrt altgöra så, men jag har talat om att vårt förslag inte kommer att kosta ett öremer. När jag då undrar om det finns andra skäl ger BengtKindbom en hänvisning till något som jag inte exakt uppfattade. Jag tycker altdet var ett myckel dåligt svar från ulskollets sida. 138 (): Konslitulionsulskoltets belänkande bygger påpropositionen, som i sin tur bygger på en promemoria om en författningsregleringav SPAR som är en följd av det utredningsbetänkande som jag hänvisade till. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls med287 röster mot 17 för motion 174 av m. fl. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Utskottets hemställan bifölls. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 5 §Besparingar i statsverksamheten, m. m. Föredrogs finansutskottetsbelänkande /81:13 om besparingar i statsverksamheten, m. m., inomekonomidepartementets och budgetdepartementets verksamhetsområden (prop.1980/81:20). 139ROLF RÄMGÅRD (c): I finansutskottets betänkande 1980/81:13behandlas bl. a. ekonomidepartementets besparingsförslag när del gällermynttillverkning. Ekonomiministern anför att han avser att prövamöjligheterna att dra ner kostnaderna för tillverkningen av enkronemyntet, medutgångspunkt i betänkandet Metallen i enkronemyntet (Ds E 1977:1) ochremissbehandlingen därav. Den nuvarande tillverkningen av enkronemyntet ärpatentskyddad och sker i . är därför hänvisat till enleverantör i .