prot · G4096 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är ända så att det striktakostnadsansvaret för de skilda trafikgrenarna har upphävts, och då finner jagdet rimligt att regeringen i de fall då detta bedöms vara samhällsekonomisktfördelaktigt-och det tror jag gäller i de flesta fall-skall kunna sätta lägretaxor än självkoslnaden. beräknat på det sätt som jag har angett. Dettorde vara möjligt speciellt på sådana bandelar där SJ inte dras med någrakapacitetsproblem inom överskådlig tid. och det är förhållandet i varje fall påde flesta glesbygdsbanor. Kommunikationsministern är ju känd för att vara en rivandekarl. Låt mig därför avslutningsvis vädja till honom att lägga pä ett kolextra, så att vi får fram riktlinjerna , eftersomhuvudmännen faktiskt har stort behov av dem för att kunna fylla sin del av detlagliga åläggandet att före skapa en fungerandetrafikförsörjning inom sina resp. områden. Om ersättningen till SJ för utnyttjande av tåg i regionalkollektivtrafik rätt höga krav. måste jag säga. är det för det första så att SJ redan har slutit mångaavtal utan några riktlinjer, och för det andra är det kanske mycket begärt attvi skall ha riktlinjerna klara - eller åtminstone två och enhalv månad - innan tidsfristen gått ut. Ett möte är inplanerat fill den 21oktober mellan huvudmännen. SJ och departementet. Vi hoppas att det skall varaett avslutande möte. Rent allmänt har jag den uppfattningen om riktlinjerna attfrågor om ansvar och ekonomi skall ligga på samma plats. Eftersom huvudmännenhar politiskt ansvar för både planering och utförande av trafiken skall de ocksåta det ekonomiska ansvaret. Förutsättningarna i det här landet är så oerhört olika addet är mycket svårt att ange generella riktlinjer. De måste vara flexibla ochta hänsyn till hur situationen är i olika delar av landet. Jag tycker att man iprincip skall kunna ha avtal där fria parter förhandlar med varandra utanalltför långtgående direktiv. Det är också så att byråkrati är någonting vi får när vivill ha alltför stor likformighet och delaljreglerar för att uppnå absoluträttvisa. Det blir mindre byråkrati om man inte har alltför detaljeraderiktlinjer. Det är min önskan att också i det avseendet kunna se till att vihär inte får en flora av detaljregleringar utan ger parterna rätt att förhandlapä lika villkor. Principen skall naturligtvis vara den att statens järnvägarskall driva sin verksamhet så. att vi får förräntning på statens kapital. Dettror jag att också tycker. 17 (): Kommunikationsministern säger att SJ redanträffat en del avtal. Det är nog sant. Men det avser områden där man haft enrelativt stark ställning när det gällt att förhandla med SJ - bl. där jag själv i någon mån bidragit till att sätta SJ underpress. Däremot har förhållandena varit väldigt besvärliga i län. där mannu äntligen träffat ett avtal som gäller mycket marginella insatser - det finnskinkigare frågor att lösa. Jag är glad att höra alt man skall ha ettsammanträffande . Jag hoppas att det skall leda till snabbaresultat. säger kommunikationsministern att den som har detekonomiska ansvaret också skall sköta dessa förhandlingar. Det är ju justdärför att huvudmännen inte har tillgång till det underlag SJ gör sinaberäkningar på som de kommer i underläge. Det är alltså inte två likställdaparter som förhandlar - det har vi noterat i trafikutskottet. Risken är att SJanvänder vissa av de regler som anges i den trafikpolitiska propositionen tillatt muta huvudmännen att lägga ner en järnväg, genom att de får en vissersättning , vars relevans de inte kan bedöma. Denna ersiittningfär de alltså mot att de avstår från att utnyttja SJ;s tjänster. Det är jagrädd för. Än en gång: Jag hoppas att kommunikationsministern läggerpå ett kol extra för att ta fram de riktlinjer somriksdagen begärt och som jag och många med mig väntar pä. 8 § Svar på fråga 1980/81:18 om fraktpriserna på 18 Kommunikationsministern : Herrtalman! frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta med anledning av på . har slagitfast att varken regering eller riksdag bör ingripa i SJ;s prisöverenskommelser.Denna princip är enligt min mening en av de viktigaste förutsättningarna föratt SJ skall kunna fortleva som affärsverk. har ju också föreslagitregeringen att i lämplig ordning göra en samhällsekonomisk analys avmalmbanetrafikens förutsättningar. Detta kommer att ske. 19KARL-ERIK HÄLL (s); Jag vill tacka för de få rader jag fått tillsvar. När jag läste svaret nästan svimmade jag. Jag trodde ett tag attkommunikationsministern var okunnig om hur själva sakfrågan utvecklat sig underden . Jag vill därför begagna för att berättalitet om det. eftersom jag tror att det är ganska angeläget att skildra någotav situationen i malmfälten just . Gruvarbetarna, malmfältskommunerna och upplever nuden kanske djupaste krisen pä tiotals år. är kassakistan tom.Efter fyra år drabbas man av de kostnadsökningar som jag omnämnt i min fråga. harunder talat om att man skall permitlera Nr 6 Del gäller tusentalsgruvarbetare i -t- , , Man har också sagt att permitteringstiden ,. förmodligen kommer all bli . Det är klart då är inne på en Mitt under denna process drabbas man av enökning av de r- , redan nuorimligt höga fraktkostnaderna , som detförvarnas om en åttaprocentig ökning nästa är. En beräkning som gjordes för sedan i i Kirunavisade att fraktkostnaderna är den direkta orsaken till att företaget gar medförlust. skulle enligt dessa beräkningar förelagsvinsten ha varit 400milj. kr., och i årskulle den ha varit 100 milj. kr. -om inte SJ;s orimligthöga priser och överpriser hade drabbat verksamheten. är situationen istället den rakt motsatta, dvs. företaget går med förlust. Att det är fråga om oskäliga priser - den slutsatsen drarjag när jag konstaterar att det kostar per tonkilometer att frakta malmfrän till och att frakta stalämnen från tillDomnarvet. Är det också SJ:s beräkningar, så måste jag dra slutsatsen att detgörs olika bedömningar. Vi är förtvivlade över den här situationen. I svaret sägsju ingenting annat än att kommunikationsministern menar att har sagtatt man inte skall göra någonting. Då tolkar jag svaret så att SJ skallöverleva som affärdrivande verk. och hur det går för , gruvarbetarna ochmalmfältskommunerna är av underordnad betydelse. Jag vill därför ställa frågan: Är nu inte statsrådetberedd all göra någonting temporärt i avvaktan på den åtgärd som harbeslutat? Det är ju ändå i så fall i allra man gör någonting föratt rädda situationen. Jag var med 1969. närgruvarbetarnas tålamod frestades över gränsen. Här vill jag klart säga attsituationen är mycket värre . Vad som kan rädda situationen utan attgruvarbetarna tar till utomparlamentariska åtgärder fc)r att hävda sin rätt attfortleva, det är att kommunikationsministern och regeringen nu gör ett radikaltingrepp och rättar till denna oskäliga belastning som malmfrakterna utgör. Anf.20 Kommunikationsministern : Herr talman! Det avtal som det här gäller harträffats mellan'två fria, likaberättigade parter i enlighet med svenskarättsprinciper och de rättsgrunder som gäller i hela västvärlden. harinte påtvingats ett avtal av SJ -eller av regeringen eller . Om nuLKAB beflnner sig i kris-och jag har ingen anledning att betvivla att deuppgifter som står i tidningarna och som jag i däg har fått från riksdagsmanHäll är riktiga - sä är det ju i första rummet en fråga för staten i sinegenskap av ägare till om man i delta fall skall ingripa. Del kan näppeligenvara så att en part som sluter avtal med skall ingripa. Annars kunde manju begära att eventuella köpare skall betala mer, eller att underleverantörerskall begära mindre för sina leveranser. 5 protokoll 1980/81:1-6 Nr 6 Jag kan också konstatera att denundersökning som skall göras skall vara , , samhällsekonomisk. Det betyder attden inte skall vara företagsekonomisk. , , I iqu(i Oeh vi måste vara på det klara med en sak, herrHäll: Om man nu gjorde något ingripande i SJ;s avtal med , så skulle det enbart leda till att ett r ;, antalstatligamiljonerytterligarefinge tillförasSJ. Jag harsagt förut-och jag Omfraktpriserna 6 j j s se j e , , stårför det alltfort-att i ett lägedär ägaransvaret för är sådant att det måste tillfriskt kapital skall det kapitalet tillföras direkt, entydigt och klart ikontanter och icke la vägen över-en leverantör - en fraktleverantör Slutligenvill jag säga att detta inte heller enbart är en fråga för statens järnvägar.Jag skulle föreslå att begära att motsvarande fråga ställs till herrHälls partikamrater i den norska regeringen. 21 (): Det är möjligt att jag kommer att fråga minapartivänner i den norska regeringen. Men var det en fråga tillkommunikationsministern i den som jag tärkte tala litet om. Det är alltså riktigt att det har träffats ett L.vtal, ochjag skall inte sätta betyg och göra en bedömning när det gäller deföretagsledare som frivilligt-om det nu är så - skriver på ett fraktavtal somsamiidigt. enligt min uppfattning, utgör företagets dödsdom. herrstatsråd, det finns ingenting som hindrar ett statsråd och en regering frän atthandla klokare. Och jag menar att det ärriktigt att det är staten som bör gripain. Jag begär inte att man skall gä in och onödigtvis hyfsa till det häravtalet. Men vidta nu den åtgärden att möjliggöra för att få en sådanekonomisk hjälp att företaget klarar den här situationen! När fraktpriset utgören tredjedel av hela kostnaden för att bryta och producera malm och malmsligmåste vem som helst begripa att företaget inte orkar bära den andelen - enandel som därtill ökar. Säger inte skillnaden i pris - per tonkilometer därSJ inte har någon konkurrent och per tonkilometer där det finnsalternativ - statsrådet någonting som skulle kunna vara värt ett par ord italarstolen? Med stor sannolikhet struntar SJ i om det går på tok för . menför staten borde det vara intressant att göra någonting. När upphör medatt frakta malm upphör också SJ att tjäna pengar på malmfraklen. Skulle vi inte kunna komma överens om att något måstegöras, så är det jag som är obotligt dum. Jag fattar alltså inte hur man kansitta i ansvarig ställning och låta detta ske. Jag har i min egenskap av kommunikationsminister fått frågan om statens järnvägars avtal, och jag har svarat på frågan i den delen. Jag har alltså inte lagt mig i något annat statsråds befogenheter rörande exempelvis huvudansvaret för . Men del finns naturligtvis ändå anledning för mig att från de utgångspunkterna diskutera frågan med kolleger i regeringen. b6 I övrigt vill jag konstatera att SJlämnar rabatt i förhållande till dentaxeenliga frakten för . bestårbara av att avståndet mellan och är så oändligt mycket Tisdapen den längre.Det är anledningen till att man får ett betydligt lägre tonkilometer- ioktober 1980 pris.vilket i och för sig är en taxesättning som har accepterat,eftersom den gynnar långa transporter och just därför är till fördel för bl. Jag har varken rätt eller möjlighet att diskutera de avtal somstateris järnvägar har slutit. Det ankommer inte på regeringen att göra det.Jag kan bara konstatera att samma fraktrabatter tillämpats i båda fallen, menatt det blir betydligt dyrare när avståndet är kortare. Vi skall också från svensk sida vara angelägna om attkomma till tals med norrmännen i den här frågan. De har också en stor del avjärnvägsfrakten. 23 (): Kommunikationsministern nämnde något om atttala med kollegerna i regeringen - gör det. Jag hoppasfortfarande, även om jag kanske inte borde göra det. Det finns ingen människa som tror att det kan vara någonsärdeles rabatterad fraktsats som används pä . Jag tror inte kommunikationsministerntror det heller - uppriktigt sagt. kostar det ca . att spränga loss, gräva fram,krossa, anrika och producera ett ton malmslig. Dä ligger den i järnvägsvagnen.Det kostar . att frakta den till . Jag har talat om södraomloppet, varför avtal med norrmännen knappast kan vara ett specifikt intresseför och Luleåfrakten. Jag förstår att det är meningslöst att fortsätta den härdiskussionen, men jag fäster litet förhoppning vid att är vänligatt tala med kollegerna i regeringen. Måhända de dä vaknar till liv ochkonstaterar att här måste någonting göras. Vems bord det til syvende og sidstskall vara vet inte jag, men jag tror att det är angeläget att regeringen tartag i den här frågan och gör någonting. Anf.24 Kommunikationsministern : Herr talman! Jag kanske läste fel. men jagtyckte att jag såg i tidningen att avsåg att ställa in ett antal tågmellan och för alt den frakten skulle bli så dyr att man genomindragningen skulle spara 20 milj. kr. Vi skall inte bortse från det angelägnai att vi också får komma till tals med norrmännen. De avtal norrmännen harträffat är hemliga. Jag har inte tillgång till dem. Men jag tycker att det ärangeläget att vi inte bara inom den diskuterar vad som kangöras för . utan att vi också får fram en bedömning tillsammans med dennorska regeringen och får veta hur fraktavtalet ser ut på den norska sidan. 25KARL-ERIK HÄLL (s): Låt mig med anledning av detkommunikationsministern nämnde sist säga att det nog finns anledning att tittapå det avtal som faktiskt Om torvtransporter på järnväg gäller.Det är nämligen så konstruerat, att även om inte kör ett enda tåg. inteett enda ton malm. är förelaget enligt det rabailerade avtalet förpliktigat attbetala av de fraktkostnader man skulle ha betalat om frakten gått i vanligordning. sparar alltså inte ett öre på att inställa tågtransporter, utanökar därmed bara förlusten. Så förhåller det sig enligt avtalet. Underrättarman en månad i förväg om en inställd transport, kan man komma ned till avden avtalsenliga fraktkostnaden. Därmed ärden biten av avtalet också intagen i protokoll. 9 8 Svar på fråga 1980/81:23 om torvtransporter på järnväg har frågat mig om jag är beredd attpröva möjligheterna att styra över vissa torvtransporter i frånlandsväg till järnväg. Enligt min mening lämpar sig torv väl för transporter påjärnväg. Jag räknar också med att järnvägen skall ha goda möjligheterattkonkurrera med lastbilen framför allt när det gäller transporter över längreavstånd. a. bör torvtransporter kunna bli aktuella på . För att få ett bättre underlag har regeringen tidigaregett SJ i uppdrag att närmare utreda förutsättningarna för att utnyttjajärnvägen för transport av torv till fyra planerade torveldade anläggningar inorra . Det gäller vattenfallsverkets planerade hetvattencentraler iGällivare och och kraftvärmeverk i och . Utredningen väntasbli klar . Genom den utredningen får vi ettbättre underlag för att bedöma järnvägens möjligheter att konkurrera omtorvtransporter. 1 sista hand ankommer det på SJ och dess kunder att görakommersiella bedömningar av de olika torvtransportprojekt som kan bli aktuellai framtiden. Anf.27 (): Jag tackar kommunikationsministern för svaretpä min fråga. Bakgrunden till frågan är dels de allmänna uttalanden som gjortspå trafikpolitikens område om vikten av att få till stånd en minskad oljeförbrukning,dels de uttalanden som enligt uppgifter i massmedia gjorts från statsrådetssida när det gäller att frakta torv via järnvägen. Det är naturligtvis lätt attgöra positiva uttalanden och på så sätt markera en viljeinriktning, men det ärinte så ofta uttalanden om att spara olja t. ex. inom transportsektorn följsupp av konkreta åtgärder. När det gäller Saltmyran i vill jag framhållaalt järnvägen nu löper endast från den plats därtorvbrytning skall äga rum. Visserligen är transportsträckan längre viajärnvägen, men ulan tvivel skulle järnvägstransporter spara energi och ävenspara utgifter för vägunderhåll i det berörda området. Av svaretpå min fråga kan jag konstatera alt det pågår en utredning, som väntas bliklar , om hur man kan utnyttja järnvägen just vid torvtransporter.Det är självfallet positivt, även om jag med tanke på de uttalanden somkommunikationsministern har gjort, enligt uppgifter i massmedia, hade väntatmig särskilda åtgärder just idet konkreta fall som jag här tagit upp och som jugäller torvtransporter från Saltmyran. Del är avsevärda kvantiteter, mellan 75000 och . som man beräknar kommer att fraktas därifrån. Jag skall med an}edniniz av \'ad härhar tagit upp resonera med järnvägschefen om den här fråganoch undersöka om vi kan ta något konkret initiativ. Om åtgärder för att garantera invandrare medborgerligafri- och rättigheter 10 8 Svar på fråga 1980/81:3 om åtgärder för att garanterainvandrare medborgerliga fri- och rättigheter Anf, 29 Justitieministern : har frågat statsrådet om hon ärberedd att vidta åtgärder för att garantera jugoslaviska invandrare de fri- ochrättigheter som är tillförsäkrade andra i vårt land. Frågan haröverlämnats till mig. I den inledande förklaringen till frågan sägs att eninvandrare, som här i landet arbetar med radioprogram för invandrare, skulle hautsatts för påtryckningar att gå ett främmande lands underrättelsetjänst tillhända. Påtryckningarna skulle ha bestått i hotelser. Det skydd som våra lagar ger mot hotelser och andraangrepp på den personliga integriteten kommer oinskränkt också invandrarna tilldel. Detsamma gäller det skydd mot försök att värva underrättelseagenter somligger i förbudet mot olovlig underrättelseverksamhet m. m. Jag delar naturligtvisuppfattningen att samhället måste göra allt som kan göras för att stävja kränkningarav den allvarliga art som nu tar upp. Sådana kränkningar kanhota inte bara den personliga integriteten utan också förtroendet förmassmedierna och landets säkerhet. Jag kan inte se att det finns någon lucka ilagstiftningen på detta viktiga område. Jag har också anledning att lita på attde rättstillämpande myndigheterna följer utvecklingen med uppmärksamhet ochingriper till de enskildas skydd, så snart det är påkallat. 30ULLA TILLÄNDER (c); Jag vill tacka justitieministern för detpositiva och otvetydiga svaret på min fråga. Vi har ju blivit vana vid att frågor som berör invandraresförhållanden faktiskt är mer komplicerade än vad vi tidigare litet aningslöstkunde föreställa oss. vet vi mer om de komplicerade förhållanden somunder ytan bestämmer och påverkar olika invandrargruppers motstridiga Om åtgärder för att garantera invandrare medborgerligafri' och rättigheter Vi vet - för all använda en bild - att den synliga delen avisberget är en liten del av hela berget, och att motsättningar mellan olikagrupper av invandrare som för oss framstår som hårklyverier och diskussioner ompåvens skägg har sina rottrådar i historien, traditionen, religionen ochpolitiken. De motsättningarna förklingar inte utan fortlever pä svensk mark. Såvitt jag förstår har det problem som jag har tagit upp imin fråga den fördelen att det borde kunna gå att lösa utan att man behöver taställning till de många svåröverskådliga frågor som i vanliga fall gör detomöjligt att ge enkla och otvetydiga svar. Vad frågan gäller är om invandrare skall kunna utnyttja defri- och rättigheter utan inskränkningar som lagarna i värt land tillförsäkraralla människor. Justitieministerns svar - som inte kunde bli något annat än ettja och som alltså också var ett enkelt ja - måste vara oavhängigt av ominvandraren är serb eller kroat, ungrare eller grek, assyrier eller turk.Därför är varje inskränkning eller förbehåll på den här punkten en försvagningav ett helhjärtat stöd för dessa fri- och rättigheter. Varje tveksamhet gerupphov till ett embryo av otrygghet och missräkning hos de invandrare som inteönskar något hellre än att stanna här i landet, få arbetsfrid och mödosamtgrundlägga en ny hemkänsla med allt vad det betyder av lojalitet ochsolidaritet mot det nya landet. I den situationen måste de ha rätt att räknamed svenska statens kraftfulla skydd och stöd. Men det finns anledning att härgöra en viktig markering: När det gäller dem som medvetet och med cyniskberäkning sätter sig över svensk lag skall man naturligtvis inte läggafingrarna emellan. Också i det här fallet måste lagen tillämpas resolut. Att staten skulle se mellan fingrarna med främmandemakters övertramp på svensk mark gentemot enskilda människor och gentemotsvensk lag vore en tolerans som verkligen skulle vara svår att tolerera.Reportern på Radio , som öppet talat om vad han utsatts för. är inteden förste som blivit föremål för denna form av obehaglig och obehöriguppmärksamhet från de jugoslaviska myndigheternas sida. Därför bör det ocksågöras klart för varje främmande makt hur allvarligt vi här i landet ser på övertrampgentemot de elementära mänskliga rättigheter som tydligen inte är merasjälvklara än att de till varje pris måste värnas och värjas. Jag vill fråga justitieministern; Kan hänsyntill det goda förhållande som kan tänkas råda mellan värt land och ett annatland någonsin vara skäl nog att låta lagar, vilkas tillämpning skulle störadetta förhållande, tiga? Om någon person känner sig hotad i något avseende kan jagbara hänvisa till vår lagstiftning, framför allt skyddet i . Jagsade i mitt svar att jag utgår ifrån att de rättstillämpande myndigheternaklart följer de regler som finns där. Man skall inte pä något sätt ta hänsyntill vad som kan ligga bakom hotet. Självfallet gäller lagen lika för alla. 32ULLA TILLÄNDER (c): Jag vill lacka justitieministern också fördet svaret. Goda lagar måste tillämpas för att vara goda. Utan makt bakom ordenär de bara fromma förhoppningar och inga lagar. Erfarenheten visar att länder som bryter mot lagar av dendignitet som det här är fråga om ger mycket för att slippa bli ställda motväggen. Därför bör det vara en tacksam uppgift att tillämpa lagen som det skyddför den svage och det hot mot den starke som den är avsedd att vara. Om åtgärder mot registrering av politiskt medlemskap H 8 Svar på fråga 1980/81:7 om åtgärder mot registreringav politiskt medlemskap mot bakgrunden av ett aktuelltfall, frågat statsministern om han kommer att medverka till att vi får en öppenbehandling och redovisning av fall som det har beskriviteller om administrativa åtgärder skall fä sätta lagarna ur spel. Frågan haröverlämnats till mig. Som ett medel för den särskilda polisverksamheten för atthindra och uppdaga brott mot rikets säkerhet m. m. förs polisregister vidsäkerhetsavdelningen inom . Enligt 2 § personalkontrollkungörelsen (1969:446) fårrikspolisstyrelsen i registret anteckna de uppgifter som behövs för densärskilda polisverksamheten. Anteckningar får emellertid inte göras enbart avdet skälet att någon genom tillhörighet till en organisation eller på annatsätt har gett uttryck för en politisk uppfattning. Någon politisk åsiktsregistrering får således inteförekomma och förekommer inte heller. De grundläggande principer somgäller på detta område är väl kända och har diskuterats i denna kammare ettflertal gånger. Jag vill därför här endast tillägga att det tyvärr mycket oftaförhåller sig så, ätten öppen redovisning av fakta i särskilda fall redan påkort sikt skulle skada säkerhetsavdelningens verksamhet och minska dessmöjligheter att fullgöra sin viktiga uppgift. 34OSWALD (vpk); Jag ber att få tacka justitieministern försvaret på min fråga. Jag håller gärna med honom när han säger att de härsakerna har diskuterats ett flertal gånger här i kammaren, och så kommer detnaturligtvis att förbli i fortsättningen också, så länge sådana här fallständigt dyker upp utan att man någonsin får några klara besked från deansvariga i regeringen och inom säkerhetspolisen. I det här fallet har vi alltså en person i , hemmai mitt län, som har sökt inträde i hemvärnet på orten. Han hör till enkommunistisk organisation, skp. där han har varit aktiv . Han ärockså fackligt aktiv; han är fackordförande på i och åtnjutersåledes, som vi brukar Om åtgärder mot registrering av politiskt medlemskap säga,stort medborgerligt förtroende. Bahco är en mycket stor industri. Den ansökan som han lämnade in tillstyrktes lokalt av demsom jobbar inom hemvärnet i och som väl bör känna till personer somfinns i ett sä pass litet samhälle. Den tillstyrktes också avförsvarsområdesstaben i försvarsområde 46/47 i , alltså på länsnivå. Mensedan blev det stopp. Enligt vad den här mannen, som heter Alvemark. självpåstår-och jag har ingen anledning att betvivla det - har han inte varitinblandad i något slags brottslig verksamhet.