prot · G409150 · 1980-12-31 00:00:00 — Men vi vet också att antalet ökar snabbt och kommer att varaungefär fördubblat inom sex . Under alla omständigheter torde dagensresurser vara fullt tillräckliga för att vi skall kunna föreskriva attauktoriserad eller godkänd revisor skall kunna utses i alla nystartadeakfiebolag. Enligt vår uppfattning kan sedan detta krav utsträckas tillsamtliga aktiebolag under en övergångs-fid. som det lämpligen bör ankomma påtillsynsmyndigheten, kommerskollegium, att närmare precisera. All erfarenhet visar att det är i mindre företag som behovetav kvalificerad revision är störst. Undersökningar har gett vid handen att detär i de mindre företagen som den ekonomiska brottsligheten är mest utbredd.Lika klart framstår det att småföretag ofta saknar den ekonomiska kompetensutan vilken ett företag får svårt att överleva och vidareutvecklas. En storutredning, initierad av statens industriverk , slog sålundafast att gruppen icke kvalificerade revisorer svarade för av revisionernai blivande konkursbolag. Det borde inte råda några delade meningar om att dessaföretag, som är ekonomiskt svaga och som ofta har en otillräcklig ledning, ärde som har det största behovet av en granskning av självständiga och kunnigarevisorer. Trots detta klart uttalade och av flera tunga remissinstanser,bl, a, revisorernas egna organisationer och tillsynsmyndigheten kommerskollegi- Ändring i aktiebolagslagen m. m. Ändring i aktiebolagslagen m. in. um, dokumenterade behov av kvalificerad revision isamtliga aktiebolag motsätter sig den borgerliga utskottsmajoriteten förslagetmed hänvisning till osäkerhet om tillgången på kvalificerade revisorer och enfrom förhoppning att departementschefen skall ta fram underlag under kommandeår. Den tredje socialdemokratiska reservation jag tänker taupp är frågan om minimikapitalets storlek när det gäller aktiebolag. Det är enfråga som vi också har diskuterat här. Aktiebolagsformenär ju avsedd för större och riskfulla företag. På den punkten torde rätt storenighet råda. När 1973 på socialdemokratiskt initiativbeslutade att minimibeloppet för aktiekapital skulle höjas från , till50 ,, var de viktigaste skälen härför att skapa ökad säkerhet för attbolaget uppfyller sina förpliktelser mot de anställda, mot samhället och motborgenärer över huvud taget. Det bör nämnas att förslagets ikraftträdande haruppskjutits då det varit borgerlig majoritet iriksdagen. skall alltså förslaget om det högre minimibeloppet träda i krafthelt och fullt , Men har penningvärdet försämrats. De 50 000kronorna är bara , i realvärde. Detta innebär attminimikapitalet, om man skall följa med penningvärdesutvecklingen, skullebehöva ligga på . a. framhållit attminimikapitalet på . vid utgången av inte är tillräckligt medavseende på akfieägarnas personliga betalningsansvar när det gäller attförebygga att aktiebolagsformen utnyttjas för ekonomisk brottslighet. Men det finns också från företagsekonomisk synpunkt skälatt höja den här gränsen. Vi vet att det egna kapitalet i många mindre företagär alltför lågt för att ge företaget den finansiella stadga som är såbetydelsfull för att företaget skall kunna dels utvecklas, dels bereda trygghetför de anställda, för långivare och för leverantörer. Erfarenheterna har också visat att de bolag som råkat ibetalningssvårigheter när det gäller skatter och avgifter nästan undantagslösthar ett för lågt eget kapital. Det finns alltså flera skäl att höja den härgränsen , så att man på något sätt anpassar den efterpenningvärdesutvecklingen. 1 det fallet har vi socialdemokrater i utskottetvarit öppna för diskussion. Vi har sagt; Nåväl, låt oss acceptera synpunktenatt det kanske inte vore lyckligt att indexreglera minimibeloppet föraktiekapitalet. Låt oss i stället ta fasta på det som flera remissinstanser harföreslagit, nämligen att man skall anpassa minimigränsen för aktiekapitalet medt. Men inte ens det här försöket från vår sida till enkompromisslösning har man ansett sig kunna acceptera från borgerligt håll. Vi konstaterar bara att skälen för att höja minimigränsen föraktiekapitalet är lika starka och t. o. m. starkare . Med detta, fru talman, ber jag att få yrka bifall till desocialdemokratiska reservationerna nr 4, 5 och 6. AnL 7 () replik: Vad sade om de treresterande socialdemokratiska reservationerna skall jag inte bemöta - detkommer en senare talare att göra. När det gäller synpunkter påtrepartiregeringens syn på de här frågorna finns det en del som jag tycker intefår stå helt oemotsagt. a. kritiserade de borgerliga -och han är inte den förste som gör det i den här kammaren, utan åtskilligasocialdemokrater framförde samma kritik under debatten - för att manalltid låter rättssäkerhet och skydd för personlig integritet gå föreönskemålet om att genomföra olika åtgärder. har jag hört detta så att jag motvilligttvingas dra den slutsatsen att socialdemokraterna alltså anser att man lugntkan eftersätta kravet på rättssäkerhet och skydd för personlig integritet. Närdet gäller den personliga integriteten vill jag säga att denna är ganska litetinvolverad i de här frågorna. Men, , visst upprätthåller vifrån borgerlig sida kravet på rättssäkerhet. Det kommer vi att fortsätta attgöra, alldeles oberoende av vad ni framställer för förslag om åtgärder motekonomisk brottslighet. Det är litet betänkligt att den syn på lagstiftning sommånga tyckte kom till uttryck inte minst under socialdemokraternas sistaregeringsår, i början och mitten av , går igen på detta klara sätt-man bara avfärdar viktiga grundläggande principer med att såga att någon hänsyninte får tas när det gäller att bekämpa ekonomisk brottslighet. säger litet ironiskt attjustitieministern skriver att BRÅ:s olika förslag är alltför långtgående. Ja visst,men de skall ju vara långtgående. De skall nämligen syfta till att visa påvilka sätt man kan bekämpa ekonomisk brottslighet, icke till att visa vad somär den lämpliga balansen mellan denna strävan å ena sidan och strävan attbevara ett sunt och starkt näringsliv å andra sidan. Inte bara vissa organisationer är kritiska mot BRÅ;sförslag. Jag kan presentera för en lång lista innehållandekritik från vad han kallar för rättsvårdande myndigheter. Om BengtSilfverstrand ville vara vänlig och titta i den proposition som äraktuell, så skulle han när det gäller det betydelsefulla förslaget från BRÅ omförändringar av reglerna vid ordinära konkurser bl. a. finna att rättsvårdandemyndigheter som justitiekanslern och samt även andra myndigheterär helt emot något sådant. Det beror just på, som jag redan har sagt, att dethär utredningsarbetet skall syfta till att belysa en viss typ av åtgärder, hurde kan vidtas och hur de kan utformas. Detta måste sedan balanseras mot andrasträvanden, däribland strävandena när det gäller rättssäkerheten och skyddetför den personliga integriteten. På den punkten kommer vi aldrig att ge efter,. Ändring i aktiebolagslagen m. m. Ändring i akUe-bolagslagen m. m. AnL 8 () replik: När det först gäller kraven på rättssäkerhetvill jag säga att socialdemokraterna inte avfärdar - som uttryckerdet - de grundläggande principerna om rättssäkerhet och personlig integritet.Den avgörande skillnaden är den att vi inte försöker skapa motsättningar mellankraven på rättssäkerhet och behovet av olika former av brottsförebyggandeåtgärder. Vi anser alltså att ett genomförande av våra förslag intepå något sätt innebär en försämring för den seriösa företagsamheten när detgäller rättssäkerhet och personlig integritet. Åtgärderna riktar sig motekonomisk brottslighet, således mot företag som inte uppfyller sinaförpliktelser mot samhället, mot anställda och mot borgenärer. Däri liggeralltså skillnaden. Jag hoppas att den här distinktionen är tillräcklig för attvi skall kunna förstå varandra. När det sedan gäller BRÅ:s förslag, vilka enligt JoakimOllens uppfattning är för långtgående, kan det vara av intresse att se vad en idet här sammanhanget mycket initierad part har att säga. Jag avser dåkommerskollegium som är den myndighet som har att svara för tillsynen över revisorerna.Man säger om angående revisors verksamhet att de här"förslagen måste karakteriseras som ganska konventionella och utgörandeendast ett första steg mot det åsyftade effektivare utnyttjandet avrevisions-funkfionen". Det är precis i överensstämmelse med våruppfattning. Vi säger: O.K., vi kan acceptera förslagen som ett första steg.Men det är ganska orimligt att påstå att förslagen i rapporten om just revisionskulle vara långtgående. De är i stället oerhört begränsade, men icke destomindre välkomna. något beträffande intresset för ett sunt ochstarkt näringsliv. Ja, det är ingenting som moderata samlingspartiet harmonopol på. Det är en uppfattning som vi, när den uttrycks så allmänt, på allapunkter delar. Den stora och avgörande skillnaden här är att när detalar om näringslivet utgår företagarrollen. Men när vi frånsocialdemokraternas sida talar om näringsliv och företagsamhet, så räknar viockså in andra parter, andra intressenter i företagen. Vi tycker att exempelvisen revisor skall kunna spela en mycket akfivare roll än som är fallet. Vitycker också- och det är kanske det mest väsentliga - att löntagarparten skallha mera att säga till om i företaget. AnL 9JOAKIM OLLEN (m) replik: Det är ju på det sättet att vi har genomförten rad olika åtgärder i syfte att bl. a. komma åt den ekonomiska brottslighetenoch kunna skapa smidiga regler för näringslivet. Det är bl. a. därförsom den borgerliga majoriteten har krävt att det skall finnas auktoriseraderevisorer i alla aktiebolag. Det är därför vi har genomfört förbudet motfattigkonkurs. Det är därför vi kommer att genomföra förbudet motfattiglikvidation. Men dessa strävanden måste balanseras mot deandra önskemål som jag har nämnt. Och om man nu också vill tillgodoseintresset av att ha ett väl fungerande näringsliv, är det väl inte så riktigtatt bara avfärda näringslivets organisationers olika remissyttranden somnågonfing man inte skall ta hänsyn till. Jagtror verkligen inte att menar att dessa organisationerskulle vara styrda av dem som utnyttjar företagsformer av skilda slag förekonomisk brottslighet. I själva verket finns det ju få som har så stortintresse av att man ingriper mot ekonomiska brottslingar och osunda företag somde seriösa företagare som har att slåss på ojämna villkor mot de icke seriösa. Självfalletfinns det ett intresse från alla här i och jag tror från alla seriösaorganisationer - därmed också från alla organisationer som avgerremissyttranden över olika förslag - att bekämpa den ekonomiska brottslighetenoch att göra det effektivt och med kraft. Därför har vi också genomfört en radåtgärder . vet lika väl som jag att denlistan kunde göras ganska lång. Och på många punkter har vi varit överens. Men- och jag vill sluta med detta, fru talman - om företagen hindras i sin uppgiftatt medverka till att göra det här landet friskt och ekonomiskt starkt igen, omvi inte ger företagen den nödvändiga jordmån som krävs för att näringslivetskall kunna blomstra, för att vi skall få ett nyföretagande och kunna haexpansionskraft, då hjälper det inte om vi lyckas med att spärra in varendaekonomisk brottshng, utan då går detta land ändå en ytterst dyster framtid tillmötes. Ändringi aktiebolagslagen m. m. AnL 10 () replik: Vi negligerar inte näringslivets synpunkter, tvärtom. Om man tarallvarligt på remissverksamheten och skickar ut förslag på omfattanderemisser-vilket ofta är fallet och vilket är viktigt att göra i en demokrati-dåskall man också lyssna på alla parter. Vilyssnar på näringslivets organisationer med stort intresse. Vi kan barakonstatera att den borgerliga viljan inte är lika utvecklad när det gäller attlyssna exempelvis på löntagarorganisafionerna. JoakimOllen skall inte komma undan så lätt beträffande de till intet förpliktande fraserna om ett friskt och ekonomiskt starkt näringsliv. Jag skall ta ett litet exempel från vardagen, som visar att man med våra förslag också kan stödja näringslivet genom att exempelvis förstärka revisionsfunktionen i företagen. ' Detgäller ett privat utvecklingsföretag i nordvästra med en mycketintressant produkt, som man säkert kan komma att sälja i stor utsträckningom man får fillräckliga kapitalresurser. Det här företaget har gått ikonkurs, och staten, dvs. skattebetalarna och medborgarna, förlorar 22 milj.kr. beroende på att detta företag ur ekonomisk synpunkt skötts på ettotillfredsställande sätt. Man har helt enkelt i detta mycket intressantaföretag saknat tillräcklig kvalificerade ekonomer, och revisorerna har sombekant Ändring i aktiebolagslagen m. m. inte tillräckliga befogenheter att gå in och hjälpa tilloch stödja företag pä det sätt som vi menar att revisorerna borde ha möjlighettill. Det är därför vi har föreslagit en översyn av företagsrevisionen. Med andra ord: De socialdemokratiska förslagen om enförstärkning av revisorsfunktionen, utvidgade befogenheter för revisorerna,syftar just till att stärka företagen - inte minst de mindre företagen. Förste vice talmannen anmälde attJoakim Ollen anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. AnL 11MARTIN (): Några av motionskraven och av dessa föranleddareservationer från lagutskottets socialdemokrater berör frågor som harbehandlats och avvisats här i kammaren så sent som . Det gäller fråganom översyn av företagsrevisionen, som behandlas i reservation 4, om revisorskompetens, som behandlas i reservation 5, samt frågan om aktiekapitaletsstorlek, som tas upp i reservation 6. Jag vill kortfattat ge utskottsmajoritetens synpunkter påde här frågorna. I motionen 1579 av m. fl. krävs attriksdagen begär en översyn av företagsrevisionen. Samma krav avvisades somnämnts . Mot avstyrkandet av motionen reserverar sig även nusocialdemokraterna. De vill ha en utredning, som bl, a, skulle ta upp fråganom vem eller vilka som skall utse revisorer i aktiebolag, revisorernasutbildning, ökad tillsyn samt förutsättningarna för en långtgåendeupplysningsplikt gentemot det allmänna. Utskottsmajoriteten har tidigare betonat vikten av attrevisorn intar en självständig ställning gentemot dem vilkas räkenskaper hanskall revidera och gentemot bolagsstämman. Men för den skull vill vi intestödja förslaget om att något utomstående organ skall utse revisorerna. Såvittframgår av BRÅ:s undersökningar har nuvarande ordning inte inneburit några merabetydande nackdelar när det gäller revisorernas möjligheter att opartisktgranska företagen. Det bör påpekas att det är svårt att utanomfattande byråkrati finna alternativa former för utseende av revisorer. Förnågot år sedan föreslog socialdemokraterna att skulle utserevisorer i alla aktiebolag, men den ståndpunkten synes man nu ha frångått. En översyn av vissa delfrågor i företagsrevisionskomplexethar påbörjats inom företagsobeståndskommittén. Ett visst reformarbete bör ävenkunna göras inom ramen för kommerskollegiets tillsynsverksamhet, vilketkollegiet självt framhöll i sitt remissyttrande över motsvarande motionskrav . Det kan även påpekas att i proposition med förslag till lag omhandelsbolag föreslogs - vilket nu genomförts - en viss utvidgning av revisorsuppgiftsskyldighet. Liksom fidigare anser vi i utskottsmajoriteten att detinte finns anledning att begära en översyn av företagsrevisionens innebörd ochinriktning. I reservation 5 föreslår socialdemokraterna att riksdagennu genom direkt lagändring skall besluta att alla fr, o, m, den 1 januari 1982nystartade aktiebolag skall ha auktoriserad eller godkänd revisor. Jag vill med anledning av att frågan om kvalificeraderevisorer nu åter tas upp erinra om att på lagutskottetsförslag framhöll att det är angeläget att kvalificerade revisorer finns i allaaktiebolag och att därför frågan om att införa kvalificerade revisorer snarastbör övervägas på nytt. Det var ett uttalande som på utskottetsförslag gav regeringen fill känna. Men innan ett beslut fattas om kvalificeraderevisorer i alla aktiebolag måste man veta att det verkligen finns tillräckligtmånga revisorer att tillgå. Vi vet inte heller hur många aktiebolag som kommeratt finnas sedan alla akfiebolag skall ha höjt sittaktiekapital till . tillkännagivande till regeringeni höstas omnämns i proposifion 146, som behandlas i föreliggande betänkande, sade att vi hade en fromförhoppning om att regeringen kanske skulle se på detta. Jag vill därför citeravad dåvarande jusfitieministern skriver i propositionen. Han framhåller där atthan har gjort ett principuttalande om att kvalificerad revisor på siktbör krävas i alla aktiebolag. Han hänvisar även till lagutskottets ochriksdagens uttalande , och han säger vidare: "Jag har för avsiktatt återkomma i denna fråga sedan kravet på ett aktiekapital om . kommer jag även att se fill att underlag tas framför en bedömning av fillgången på kvalificerade revisorer under kommande år.Frågan om införandet av kvalificerad revision i alla aktiebolag får sedanavgöras med beaktande av tillgången på kvalificerade revisorer i förhållandefill antalet akfiebolag." Jag tycker, , att detta inte är att hafromma förhoppningar om att det skall göras någonting. Det är klart belägg föratt regeringen prövar dessa frågor på det sätt som uttalade sig för ihöstas. Av denna anledning kan vi inte nu ställa oss bakom det socialdemokratiskaförslaget att genom viss lagändring nu skulle ändra kraven pårevisorskompetens. Är 1973 fattade beslut om att lägstaaktiekapital för akfiebolag skulle höjas . Förnystartade akfiebolag trädde lagen i kraft , men för äldre bolagfastställdes en övergångsfid. Genom senare beslut har denna övergångstidutsträckts till . Men redan innan höjningen hunnit att helt tillämpas krävsi reservation 6 att skall uttala sig för fortsatt höjning av lägstaaktiekapital. Däremot har reservanterna inte fullföljt kravet i densocialdemokratiska motionen 904 om att aktiekapitalet skulle anpassas efterbasbeloppets ändringar - framhöll , trots att han ärmotionär, att det kanske inte är en så lycklig lösning, men i reservationenyrkas ändå att skall göra ett uttalande i frågan. Självklart kommer ,, om penningvärdeförsämringenfortsätter, att anses för lågt och höjningar bli erforderliga. Ändring i aktiebolagslagen m. m. Ändringi aktiebolagslagen m. m. övervägandenkommer säkerligen framtida regeringar att göra helt oberoende av någrariksdagsuttalanden. Vi kan därför inte finna någon anledning till att riksdagennu skulle göra ett uttalande om höjning av lägsta akfiekapitalet. Enannan och viktig fråga när det gäller aktiekapitalets storlek är om vi iframtiden skall ha samma regler för de mindre företagen som för de stora.Bolagskommittén framlade 1978 ett förslag om andelsbolagsform för de mindreföretagen, som aktiebolagsformen skulle förbehållas de störreföretagen. Kommittén föreslog att lägsta aktiekapital i andelsbolagen skullevara , medan det i aktiebolagen skulle höjas till hela . Ävenom andelsbolagsformen inte har införts, finns det anledning att ifortsättningen överväga i vad mån man skall ha särskilda regler för mindreföretag och andra för större företag. Därför uttalade utskottsmajoriteten redani höstas att det kan vara motiverat att man vid en anpassning avaktiebolagslagens regler till verksamheten i de största företagen och införandeav särskilda regler för de mindre företagen kan höja den undre gränsen förakfiekapitalet relativt kraffigt. Fråganom aktiekapitalets storlek är alltså inte enbart en fråga om attanpassa det efter inflafionstakten utan också om vi skall ha skilda regler förstörre och mindre företag. Några uttalanden från sida bör därförenligt majoriteten inte göras , särskilt som det är en kompHcerad fråga ochbindningar inte bör göras på ett så här tidigt stadium. a. uttalanden i propositionen med förslag till lag om handelsbolag m, m,framgår att regeringen följer utvecklingen på bolagsrättens område. Utskottetkan bl, a, därför inte heller tillstyrka motion 1194 med kravpå översyn av aktiebolagslagen och tillsättande av en parlamentarisk utredningför detta. Med det anförda yrkar jag bifall fill utskottets hemställan på samtligapunkter. AnL 12 () replik: bekräftade just de farhågor jag framförde i mittinledningsanförande, där jag sade att utskottet på många punkter uttalar sigpositivt om förslagen, formulerade det ungefär så här, att det ärviktigt att revisorn intar en självständig hållning gentemot dem han skallkontrollera och att det är angeläget att vi får kvalificerade revisorer i samtligaaktiebolag. Sedankom det, precis som jag påpekade: Med - den obotfärdiges förhinder! - detta kanvi inte göra därför att företagsobeståndskommittén håller på att titta påfrågan om opartisk revision. Departementschefen skall återkomma med förslag omkvalificerade revisorer i samtliga aktiebolag, och då skall man först ta framett underlag. Men är det ju på detsättet att de som har den bästa överblicken när det gäller att bedöma tillgången på revisorer och det antal vikan förväntas få har sagt att åtminstone när det gällernystartade aktiebolag skulle man kunna gå över till att ställakravet att det där skall finnas kvalificerade revisorer. Det är så att sägahuvudyrkandet i vårt förslag. Sedan vill jag tillägga att vi också har sagt att när detgäller samtliga aktiebolag är vi medvetna om att det kan behövas enövergångstid. Vi föreslår att man skall överlåta till tillsynsmyndigheten,kommerskollegium, att bedöma hur lång den övergångstiden behöver vara. Med andra ord; med litet god vilja hos exempelviscenterpartiet och med litet självständigare hållning från det partiets sida isakfrågorna hade det varit fullt möjligt att genomföra det här förslaget, somär synnerligen nyanserat. Några ord också om minimikapitalet för aktiebolag, som juhar varit oförändrat under en mycket . Det var just för att hitta enmöjlighet att komma överens som vi frångick det ena alternativet i motionen,nämligen att man skulle anpassa aktiekapitalet efter penningvärdeförsämringenoch knyta det till basbeloppet. Det andra alternativet var att man skulle räknaupp kapitalet med vissa intervaller, exempelvis . Vi gjorde alltsåett försök även på den här punkten att hitta en gemensam nämnare underutskottsbehandlingen, men icke heller det har kunnat gå med på. Vi kan alltså konstatera behovet av att skapa nya företagi vårt samhälle, och detta kommer icke på något sätt att försvåras av detförhållandet att vi nu höjer minimikapitalet ytterligare. Som väl också MartinOlsson har kunnat iaktta sker det nämligen en ganska omfattande nybildning avaktiebolag f, n,, vilket är bra. Och till allra sist; Ingen seriös företagare kommer atthindras att starta företag genom höjningen till . Ändring i aktiebolagslagen m. m. Ant.13 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Den medgivna repliktiden har överskridits. AnL 14MARTIN () replik; Vad gäller aktiekapitalet behandlade jag denfrågan från de utgångspunkter vi har. Det genomförs nu en höjning, och detfinns ingen anledning för att göra ett uttalande om fortsattahöjningar. Oberoende av vilka regeringar vi har är det ju ensjälvklar uppgift för dem att pröva lämpligheten av höjningar av lägstaakfiekapitalet med hänsyn till penningvärdesförsämringen. Men en större fråga är ; Skall vi harlika regler för de allra minsta företag som drivs i aktiebolagsform och deriktigt stora företagen? Jag hör till dem som lutar åt uppfattningen att det ärvärdefullt, om vi kan få olika regler för olika företagstyper. Omvi skall ha andelsbolagsformen eller om vi inom ramen för aktiebolagslagenskall ha variationsmöjligheter för stora och små företag får självfalletövervägas. Ändring i aktiebolagslagen m. m. det lägsta aktiekapitalet skall bestämmas äralltså ett större och vidare problem än enbart en fråga om att följabasbeloppets ändringar. När det gäller kvalificerade revisorer är det självfalletinte fråga om någon ovilja från vår sida. Vi har uttalatvikten av att få kvalificerade revisorer i alla aktiebolag. Men jag anser attvarje beslut som fattas här i måste vara väl underbyggt, att manmåste veta att det finns möjligheter att genomföra det osv.