prot · G409151 · 1980-12-31 00:00:00 — Härom har de socialdemokratiska ledamöterna ijordbruksutskottet förordat en samlad översyn av problemen. Jag yrkar bifall till reservation 9. Om eldning av skogsråvara har vi, med anledning av det jagsagt tidigare, i reservation 11 krävt sådan tillståndsprövning attindustriråvara inte förbrukas. Jag yrkar bifall till reservation 11. Kraftfulla åtgärder behövs, med initiativ från stat ochkommun, för en organisation för bränslehantering - lämpligen ett samhällsägtbränslebolag. Jag yrkar bifall till reservation 14. När det gäller Malmös och Lunds fjärrvärmeförsörjningföljer reservanterna partimotionen med en bestämdare skrivning om slutligutvärdering. Jag yrkar bifall även till reservation 15. Med kravetom styrelserepresentation för samhället i vattenkraftbolagen Rikdinjer för energipolitiken, m. m. Riktlinjer för energipolitiken, m. m. följerreservanterna en framställning till tidigare riksdagar som syftar till attvattenkraftföretagen förs över på samhället. Jag yrkar bifall tillreservation 16, Om oljeersättningsfondens organisation menar reservanternaatt det är logiskt att oljeersättningsfonden inordnas i den myndighet somcentralt skall handlägga energifrågorna. Jag yrkar bifall till reservation 18, I reservation 21 ansluter sig socialdemokraterna inäringsutskottet till den uppfattning socialdemokraterna i jordbruksutskottethävdar, nämligen om vikten av en skyndsam modernisering av avfallsanläggningeni Studsvik och om en plan för uppbyggnad av resurser förluftvårdsfrågor. Denna begärdes av 1979, Jag yrkar bifall fillreservation 21, Slutligen kommer jag till reservation 17 om centralenergipolifisk myndighet, I propositionen föreslås att ett nytt verk, statensenergiverk, inrättas. Socialdemokrater i näringsutskottet anser att detta ärslöseri i av knapphet. Energifrågorna kan mycket väl hanteras somhittills, men samlat, inom statens industriverk. Även om personal överflyttasdärifrån innebär ett nytt verk en ny organisafion för ledning ochstabsfunktioner. Jag menar att särskilt , som bestämt erinrar mottillväxten av den offentliga sektorn, här borde reagera mot en ökning av densvenska statsbyråkrafin. Genom att rösta för denna reservation liksom ock förreservation 18 kan de nu ge prov på sin övertygelse. Fru talman!Jag yrkar också bifall till reservation 17, AnL 4OSWALD (vpk); När 1970-talets svenska inrikespolitiskahistoria skall skrivas kommer säkert energifråganshandläggning och behandling att utgöra en mycket tung punkt i detforskningsarbetet. Säkerligen kommer också de som skall syna vad vi har gjortsom har arbetat med denna fråga att ha anledning att framföra väldigt myckenkritik mot det sätt på vilket detta arbete har bedrivits. Energifrågan, såsomden har framträtt , har varit fylld av ekonomiska,taktiska, politiska spel. Det har varit mycket mygel. Det har varit myckenoärlighet. Det har avgivits många högtidliga löften, som strax har brufits.Många utredningar har manipulerats. Det har tagits fram falska argument ochfelaktiga underlag för besluten. Intressegrupper, speciellt inom ekonomin,stora företag - både nationella och internationella - har fått påverka beslutenpå ett sätt som har varit mycket olyckligt. Partier har engagerat sig på ettsätt som har givit dem föga heder. Det är alltså inte konstigt att föraktet för politiker,som det talats så mycket om, har nått en höjdpunkt- dvs, att befolkningensaktning för politiker har nått ett lågvattenmärke. Det redovisades senast ivåra televisionsapparater i går. Spelet kring folkomröstningen,manipulafionerna med olika linjer och argumentafionen inför dem har inte gåttdet svenska folket spårlöst förbi. Man inser vad det är som pågår. Det är lättatt förstå att politikerföraktet ökar inför sådana här turer. Det är svårt att inte känna enganska stor pessimism . Den fråga man måste ställasig är nämligen; Kan kärnkraften i det här landet verkligen avvecklas fill år2010, som det har utlovats, som folkomröstningsresultatet har gett underlag föroch som det finns riksdagsbeslut om? Vi närmar oss , fru talman, mycket snabbt den tidpunktdå det börjar bli för sent att kunna hålla det löftet, om inte mycket snabbaoch kraftfulla åtgärder vidtas. Det är från den synpunkten som vi ivänsterparfiet kommunisterna är väldigt kritiska mot den föreligganderegeringspropositionen. Den ger inte underlag för en optimistisk bedömning skall kunna infria de löften som man givit efter folkomröstningen och iriksdagsbesluten. Representanter för många olika åsikter, alla linjer ifolkomröstningen, olika grupperingar i övrigt inom industri, vetenskap ochannat är ganska samstämmiga i bedömningen, att vi relativt snart kommer attpassera den punkt då det är möjligt att uppfylla dessa löften. Jag kan alltså inte instämma i statsminister positiva och rätt opfimistiska framställan helt här i kammaren,att det nu är väl beställt och att vi går mot en avveckling av kärnkraften utannågra större besvärligheter. Om det skall vara möjligt måste man nog vidtamycket mer bestämda, mycket mer planmässiga och mycket kraftigare åtgärder änregeringen föreslår i den här proposifionen. Vi har naturligtvis noterat med tillfredsställelse att detkommer att filisättas en parlamentarisk kommitté, som skall försöka sätta fartpå det här arbetet. Det är ett bra initiafiv, och det är absolut nödvändigt attnågot nu händer i den här frågan. Annars kommer alla att stå där med skammen,kanske , när man måste konstatera att det manlovade inte går att uppfylla. Detta är alltså bakgrunden till den kritik som vi i vpkhar riktat mot propositionen och det ligger bakom vår uppfattning att den intekan godtas som ett underlag för den avveckling som vi nu alla önskar skallkomma till stånd. Den utgör ett för bräckligt och dåligt underlag,skrivningarna är för osäkra, löftena är för svävande och propositioneninnehåller för mycket bön och förhoppningar för att man skall kunna tro attförslagen leder fram till något. Jag vill uppehålla mig litet grand vid några saker ipropositionen och utskottsbetänkandet som gäller energitillförseln. Vissa andrakamrater från vpk kommer att ta upp andra delar. Jag vill börja med att konstatera att de energibalansersom finns är mycket osäkra, precis som propositionen i övrigt. Kärnkraftenblockerar i mångt och mycket satsningarna på nya alternativa energikällor, somvi behöver bygga ut. Det är en realitet att vi får ett överskott på elkraft,som måste placeras på marknaden. Och det blockerar utbyggnaden av exempelvismottryckskraft, vindkraft och annat. Vidare är det fullt klart att vi måste få kontrollöver oljan, Vpk;s krav - ett gammalt kommunistiskt krav- är naturligtvis attoljan måste ställas under samhällets kontroll. Vi måste få en samhälleligkontroll över oljebolagens verksamhet. Det gäller numera kanske inte baraoljan. Riktlinjer för energipolitiken, m. m. Nr 151 Det börjar bli mindre täckande atttala om oljebolag. Det är mer adekvat att Tisdagenden använda uttrycket"energibolag". Vad sysslar nämligen dessa stora multina- 26 mai1981 bolag med sedan många årtillbaka? Långt ifrån enbart olja! håller i snabb takt på att muta in världens koltillgångar. Det är snart likasant Riktlinier för ener- kalla dem för kolbolag somoljebolag. De mutar in transportleder, de sipoUtiken m m niutar in allamöjliga energiråvaror, som de vill ha kontroll över. De har hunnitmycket långt och lyckats mycket bra med detta. Det är alltså nödvändigt för en nation som vill hakontroll över de här slagen av energi att i samhällets ägo överföra det somfinns inom nationens gränser. Det löser också den viktiga skattefrågan. Vi vetatt många av dessa storbolag inte har betalat ett öre i skatthär i , och det problemet löser man bäst genom att göra dem tillsamhällsägda företag. Då har man kontroll över deras verksamhet, och då får manockså in skatter till stat och kommuner. Det finns andra viktiga saker när det gäller oljan. Bl, a.behöver vår raffinaderikapacitet byggas ut. Vi har i det sammanhanget allanledning att ställa upp på socialdemokraternas förslag att vi skall bygga enny katalyfisk kracker. Det är ett viktigt krav. I det sammanhanget vill jagpåpeka att det omtalade , som med buller och bång genomfördes fören tid sedan, är ett ganska dåligt avtal. Enligt det byter vi elström motraffinerade oljeprodukter, och det är inte sådana vi behöver i . Viskulle i stället behöva avtal med oljeproducerande länder, eller andra,om råolja och bygga upp vår egen raffinaderikapacitet, vilket skulle ge oss ettsäkrare försörjningsunderlag. Vi vidhåller alltså det gamla kommunistiskakravet om att i första hand lägga samhällskontroll över oljebolagen. Ettförstatligande löser många av de problem som tas upp i propositionen ochutskottsbetänkandet. Sedan några ord om naturgas. Vi har sagt i vår motion attSverige har missat tåget när det gäller naturgasen tidigare. Vi hälsar naturligtvis med tillfredsställelse att en annaninställning till naturgasen börjar vinna insteg; Vi börjar nu få en kopplingtill det europeiska gasnätet, i första hand via . I fortsättningen kanvi kanske också få gas från fyndigheterna i och möjligtvis även fråndet östeuropeiska nätet via . Dessa nät är f. ö. sammanknutna iCentraleuropa, så man kan mycket väl tala om ett alleuropeiskt gasnät. Det har varit en stor brist hos fidigare regeringar inte sett till att kommit med i denna energiförsörjning. Det varockså en stor miss av folkpartiregeringen att den lät frågan ligga på is.Därigenom förlorade vi ytterligare ett eller kanske när det gällde attfå leveranser av naturgas. När det gäller värmetillförseln har vi i vår motion tagitupp ett par viktiga saker. Vi har anledning att rikta mycket stark kritik bådemot propositionen och mot motioner från övriga partier närdet gällerhetvattenledningarna från kraftverken. Under hela den tid debatten om dempågått har vi sagt att alla installationer som knyter upp oss till kärnkraftenär ett hinder för att avveckla kärnkraften inom den tid som det är sagt. kärnkraftverken är just sådana uppknytningar. Varken i utskottets betänkande eller i propositionen tarman ställning till den här frågan utan hänskjuter den fill utredningar ochliknande. Men med den kännedom som vi av historisk erfarenhet har av hur sådanahär saker handläggs vet vi att vi då står inför ett faktum. När storainvesteringar har gjorts i förundersökningar och förprojekteringar och kansket. o. m. beställningar är gjorda, säger man att vi måste fortsätta projektenför att undvika kapitalförstöring. Det är det gamla klassiska sättet - det haranvänts också när det gällt vattenkraftsutbyggnaden här i landet. Det är förvånande att socialdemokraterna nu öppetdeklarerar att vi skall ha hetvattenledningar från kärnkraftverken - det ärinnebörden i det socialdemokratiska förslaget när det gäller , ett avvärldens sämst belägna kärnkraftverk, som borde stängas i stället föratt knytas upp i värmeförsörjningen för . Det finns socialdemokrater från mitt eget län - -som pläderar för den jättelika och felaktiga investering som Forsmarksprojektetinnebär, med en ledning från Forsmark via till ,ett projekt som redan av tekniker, bl. a. i , visats vara fullständigtvansinnigt för kommun, som bara har att förlora pengar på det. Någraalternativ för del har inte utretts tillräckligt -man börjarmed hetvattenledningen och lovar att man skall ta upp även andraalternativ som kan komma i fråga, t. ex. det s. k. Nynäskombinatet. Det är ett mycket dåligt spel. De som pläderar förhetvattenavtappning för kårnkraftsreaktorerna bör också redovisa vad man tänkervärma upp vattnet med , när kärnkraften skall avvecklas. När det gäller Forsmark vet vi det. Man har planerat attbygga två stora kolkraftverk med krav på tillhörande hamnbyggen och annat. Manskall alltså skeppa in kol till och bränna upp det där, för attStockholm skall få sitt hetvatten genom ledningen! Alternativet är- det harännu ingen vågat ta i sin mun, men det är fullt tänkbart - att man bygger nyareaktorer i Forsmark. Man bör alltså inte bara tala om utanredovisa hur man tänker lösa problemen på litet . Ett annat problem i sammanhanget är fjärrvärmen i vårakommuner. Det har visat sig att fjärrvärmen är en effektiv och brauppvärmningsmetod, speciellt om man kan kombinera den med mottryck ochsamtidigt få kraft från anläggningarna. Av s. 80 i betänkandet och även avpropositionen framgår klart och tydligt att det, på grund av det stora överskottetpå el , inte finns något intresse av att bygga ut verksom producerar både kraft och värme. Det visar tydligt vilken broms satsningenpå kärnkraft utgör. Elström offereras i sådana mängder att det inte blir någotöver för den alternativa utbyggnaden. Den stoppar också i många fallmottryckskraftens utbyggnad inom industrin, därför att man realiserar elströmtill industrin till bottenpriser. Industrin har naturligtvis ingen anledningatt säga nej till detta. Riktlinjer för energipolitiken, m. m. Riktlinjer för energipolitiken, m. m. Vi har fått ett braexempel på det. De anställda vid pappersbruk i norra harfått flytta sin semester från den ordinarie tiden och ta ut sinsemester , De har visserligen haft tur med vädret, men det är inte detintressanta i sammanhanget; det intressanta är att har offererateltaxor rabatt om man kör för fullt då, ocharbetare och tjänstemän vid har inte kunnat göra något åt det viaMBL-förhandlingar, eftersom semesterlagen ger en firma rätt att lägga semesternnär den vill . Det finns också internationella exempel på detta, framförallt i , motsvarighet till offererar billigelström och motsvarande den ordinariesemestertiden för att bli av med sin elström. Det innebär att arbetare,tjänstemän och andra blir tvungna att anpassa sig till kraftindustrinselproduktion. Detta är en mycket allvariig fråga. Det kan bli fler falli - är bara en början. Vi ser också hur man nu släpper ut vårfloden i våravattenfall. Det barman inte gjort . stoddammluckorna i kraftverk i norra ständigt öppna vidmidsommar. Efter 1955-1956 har detta inte inträffat annat än vid Fallens dag. ,1981, står dammluckorna där fullt öppna vecka ut och vecka in. Gerinte det anledning till eftertanke? Slutligen några ord om kärnkraften. Vi har som enda partihär i hävdat att folkomröstningens utslag inte betyder att man måstebygga färdigt och ladda tolv reaktorer. För jag vet inte vilken gång iordningen hävdar vi att uttrycket "högst tolv reaktorer" också kaninnebära tio. är det inte mycket att hämta ekonomiskt i att stoppa enutbyggnad av exempelvis reaktor 11, , därför att den i stort sett ärfärdigbyggd - kontrakt är tecknat och allt sådant. Men det finns ingenanledning att ladda den förrän vi vet om vi behöver ytterligare elkraft. Annorlunda ställer det sig med reaktor 12, 3,där det fortfarande återstår mycket att bygga och där det finns pengar attspara på att avbryta utbyggnaden. Vi hävdar fortfarande att ett stopp iutbyggnaden i är vettig och att det vore mycket bra om beslut om ettladdningsförbud för reaktor 11, , kunde fattas. Det skulle besparaoss många bekymmer i framfiden. När det gäller kärnkraften kommer vi in påbränsleförsörjningen och avfallsproblematiken. Vi har hävdat atturan inte skall få brytas i , Ingen utom vissa industrikretsar ochnaturligtvis moderata samlings-parfiet hävdar rent ut att uran skall brytas iSverige, Men det finns oroväckande aktiviteter som tyder på att man är villigatt sätta i gång en brytning av de svenska uranförekomsterna. Vi har haft uppedenna fråga , och det har inte inträffat någon förändring; för detkärnkraftsprogram som har fastlagts av och som många här kommer atttala om behöver vi inte bryta svenskt uran. Läget på den internationellauranmarknaden har förändrats avsevärt och , Det finns nu uran att köpa påvärldsmarknaden till priser som vi aldrig någonsin kan uppnå vid brytning iSverige, Det finns alltså ingen anledning att satsa miljoner på att öppnaurangruvor i när vi lika väl kan köpa det vi behöver mycket billigareutifrån. Dessutom kommer det ständigt ökande rapporter omsäkerhetsfrågorna och tillspetsningen av miljökraven, fick vi höraatt man i delstater i har stoppat uranbrytningen för de närmaste årenprecis som man har gjort tidigare i delstater i , på grund av attpåverkan på miljön - både arbetsmiljön och den yttre miljön - har blivitalltmer uppenbar - man har inte kunnat klara miljökraven. Men i gårut och säger att man kan klara miljökraven i Pleutajokk, Var finns ärligheten iden här frågan när de internafionella erfarenheterna och argumenten inte fårslå igenom i debatten här hemma? Beträffande avfallet har vi i vpk ständigt gått emot en upparbetningav detta, främst på grund av den koppling mellan kärnkraft och kärnvapen som vivet finns och som också allteftersom tiden går blir alltmer uppenbar ochalltmer lätt att bevisa. Jag skall inte än en gång ta upp den sorglusfiga frågan omavtalet med , som vi diskuterade i samband medkonstitutionsutskottets granskning och som inte fick någon som helstpublicitet, till skillnad mot den stora affären om Telub, som ansågs varamycket viktigare. Det finns inga säkra metoder att upparbeta och förvaraavfall från kärnkraftverk, varken svenska eller utländska. Den som i den härriksdagen eller annorstädes påstår något annat, den ljuger. De försäkringar somframförts i den svenska debatten har byggt på lögner och felaktigheter, som jagsagt fidigare. Därför skall allt tal om upparbetning av svenskt avfall enligtvår mening läggas på hyllan, och vi bör undersöka hur vi skall klara endirektförvaring av det avfall som vi får ta hand om vare sig vi vill det ellerinte. Till slut vill jag säga att vi i vpk med hänsyn fill vadjag sagt om behovet av elström m, m, hävdar att det är lämpligt att börja enavveckling av kärnkraften . Man kan börja med att i första hand inteladda reaktor 11, , Man kan också börja se på om man inte bör avvecklaBarsebäck i stället för att bygga fast den genom en hetvattenledning tillMalmö-Lund-regionen, Ytterligare krav i den här frågan kommer att tas upp avkamrater i vpk. Vi har också haft synpunkter på avsnittet om forskning ipropositionen, men jag tar inte upp det . Jag vill med detta, fru talman, yrka bifall fill samtligavpk-motioner som är behandlade i nåringsutskottets betänkande, utom till demotioner som tillgodosetts i reservationerna. Riktlinjer för energipolitiken, m. m. AnL5 () replik; Vad här har sagt gör detnödvändigt för mig att förtydliga reservation 15, om fjärrvärmeförsörjningenför och , Riktlinjer för ener-gipoliUken, m. m. Vi har inte uttalat oss för enhetvattenavtappning från , Vad vi sagt i reservationen är att detlagts ned så mycket utredningsarbete på projektet att detta arbete börredovisas. Vad vi begärt är att Sydvärmepro-jektet blir föremål för enförutsättningslös bedömning från regeringens sida. Vi har alltså icke anslutit oss till uppfattningen att detskall ske en hetvattenavtappning från . AnL 6 (vpk) replik; Det är roligt att höra stigaupp och säga - efter det att jag talat om hur man försöker smygapå oss olika installationer i fråga om kärnkraften - att vi måste ta ibeaktande de utredningspengar som lagts ned. Vad är detta om inte precis sammamönster som vi ser på alla andra ställen? När olika alternativ skall jämföras medvarandra kommer man naturligtvis också att mäta dessa utredningskostnader ochsäga: Vi måste använda Barsebäcksalternativet. Det är den klassiska metoden somman använder för att smyga på svenska folket just sådana installationer somingen vill ha - och som danskarna, som också är berörda, vill ha i än mindregrad. Nej, tala klartext inom socialdemokratin och säg nej tillhetvattenavtapp-ningarfrån både Forsmark och och satsa i stället pådet som linje 2 lovade inför folkomröstningen, nämligen alternativa, inhemska,förnybara energislag. Då blir det en ärligare attityd. AnL 7 () replik: Jag kan göra alldeles lugngenom att tala klartext. Så långt jag vet om den här utredningen, som ännu inteär publicerad, visar den klart att hetvattenavtappning från icke allskommer att bli ekonomiskt lönsam. AnL 8 (vpk) replik: Det är ju väldigt hoppingivande och bra, mendå finns det heller ingen anledning att över huvud taget nämna saken, eftersomvi skall försöka stänga så fort som möjligt. Det år nämligen ett avde kärnkraftverk i som är absolut mest fellokaliserade. Ingen skulle idagens läge ha en tanke på att bygga det, men man gjorde det stora misstagetatt ge tillstånd till det under tidigare perioder, då vi hade en socialdemokratiskregering i det här landet. Förste vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. AnL 9LENNART (); För den som med någon uppmärksamhet läser dendigra energipropositionen och näringsutskottets mycketomfattande betänkande står i varje fall en sak alldeles klar; Ett grundläggandeoch mycket viktigt konstaterande görs bara indirekt, nämligen att det verkligenär tur att har en omfattande, väl fungerande och ökande produktion avelektricitet från våra tolv kärnkraftverk. Detta grundläggandefaktum berördes icke i statsministerns inledande inlägg. Den svenska energisituationen hade varit mycketbekymmersam, om vi nu hade stått inför tvånget att använda endast sex reaktoreroch redan nu inleda en avveckling . De negativa effekternapå vår ekonomi hade varit näst intill katastrofala, och det med ensamhällsekonomi som redan är i gungning och som det uppenbariigen tyvärrfortfarande saknas en tillräckligt stark och allmänt omfattad vilja att ställatill rätta. De närmaste årens oundvikliga reallönesänkningar skulle ytterligareha förstärkts genom ökat behov av oljeimport. Tilltron fill det här landetsförmåga att över huvud taget komma tillbaka hade varit liten. finnsåtminstone fortfarande en chans. Den för hela nationen avgörande energiförsörjningenär säkrad en bra bit in . Det kan kanske ha sitt intresse att åtminstoneöversiktligt söka beräkna påfrestningarna på bytesbalansen av den import avolja som en begränsning av reaktorprogrammet till sex enheter skulle hainneburit. Bara är det fråga om belopp i storleksordningen1,5 miljarder, och skulle det ha varit fråga om sammanlagda,faktiskt fullständigt onödiga valutautflöden i storleksordningen 10 miljarderkronor - detta alldeles oavsett de tillfälliga elöverskottssituationer somtidigare har berörts. Det fastslås i utskottsbetänkandets inledningsmening attenergipolitiken "varit en starktkontroversiell fråga". Det konstaterandet är enligt min uppfattning enlämplig, konkret utgångspunkt vid bedömningen av de omfattande och ambitiösaförslag till en energipolitik för 1980-talet som propositionen innehåller. Denär nämligen tänkt och ämnad som en sorts försök att nå en bred och samladlösning av energifrågan, en lösning som främst är grundad på folkomröstningensresultat och på en lång rad utredningar som anvisar vägarna till minskatoljeberoende och förbättrad energihushållning. Propositionen diskuterar förutsättningarna för alternativaenergikällor -helst inhemska och förnybara - och finner på goda grunder att denenda alternativa energikälla av större betydelse som torde finnas tillgängligunder är kol, och det är som bekant ingalunda en inhemskenergikälla. Den inhemska och förnyBara energikälla som är helt klar attutnyttja tekniskt och kommersiellt, dvs, vattenkraften, förefaller tyvärr att istor utsträckning vara blockerad av polifiska låsningar. Mot den här allmänna bakgrunden framstår det helt klartatt den absolut nödvändiga minskningen av vår oljeimport - den är nödvändigbåde av ekonomiska och av säkerhetsmässiga skäl - kan åstadkommas-under1980-talet endast genom en s. k. försiktig kolintroduktion, genom långtifrånbetydelselösa men trots allt marginella tillskott från skogsenergi, naturgas,kanske torv redan under 1980-taIet och därutöver- och det är betydelsefullt - Riktlinjer för energipolitiken, m. m. Nr 151 genom en förstärktenergihushållning. Inte minst på det sista området görs i Tisdaeenden propositionen, som ocksåstatsministern särskilt underströk, betydande 26 mai1981 satsningar i syfte att underlättaoch förstärka energihushållningen,