prot · G409128 · 1980-12-31 00:00:00 — till en ökad fredskrislagring av metaller ger oss i utskottetanledning att erinra om de mål som har ställts upp för lagring av vissa viktigalegeringsmetaller. Fredskrislagret av metaller som importeras direkt från södraAfrika - det är främst krommalm och kobolt - avses täcka ca två månaders normalförbrukning. För metaller som vi importerar från annat håll men där södraAfrika svarar för en stor del av världsproduktionen - det gäller manganmalm ochvanadinsyra - har målet för lagringen safts fill ca en månads normalförbrukning. Enligt vad vi i utskottet har tagit reda på kommer de uppställdalagringsmålen att kunna nås genom de åtgärder som regeringen har vidtagit.Emellertid har försvarskommitté sagt att vi egentligen behöverha ett högre mål för ifrågavarande lagring. Man anser inom kommittén att måletbör inriktas på en lagring som täcker tre månaders normal fredsförbrukning. Vi i utskottet anser att en fredskrislagring av metaller,särskilt legeringsmetaller som utvinns i södra , är mycket viktig. Detär också en uppfattning som stöds av försvarskommitté. Denna lagringmåste emellertid enligt vår mening vägas mot andra angelägna behov inom detekonomiska försvaret. Den rätta tidpunkten att göra en sådan avvägning är ianslutning till försvarsbeslut. Av den anledningen är utskottetsmajoritet inte beredd att stödja en lagring av dessa metaller utöver gällandemål. I motionen 1605 yrkar vpk aft . anvisas underanslaget Beredskapslagring och industriella åtgärder utöver regeringensförslag. Som vi nu hörde av i avservpk att ansluta sig till det socialdemokratiska förslaget i den här frågan. Jaglade också märke till att menade att vi nu får ge oss till tålstills försvarskommittén genomfört sin mycket noggranna och mångsidiga prövningav det ekonomiska försvarets behov. Socialdemokraterna har också föreslagit en utvidgadanvändning av oljelagringsfonden. innebärande att ytterligare 20 milj, kr.skall rekvireras från fonden för investeringar som regeringen planerar inomdelprogrammet Kemiska produkter m. m. Det gäller bl. a. inköp av kemiskaprodukter. Ett bifall till mofion 1495 i denna del skulle innebära enutvidgning av fondens användningsområde som till viss del har bedömts olämpligav Tekoindustrin, m. m. Tekoindustrin, m. m. handelsministern,och vi i utskottet anser atf det också saknas fullständigt underlag för ettställningstagande. Vi anser därför att motionen bör avslås vad gäller förslagetom utvidgad användning av oljelagringsfonden. Men vi vill i sammanhangetunderstryka atf utskottet har upplysts om att man inom handelsdepartementetfortsätter undersökningarna rörande oljelagringsfon-dens användning och att vi- i likhet med tidigare uttalande - är positiva till en sådanundersökning. Resultatet av den kan efter förslag av regeringen ge utskottetanledning till en ny prövning av frågan om fondens användning. Utskottet har också behandlat motionerna 245och 858 om inrättande av ett beredskapslager för olja i . Utskottetkan inte tillstyrka dessa motioner. Utöver tidigare anförda skäl har det mycketviktiga skälet tillkommit aft det reviderade oljelagringsprogrammef innebär enminskning av målen för beredskapslagring av olja. Def gör aft det inte finns någotbehov av en anläggning i för statligt oljelager. Med åberopande av det sagda yrkar jag bifalltill utskottets hemställan på samtliga punkter i föreliggande betänkanden frånförsvarsutskottet. 20 () replik: Vi behöver ett gott ekonomiskt försvar och ettgott befolkningsskydd för att det militära försvaret skall fungera väl. Nuåberopar man statsfinansiella skäl för att skära i det ekonomiska försvaret.Med samma grund skulle man då kunna göra större beskärningar i det militäraförsvaret. Det gör man emellerfid inte. utan man inriktar sig ensidigt på detekonomiska försvaret. Per säger - det återfinnsockså i utskottets skrivningar - att den sittande försvarskommittén förespråkarhögre mål för det ekonomiska försvaret i vissa avseenden, dvs. högre mål än desom fastlades försvarsbeslut. Hur kan man då ge sig till att göranedskärningar försvarsbeslut? Det är ju vad man gör. Man har ju avsevärtprutat ned den ram som anvisades försvarsbeslut. I vissa avseendeninnebär förslaget av den nivå som då fastställdes. Detta kan infevara rimligt, om man i nästa försvarsbeslut avser aft höja nivån. Man måste ivarje fall försöka hålla kvar den nivå som finns och infe gå under den.Det är anledningen fill att vi socialdemokrater har försökt göra deförstärkningar av försörjningsberedskapen som återspeglas i våra reservationer. 21PER () replik; Jag är helt enig med omatt vi behöver ett gott ekonomiskt försvar, ett bra befolkningsskydd och ettstarkt fredsbevarande militärt försvar. Jag vet också att 1977 årsförsvarsbeslut är det senaste långsiktiga försvarsbeslutet. vet lika väl som jag att vi på grundav nettoprisindex utveckling och på grund av detekonomiska läget inte heller har kunnat fullfölja de önskvärda satsningarna påett fredsbevarande Det ekonomiska läget har tyvärr gjort att vi måst pruta på alla de härtre områdena inom försvaret jämfört med vad som egentligen var avsikten med detfemårsbeslut som fattade 1977. vet också lika välsom jag att man just vad gäller det ekonomiska försvarets sätt att arbeta ärinne på ett visst omtänkande, som grundligt prövas av 1978 årsförsvarskommitté. Jag tycker atf vi skall avvakta det förslag som man därkommer fram till, innan vi tar en stor debatt om det ekonomiska försvaretsframtid. Tekoindustrin, m. m. 22 () replik: Den omstruktureringen inom det ekonomiskaförsvaret har i alla fall inte tagit sig annat uttryck än att exempelvisöverstyrelen för ekonomiskt försvar äskar 70 milj, kr. för fredskrislagring avmetaller. Regeringen föreslår 24 miljoner - och då har den alltså inte gjort någonfördelning. Vi vill räkna upp med ytterligare 15 miljoner och anser att man dåhamnar på en nivå som harmonierar bättre med den överstyrelsen har förespråkat. 23 PER () replik: Jag tror atf Karl-ErikSvartberg och jag kan vara överens om att det vore värdefullt med ökaderesurser till totalförsvarets olika grenar. Detvorevärdefullt att kunna geytterligare 15 milj. kr. till det här ändamålet. Jag tycker också att det hadevarit värdefullt att kunna ge det militära försvaret de ytterligare 300miljoner som ingick i försvarsbeslutet och som man har sett sig tvungenatt sänka det militära försvarets kostnader med. Men är vi i ett kärvtekonomiskt läge, och vi har en utredning som pågår. Jag tycker att vi därförmåste avvakta hur vi skall göra fördelningarna inom den kommandefemårsperioden. Anf.24 (); I motionen 245 har . ArneGadd, ochjag hemställt aft hos regeringen skall begära en förnyad prövning avfrågan om byggandet av en oljelagringsanläggning i . avslognämligen vår motion angående ett oljelager i . Anledningen till att vi dä motionerade var att regeringenhelt överaskande beslutade aft stoppa byggandet av ettprojekterat lager i . Byggstoppet kom trots att regeringen tidigareanvisat 1.5 milj. kr. kommun hade räknatmed att använda bergmassorna från utsprängningen av lagerutrymmet till utfyllnadav hamnområdet och till ett planerat industriområde. Både överstyrelsen förekonomiskt försvar och , som gjort utredningen, var positiva till defhela. Det må också nämnas att statssekreterargruppen för inventering avsysselsätfningsåtgärder i norra då kärnkraftsutbyggnaden skulle drasned som första objekt på sin lista hade ett bergrum för lagringav olja i . Tekoindustrin, m. m. I ett interpellationssvar till mig sadedåvarande handelsministern att en lokalisering av ett beredskapslager av oljatill var klart olämplig ur försvarssynpunkt. Det märkliga var atthöga militära myndigheter tillstyrkt lokaliseringen. Det hade heller inte gåttatt få bekräftat aff det, som statsrådet anförde, skulle vara överbefälhavarensom avstyrkt det. Det har senare framkommit att han inte haft något emotprojektet. Försvarsstabschefen har även uttalat att det inte fanns någonnegativ inställning från de militära myndigheterna. I det nu föreliggande betänkandet upprepar utskottet deftidigare anförda militära skälet som mofiv för avslag på motionen, och det harockså utskottets talesman anfört. Jag vill därför frågautskottets talesman om man från utskottets sida tagit kontakt med de militärainstanserna för att få den föregivna militära inställningen till bergrummetbekräftad. Utöver detta skäl pekar utskottet och Per på detreviderade oljelagringsprogrammet som orsak till sitt ställningstagande. Medanledning därav vill jag fråga utskottets företrädare om nu alla oljelager ärfärdigbyggda och om def infe även framöver kommer att finnas behov avytterligare lagringsmöjligheter. Jag föreställer mig atf den ökade säkerhet somett lager i bergrum utgör kan ge anledning till fler bergrum. Ett revideratprogram för beredskapslagring av råolja och oljeprodukter kan väl inte uteslutabehov av nya lager eller lager som ersättning för gamla eller olämpliga sådana!Nu kan det planerade industriområdet i inte byggas - det blir minstdubbelt så dyrt om man infe får bygga oljelagref . Det är tråkigt frånsysselsättningssynpunkt, då det här objektet så väl behövs när nedfrappning-enav verksamheten i Forsmark inleds. i län har också i sitt länsprogramoch indusfripro-gram fill industridepartementet föreslagit att byggsut med hamn, oljelager och industriområde. Det är en satsning som på både kortoch lång sikt skulle bidra till att lösa sysselsättningsproblemen efterutbyggnaden av Forsmark. Ett beslut om anläggande av ett oljelager skulle på ettavgörande sätt ge förutsättningar för genomförande av övriga delar avprojektet, inte minst då från ekonomisk synpunkt. Man har också iframställningen till regeringen frågat om regeringen är beredd att medverkatill ett framtida oljelager. Det är därför ledsamt att konstatera att utskottetbara helt kategoriskt slår fast att något behov av statlig oljelagring iHargshamn inte kommer aft finnas. Jag yrkar, fru talman, bifall till vår motion, där vikräver atf frågan om oljelagret omprövas. Idetta anförande instämde (). 25PER () replik: Jag kan väl förstå de synpunkter som vännenNils har på den här saken. Innan jag fortsätter min replik vill jagpåpeka att det uttalande utskottet gjort i sitt betänkande är helt enhälligt. När vi tagit del av det revideradeoljelagringsprogrammet har vi konstaterat att man intehar något behov av en anläggning för statlig oljelagring i . Att i detläget gå tillbaka och överväga gamla saker fann vi inte meningsfullt. Jag skulle så här i efterhand gärna vilja fråga NilsHjorth, om han hade varit till freds med att man i hade byggt enoljelagringsanläggning som man funnit att man inte har behovav. Tekoindustrin, m. m. 26 () replik: Det kan ju vara trösterikt att höra att PerPetersson har förståelse för mina synpunkter, men man kommer ju inte så långtmed det, även om det kan kännas bra. Per säger atf man inte skall ta upp gamla saker.Det kanske kan förefalla litet tjatigt, men vi har i vår motion ochi motionen pekat på att de militära instanserna infe haft någonting attinvända. Då hade man väl kunnat förvänta att utskottet hade tittat litetnärmare på det här genom atf göra en egen undersökning. Men det har mantydligen försummat. Jag vill bara erinra om att de militära myndigheternayttrade sig när det gällde frågan om byggnadslov för oljelagref i Hargshamn.Militärbefälhavaren i östra militärområdet hade då intet att erinra mot dethär byggnadsprojektet. Likadant var def med chefen för och försvarsområdesbefälhavaren för och Västeråsförsvarsområden. Dessutom har försvarsstabschefen i ett brev fill dåvarandestatsrådet sagt att det inte har gått attklarlägga om någon militär myndighet haft en negativ inställning till projektet.Och ändå har undersökning gjorts såväl i som i försvarsstaben, sägerhan. Sammanfattningsvis framhåller han att det inte finns någon negativinställning från militära myndigheters sida till projektet. Det tycker jag ärrätt bra. Brevet skrevs som sagt . Den 26 marssvarade handelsministern att överbefälhavaren sagt aft oljelagring i Hargshamnicke är lämplig. Det har tydligen varit litet dåligt med kontakterna, och manhar fattat sitt beslut på dåligt underlag. Sedan säger då Per att det inte finns någotbehov inom överskådlig tid av ett oljelager i , och han frågar om dethade varit lämpligt att bygga ett lager som man inte skulle ha använt så länge.Jag tror för min del att om man hade byggt ett lager, i varje fall av någonstörre omfattning, så hade man säkert också haft användning för det. Slutligen vill jag fråga PerPetersson om han har varit i kontakt med överstyrelsen för ekonomiskt försvaroch frågat om dess planer när det gäller oljelagring. 27PER () replik: Jag har inte varit i direkt kontakt medöverstyrelsen för ekonomiskt försvar vad gäller just den här aktuellaoljelagringsanläggning- 3 protokoll 1980/81:128-130 Tekoindustrin, m. m. en.Däremot vet jag att det finns ett oljelagringsprogram som utskottet harstuderat, och utskottet har då enhälligt kommit fram till aft det infe finnsbehov av en anläggning i för statlig oljelagring. har sin hemort i Roslagen, nära , ochjag förstår atf han arbetar för att en oljelagringsanläggning skall komma fillstånd i den bygden. Men jag hoppas att han har förståelse för att riksdageninte kan besluta om en oljelagringsanläggning som kostar statliga pengar, i ettläge när vi inte har behov av den. 28 () replik: Vad Per säger bekräftar det jag harförstått , nämligen att utskottet har tagit litet lätt på motionen.Visserligen gäller det här en så att säga lokal motion, men frågan har storbetydelse för bygden och för kommunen, och vi motionärer anser att det är enstatlig angelägenhet att medverka till att reducera verkningarna avnedfrappningen av verksamheten i Forsmark. Därför tycker jag atf det är litetledsamt att utskottet inte har tagit kontakt med de militära myndigheterna ochinte heller med överstyrelsen för ekonomiskt försvar för att djupare penetreraproblemen. skall inte besluta ombergrummen, och det skall inte heller regeringen göra. Men regeringen grep juin och sade abrupt nej till det planerade oljelagret. Jag tycker att överstyrelsensjälv borde ha fått handlägga ärendet inom ramen för sin verksamhet. Endamöjligheten är då att ta upp frågan i och på den vägen försökapåverka regeringen att ändra sin inställning. 29OSWALD (vpk): Vpk har i mofion 858 också tagit upp frågan omen oljelagringsanläggning i . Som har redovisat, anförförsvarsutskottet oerhört tunna argument för avslag på motionerna. Inte hellerhar det framförts några ordentliga, genomtänkta argument mot tidigare motionerfrån vpk och från socialdemokraterna i län. har det framför allt talats om de militäramyndigheterna. Som här har redovisats, har dessa inte alls hatt någonting emotatt det inrättas en oljehamn på . Som påpekats i vpk-motionen harförsvars-myndigheterna däremot varit väldigt kritiska mot byggandet avkärnkraftverket i Forsmark. Den anläggningen avstyrktes av överbefälhavarengång på gång , men den kom ändå till stånd, som vi kännertill. Bedömningen är litet olika, beroende på vad def är som skall byggas. Här har hänvisats bl. a. till den interpellationsdebattsom fördes i ämnet, men man har inte sagt nej från militärt håll, så detargumentet faller platt till marken. Per nämnde oljelagringsprogrammet och sade attvi inte behöver fler oljelager. Det är också ett väldigt ihåligt argument, fördet är klart aff olja skall lagras i fortsättningen. Och var ligger det mestaav vårt beredskapslager av olja f. n.? Det ligger i cisterner i våraoljehamnar, hos de privata oljebolagen, som enligt lag har skyldighet atthålla sådana oljelager. Det måste ju vara mycket bättre om man kan få ett statligtlager, som dessutom av beredskapsskäl - om man tänker sig krigshandlingar avnågot slag-ligger i bergskyddsrum. Att det skulle vara någon risk för att ettsådant utrymme inte skulle utnyttjas faller på sin egen orimlighet. F. ö. har vi åtminstone tidigare haft oljelager för svenskberedskap i t. ex. . Utomlands, vid den norska , har svenskaÖF alltså haft olja lagrad; jag vet inte om lagret finns kvar, men man har haftdet. Då tycker jag att def verkar väldigt rimligt att bygga ut oljelager här i Sverigei stället. Det här lagret bör alltså byggas, och det skulle också gemånga goda bieffekter. Det är naturligtvis viktigt för sysselsättningsläget iNorduppland, men det är inte den viktigaste effekten även om den är positiv.Där finns mycket goda hamnmöjlighefer med djuprännor, och där finns närhetentill stora konsumentområden - , , osv. - för att omsättalagret. Det är alltså en mycket lämplig plats atf bygga ett oljelager på. Jag vill,fru talman, med det här yrka bifall till motion 858. Tekoindustrin, m. m. 30 PER () replik: Jag kan hänvisa till det svar som jag har getttill . Om jag håller mig bara till vad motionen ochutskottsbetänkandet handlar om, nämligen en anläggning i , finner jagatt ingen har kunnat bestrida att man nu är i ett läge där man inte behöver ensådan anläggning för statlig oljelagring. Då tycker jag att det har varit tillekonomisk fördel för staten att man inte har byggt lagringsanläggningen i etttidigare skede, eftersom man nu har kommit fram till att man inte behöver det. 31 (vpk) replik: Det är tråkigt att Per kommer medsådana argument som aft vi inte behöver def här lagret . Nej, def är klartatt vi kanske infe behöver det just , och det är inte heller färdigt attta emot någon olja . Att bygga en sådan anläggning med planering, arbeteoch iordningställande är kanske ett företag på åtta , och det kan juhända alt det, när vi kommer till 1991. vore väldigt bra att ha ett fintberglager för olja i . Man får inte se det så där kortsiktigt. Det måste vara en fördel, som jaghar framhållit i mitt tidigare anförande och som också varit innepå, att få överflytta så stor del av beredskapslagren som möjligt fråncisterner i våra oljehamnar in i bergskyddsrum. Def måste vara en investeringsom är bra ur alla synpunkter. Och det är alldeles säkert billigare att bygganu än . Därför faller de här senaste argumentenockså platt till marken. Anf.32 (); Jag har begärt ordet för att säga något om skinn- och läderkonfektionsindustrin,som också behandlas i de här betänkandena. Tekoindustrin, m. m. Tillverkningen i av kläderav skinn minskade kraftigt . genomgickskinn- och läderkonfektionsindustrin en dramatisk utveckling. Industrin harmer än halverats. Antalet årsanställda har minskat från drygt 1 1975till omkring 1980. av industrin är lokaliserad till kommun,där ca 650 av de sysselsatta finns. En liten glesbygdskommun har alltså störredelen av de sysselsatta inom skinn- och läderkonfektionsindustrin. Den snabbautvecklingen har ställt kommunen inför svåra arbetsmarknadsproblem med enbetydande kvardröjande arbetslöshet. Skinnindustrin svarar för den dominerandedelen av industrisysselsättningen inom kommun, och en fortsattavtrappning av sysselsättningstillfällena inom skinnindustrin måste betraktassom mycket allvarlig, ja, så allvarlig aft något sådant helt enkelt inte fårske. Både regionala och arbefsmarknadspolitiska liksom försörjningsberedskapspolitiskaskäl talar i mycket hög grad för upprätthållande av en skinnkonfekfionsindustri. Det är absolut nödvändigt att branschen behåller denstorlek den hade 1978. Det finns flera skäl utöver dem jag har nämnt. Somframhölls från socialdemokratiskt håll i går är det nödvändigt att man slårvakt om befintliga yrkeskunskaper. Skall dessa behållas, krävs en viss storlekpå branschen. Dessutom anser jag det vara mycket viktigt ur beredskapssynpunktatf svensk skinnindusfri blir kvar. Branschen får absolut inte bli mindre omyrkeskunskaperna skall kunna behållas. Därför behövs importbegränsande åtgärder. Det minsta manborde kunna begära är att multifiberavtalet också omfattar skinnkonfektion. Dethar också tekodelegationen ansett och framfört till regeringen. Vi får inte importera på ett sätt som innebär att vi slårut en bransch som behövs av beredskapsskäl, av sysselsättningsskäl och förbefolkningsskyddet. Med dessa ord vill jag, fru talman, yrka bifall till desocialdemokrafiska reservationerna. 33SVEN (); Vi har haft en lång diskussion omtekoindustrin och därmed sammanhängande branscher som berör både teko och vårförsörjningsberedskap. tog här upp de problem som sammanhänger medskinn-och läderindustrin. Jag vill då påpeka att vi haft ett utredningsuppdragsom avslutades och som väl kommer att föranleda ettförslag från regeringen på den punkten. I debatten har framskymtat att man tror på en lösning genomimportbegränsningar av olika slag. Många skulle kanske rent av vilja införa entotal begränsning av tekoimporten. Men vi har historisk erfarenhet av detta. I den gryende industrialismens fid här i , på1700-talef, hade man någonting som hette manufakturfonden för att öka denindustriella verksamheten. Det var då inte bara tog med sigpotatis fill , utan också byggde några fabriker i med pengarfrån Den gickmycket dåligt, och ständerna ville skapa skydd för dessa fabriker, varför manantog en s. k. beklädnadsförordning i . Den innebar att svenska män ochsvenska kvinnor endast svenska kläder skola bära. Trots allt fick man lämna dispens efterlagens införande, för att folk skulle få slita ut sina gamla kläder. Men lageninnebar ändå ingen större tillverkning i , däremot en utomordentliggrogrund för en explosionsartad smuggling av tyger, och fickständerna upphäva denna lag. , när drygt 2 miljoner svenskar åker utanför Nordenvarje år, tror jag att det skulle bli rätt svårt att uppehålla sådanarestriktioner. Vi har erfarenhet av hur det gått med restriktioner ochbeskattningar av guldvaror. Det är svårt att med en hård beskattnings- ochimportreglering få människor att köpa det man egentligen vill. De finner olikavägar att kringgå detta. Tekoindustrin, m. m. 34 (): Jag har inte talat för en totalimportbegränsning eller för ett totalt importförbud. Vad jag har sagt är att vimåste se om branschen, så att vi får behålla den. Jag vill framhålla att importen är och att den framförallt har varit av den storleksordningen att den måste begränsas, om vi skallkunna behålla den här industrin. Annars uppstår svårigheter. Om vi dessutombehöver denna industri ur beredskapssynpunkt - vilket man förefaller varaöverens om, och det har ju också tekodelegationen uttalat sig för - måste vi haen viss storlek på branschen. Annars slås den ut. får den inte bli mindre. Iså fall uppstår väldiga svårigheter när det gäller att rekrytera arbetskraftfill industrin. Vad som möjligen skulle tala föratt det ändå finns möjligheter till en begränsning är att en del av de företagsom sysslat med import inte har haft så stora förtjänster på sin verksamhet somman från början hade hoppats på. I stället har def visat sig vara svårt fördessa företag. Icke förty vore det väl helt naturligt att ta upp diskussionenom en begränsning av importen i samband med en kommande omförhandling avmultifiberavtalet. Det är väl det minsta man kan begära i den här frågan. Anf.35 (): Jag skall fatta mig kort. Jag tycker att var en aning krystat. Vad man gjorde kan väl inte varaav särskilt stort intresse . Vi har i vår mofion begärt att man i sambandmed förhandlingarna om multifiberavtalet understryker att också skinnindustrinskall omfattas av detta avtal. På det svarar utskottsmajoriteten att man intetror att det är möjligt att från svensk sida driva igenom något sådant. Manbryr sig helt enkelt infe om att ens försöka, därför att man inte"tror" att det leder någon vart. Jag undrar, fru talman, om man inte i fråga omskinnkonfekfionen - jag tror att det är möjligt när det gäller tekoindustrinöver huvud taget - kunde Tekoindustrin, m. m. tillämpaGATT:s artikel nr 14 om import av särskilda varor. Helt säkert skulle man fågehör för sina synpunkter i kommande förhandlingar. 36 (): Jag anser trots allt att det kan vara av visstintresse att göra en liten historisk tillbakablick. Därav framgår att mantidigare, när kommunikationerna var ytterst dåligt utvecklade, försökte attlösa problemen på olika sätt men att man ändå fick svårigheter.