prot · G409153 · 1980-12-31 00:00:00 — Om detblir så som och socialdemokraterna tydligen vill, kommer detta landatt få två valsystem: ett system för ordinarie val och ett system för extraval. Jag tror att det vore värdefullt om herrarna tänkte igenom hur pass klokden tanken egentligen är. AnL98 () replik; Det är riktigt att det från både moderat och socialdemokratiskt hållfinns en stark vilja att uppnå rimliga förhållanden när det gäller extra val.Det är populärt, herr talman, med breda samlande lösningar i politiken, så jaghar svårt att föreställa mig att skulle ha någonting emot att vifrån moderat och socialdemokratiskt håll nu verkligen försöker att få tillstånd en lösning på detta område. Bakom oss står ändå, som det brukar heta, majoritet av ledamöter. Detär faktiskt inte så märkligt att man har något annorlunda bestämmelser när detgäller extra val. Det handlar ju i själva verket bara om att förkorta en del avtiderna vid förhandsröstning. Vi har ägnat oss åtfrågan om att förändra dessa bestämmelser. Det har också bl, a, hans parti varit med om åtskilliga gånger. Extravalär sällsynta i svensk politik. De kommer förmodligen att vara relativtsällsynta också . Men jag tycker att det är fullt rimligt att manför att lösa ett besvärligt politiskt problem gör inskränkningar t, ex, när detgäller förhandsröstningen. Det kan inte vara rimligt, herr talman, att detskall ta två ä så att anordna ett extraval i ,jämfört med vad det tar i t, ex, , eller , TorkelLindahl, som kritiserade byråkratin i valsystemet, borde väl vara överens medmig i varje fall på denna punkt, att det är just den besvärliga byråkratin somgör att det går så långsamt. säger också att detvore bra med förslag som kan leda till att vi får billigare val, och han villdärför ha en utredning. Men om förslagen är relafivt enkla och okompliceradeoch om de kan genomföras snabbt, så behövs det väl ingen utredning, I så fallborde det räcka med att den regering vi har tar initiativ till detta och lämnarförslag till . Jag har kanske större förtroendeför den sittande regeringens förmåga att klara av detta snabbt och utan någonsärskild utredning än vad har. AnL 99 ()replik; Jag kan konstatera, att när vi för fram tanken om det är rimligt attstaten låter trycka 600 miljoner valsedlar i samband med valen -det är drygt100 valsedlar per väljare -, tycker man inte att detta är särskilt bra gjort.Det tycker inte heller , Man tycker att det inte är värtatt kosta på en utredning som studerar om detta verkligen är rimligt. Men närdet blir fråga om extraval, då är det plötsligt helt rimligt att partiernaensamma skall svara f.ör all tryckning av valsedlar. Försök att få litet logikoch sammanhang i resonemanget! AnL100 () replik: Det är ju ändå en väsentlig skillnad mellan de val som vi regelbundethar och för vilka vi har på oss att förbereda rufinernaoch ett extraval som uppkommer på grund av en plötsligt inträffad situation.Vid ett extraval har vi ju en situafion som inte rimligtvis har kunnatförutses, där det kanske råder en allmän enighet om att någonting måste görassnabbt och där vi har att ta hänsyn till de förhållanden som råder i ,nämligen att vårt land är mer eller mindre stängt . Detta måsteman naturligtvis skilja på. Menom det är så, herr talman, att det finns så många goda förslag frånfolkpartiets sida, förslag som återfinns i denna reservation eller åtminstoneantyds där, så är det väl i rimlighetens namn bara att begära att den nusittande mittenregeringen så snart som det över huvud taget är möjligtförelägger oss en proposition på den här punkten. Då skall vi naturligtvis taställning fill de förslagen i konstitufionsutskottet och i . Jag troremellerfid att rädsla för extraval inte alls bottnar i att haninte vill göra förändringar i vallagen, utan i att han befarar att extraval skullekunna innebära ett politiskt riskmoment för det parti som han representerar. Ändringi vallagen m. m. Tredjevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. AnL 101 (): Lagsfiftningen för allmänna val i vårt land präglas av två viktigaledmotiv. Det första är att själva valförfarandet måste fylla högt ställda kravpå tillförlitlighet, Garanfier måste föreligga att val sker under former somtryggar den för fria val nödvändiga valhemligheten. Det andra är attmedborgarnas möjlighet att delta i valet på allt sätt underlättas. Omdessa principer har rått stor enighet. Detär också värt att notera att vi just genom en omsorgsfull lagstiftning på dettakänsHga område når fram till att valresultatet respekteras av alla parter. Ivårt land slipper vi därför en upphetsande eftervalsdebatt om valfusk somförekommer på andra håll. Det Hgger ett värde i denna vår rättstrygghet, I deenstaka fall där valfusk förekommit beivras detta också. Vikan också notera att valdeltagandet ligger mycket högt i , Under1970-talet uppnåddes så höga siffror som , Om man undantar de ländersom har röstplikt, så borde vårt land ligga i absolut världstopp. Det finnsflera förklaringar till detta höga valdeltagande. En förklaring är att detpolitiska intresset är högt i vårt land. Ändring i vallagen m. m. förklaringligger i de åtgärder som vidtagits för att underlätta valdeltagandet. Vi har röstmottagning vid våra utlandsmyndigheter och påfartyg ute på haven. Vi har möjlighet fill budröstning. Vi har möjligheter attrösta på posten, både vid fasta och vid tillfälliga anstalter, och vi har ocksåmöjlighet att skicka rösten med lantbrevbäraren, Alla dessa bestämmelser om röstmottagning, om valförrättaresom sörjer för valhemligheten, om fria valsedlar osv, innebär kostnader förstat och kommun. Det är därför ingenting märkvärdigt att tanken väcks om mankan göra valen billigare. En motion i den riktningen - 1980/81:1513 - har ocksåväckts. Den har i sin tur fött en reservation från utskottets folkpartister.Reservanterna vill ha en särskild besparingsutredning för att minskavalkostnaderna. Om jag lämnar därhän vad en sådan statlig utredningkostar, måste nog reservanterna själva kosta på sig att ge några exempel på vadman vill spara, om man inte vill spara på demokratin, på medborgarnasmöjligheter att deltaga i valen. De exempel som nämns i mofionen räcker inte långt. Partierna får f, n, valsedlar gratis motsvarande fem gångerantalet röstberättigade, I vallagskommittén har vi undersökt möjligheterna attpruta ned antalet fria sedlar till fyra gånger antalet röstberättigade perparfi och val. Vi fann då att partierna själva rekvirerar mer än fem och självasvarar för denna merkostnad - det rör sig om 57 miljoner valsedlar. Det finnsju en del partier som går fram med flera listor i valkretsen, som reservanternakanske känner till. Skall vi klämma åt partierna ännu mer än ? 1vallagskommittén stannade vi för att behålla nuvarande regler. Om detta varutredningskommittén ense - även folkpartisten i utredningen tyckte så. En vissbesparing kan man göra genom att grunda beräkningen av antalet valsedlar påstommarna i mantalslängden, och det kommer också att göras. Behövs det tre valförrättare? Ja, detgör det, om vi vill att valförrättningen skall flyta snabbt utan besvärandeköer och oordning i vallokalen. Låt mig erinra om att sedanbeslöt att utöka antalet funkfionärer vid de tillfälligt inrättadepostanstalterna vid sjukhus och andra vårdinrättningar just för att garanteraordning och valhemlighet, I motionen nämns också de höga arvoden som vissakommuner betalat, men den saken är ingen riksdagsfråga, Sluthgennämner motionärerna poströstningen på valdagen. Även den frågan har prövats i vallagskommittén. Kostnadenför öppethållande av postanstalterna på valdagen finns exakt beräknad. Denuppgick till 2,2 milj, kr,, och det behövs inte utredas närmare. Vi vetockså exakt hur många personer som röstade på posten valdagen 1979, Det var 38956 personer. Frågan gäller alltså om vi skall ta ifrån dessa personer derasmöjlighet att rösta på posten på valdagen. En del av dessa borde kunna uppsökasin vallokal, eller ha förutsett sin bortavaro och därför poströstat tidigare, tycker man. Men kvar finns ändå en betydandegrupp som på grund av jourtjänst, en hastigt påkommen resa, en anförvantssjukdom eller vad det nu kan vara som gör att de inte befinner sig på hemortenunder valdagen. Vill man på fullt allvar ta ifrån dessa deras möjlighet attrösta? En viss besparing kan göras genom att minskaöppethållandet på postanstalterna utan att helt ta bort den möjligheten attrösta - men denna fråga är redan aktualiserad, Tillhopataget räcker inte deanförda exemplen som motiv för en särskild utredning. Låt oss då få höra om detfinns andra exempel. Självklart skall alla berörda myndigheter vara såförsikfiga som möjligt med utgifter, men självklarheter behöver inte utredas. Om vi i utskottet har varit oense på den punkt jag härkommenterat, så har vi däremot varit ense om att lösa problemet medregistrering av parfibeteckning. En partibeteckning som endast rymmer en förkortning,exempelvis en bokstavskombinafion eller en sifferkombination, skall inte längregodkännas. På så sätt undviks förväxlingar med redan registrerade partinamn.Det är bra med denna ändring - på så sätt underlättar vi också arbetet ivalprövningsnämnden. Sedan kan man aldrig, , förhindra att enperson på en valsedel skriver en väljarbeteckning som är snubblande Hk en redanregistrerad. Det kan man aldrig undvika med någon vallagsfiftning. När det gäller själva valsystemet har vi följt en gammaltradition i vårt land, att ändringar i valsystemet skall bäras upp av en bredpolitisk enighet. Det proporfionella valsystem som vi har fungerar i stortsett bra. Det ger partierna en representation i den församling som valet gällersom i princip motsvarar partiernas andel av rösterna. När det gäller val till och landstingen harsystemet funnit sin form genom fasta mandat och utjämningsmandat, kombineratmed småpartispärr. Om detta regelsystem råder bred polifisk enighet. Men närdet gäller valen till fullmäktige finns det vissa skönhetsfläckar. När det rörsig om icke valkretsindelade kommuner är det inget problem. Skönhetsfläckarnafinns i de f, n, 69 valkretsindelade kommunerna, I dessa kommuner har småpartiernasvårare att få fullmäktigerepresentation, I varje fall blir mandaten dyra förde små parfierna, särskilt om valkretsarna har mindre än 20 mandat, I vallagskommittén försökte vi lösa problemet genom attöka minimiantalet mandat i valkretsarna från 15 fill 20, ochvänsterpartiet kommunisternas representanter reserverade sig. Jag tycker detvar synd -hade vi haft en fullständigt enig utredning, så skulle kanske det härha burit ända fram till ett riksdagsbeslut. Så blev nu inte fallet, Stockholmskommun -kanske framför allt socialdemokater - satte sig emotförslaget, trots att övriga remissinstanser tUl var positiva.Därmed kände sig regeringen förhindrad att lägga fram ett förslag enligtutredningens tankegång, allt enligt behovet av breda politiska lösningar. Varför har då gått så hårt emot detta? Enförklaring är nog att just har drivit valkretsindelningen längre änandra kommuner. Man har medvetet hållit sig just ovanför minimigränsen 15mandat per valkrets. De 6 valkretsarna i har respektive18,15,18,18,16 och Ändring i vallagen m. m. Ändi-ingi vallagen m. m. Detta drabbarde mindre partierna hårt - om de får några mandat, blir mandaten dyra. Vihar inom utskottet diskuterat detta problem grundligt. Vi har kunnat ena oss omatt regeringen bör göra förnyade försök att lösa frågan. Låtmig i detta sammanhang dock göra den markeringen att det inte kan bli tal omnågra särbestämmelser för , Men bör själv ta itu medfrågan. Man kan t, ex, höja antalet kommunfullmäktige, om man nu anser att sexvalkretsar är ett heligt tal. Enannan lösning vore förstås om vi införde samma system ikommun-fullmäkfigevalen, som vi redan har i riksdags- och landstingsvalen, dvs,fasta mandat samt utjämningsmandat. Men vi möter då obönhörligt kravet på enprocentspärr. En del menar att procentspärren kan undvaras i kommunfullmäktigevalen.Jag tror inte det. Låt mig peka på enigheten - i vart fall mellan de fyrastörsta partierna - beträffande landstingsvalen, där vi har en treprocentspärr.Men vi har flera kommuner som är större än de minsta landstingen. Det skullenog inte gå riktigt ihop att ha spärr i det ena fallet och inte i det andra,när man rör sig med lika befolkningstal. En treprocentspärr skulle slå hårdaremot småparfierna än vad det nuvarande systemet gör. Vi bör alltså lösaproblemet genom att höja minimiantalet mandat i valkretsarna. Valkretsindelningeni skall jag inte ta upp, eftersom den kommer att kommenteras avBertil Fiskesjö längre fram i debatten. Sedanvill jag , herr talman, konstatera att samtliga talare har kommenteratfrågan om extra val. Bakgrunden är en del mer eller mindre lättsinnigauttalanden från ett par partiledare, som trott att det här skulle kunna gå attgenomföra väldigt snabbt utan hänsyn till att vi dock har bestämmelser på dethär området. Jaghar noterat att nu tror att man mycket väl skulle kunna sättagränsen från beslut till genomförande av ett extraval , AndersBjörck var litet försiktigare - han var inne . Fårjag säga så här; Ett extra val är lika viktigt som ett ordinarie val, Sammasäkerhet måste gälla, samma möjlighet att rösta måste gälla och samma garanfiermåste finnas att rösten hinner fram, även om den är lämnad på ett fartyg påfjärran hav. Vi får inte nonchalera vissa väljare, vissa svenska medborgare,för att de inte finns inom landets gränser. Om det har vi varit ense förut. Jagnoterar att åtminstone två av riksdagspartierna nu är på glid bort från dessagamla huvudregler. Det utesluter inte att en del tekniska förändringar kangöras, och det ger sig väl hur en sådan prövning kan ske. Jagber, herr talman, allra sist att få yrka bifall till utskottets hemställan. Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas kl, 19,30, 12 §Anmäldes och bordlades Nr 153 M°'°"erna den /81:2209 av LenaÖhrsvik jj ggi med anledning av proposition 1980/81:196 om statsbidrag vid ändrat huvudmannaskapför ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalter m,m, med anledning av proposition 1980/81:199 omförsvarets materielverks organisation m, m, 13 §Anmäldes och bordlades betänkanden 1980/81:61 om vissa ändringari kapitalbeskattningen (prop, 1980/81:193) 1980/81:62 om dubbelbeskattningsavtal mellan och (prop, 1980/81:197) 1980/81:29 om ändring ibostadsrättslagen (prop, 1980/81:148) 1980/81:31 om uppskov med behandlingen avvissa ärenden /81:32 om ändring i lagen om försäkringsavtal (prop,1980/81:191) 1980/81:33 med anledning av förnyad behandling om ändring iaktiebolagslagen m, m, (prop, 1980/81:146 och 1980/81:84 delvis) 1980/81:29 om vissaersättningar fill sjukvårdshuvudmännen, m, m, (prop, 1980/81:187)1980/81:30 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1980/81:37 omskolforskning och personalutveckling (prop, 1980/81:97) 1980/81:38 om denstadiga skoladministrationen m, m, (prop, 1980/81:107) och såvitt gäller anslagfill (prop, 1980/81:100) Jordbruksutskottetsbetänkande /81:34 om jordbrukets rafionahsering 1980/81:40'om mark- ochkonkurrensvillkoren för statliga bostadslån m, m, (prop,1980/81:194) 1980/81:41 om sfimulansåtgärder inom bostadssektorn (prop, 1980/ 81:202)1980/81:43 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden 14 § Meddelandeom fråga Meddelades att följandefråga framställts 1980/81:440av () till justitieministern om processer iskadeståndsärenden: Enhgt uppgifter i massmedia har såväldomstolsverket som JK med hänvisning till att processkostnaderna bliromfattande riktat kritik mot att vissa advokater hotat att i stor skala inledaskadeståndsprocesser i medicinska frågor. Fråganom rätten att inleda skadeståndsprocesser kan inte bedömas enbart urprocessekonomisk synvinkel - den har i högsta grad även rättssäkerhetsaspekter.För den drabbade är det ofta fråga om att mot mäktiga ekonomiska intressenkunna tillvarata sina egna intressen. uppfattningen att endast ett fåtal processer i samma typ avskadeståndsärenden skall få drivas under åberopande av begränsaderättshjälpsresurser, och anser statsrådet att en sådan begränsning är förenligmed den enskildes rättssäkerhetskrav? 15 §Kammaren åtskildes kl, 18.04, In fidem