prot · G409160 · 1980-12-31 00:00:00 — Även om många kanske tror att vår nuvarandejordbruksminister har varit oss behjälplig att skriva den här motionen vill jagcitera hans ord som står precis i samklang med de krav vi ställt i vår motion.I en tidningsartikel sade jordbruksministern bl. "Bruket av antibiotika i svenska djurstallar måsteminskas. Vi kan inte acceptera att dålig miljö och bristande hygien uppvägs medmedicinering. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. in. Han fortsätter i intervjun; "Vi måste syfta till attminska användningen av antibiotika. Det kan vi göra genom att förbättra miljöni djurstallarna, genom att satsa mer på hållbarhet, genom att minska intensiteteni produktionen och genom att sätta klara gränser för preparatanvändningen." Jordbruksministern känner tydligen samma oro som vimotionärer, F, n. är vi tillfredsställda med att utskottet har sagt att manbeaktar de här frågorna. Vi ställer samma krav att vi också i fortsättningenfår följa utvecklingen. Jag vill gärna sluta mitt anförande med några ord som jagockså har lånat -jag har lånat dem av ; Vi behöver inte bara enjordbrukspolitik - vi behöver också en bra konsumentpolitik, där konsumenternainte behöver oroas av utvecklingen . 1 detta anförande instämde () Reglering av -priserna på jordbruksprodukter, m. m. AnL 22STIG ALFTIN (s): I motion 384 har vi motionärer tagit uppfrågor som berör utformningen av jordbrukspolitiken ur bl. Det gäller sambandet mellan kosthåll och folkhälsa,betydelsen av motion och lagad näringsriktig kost. Vidare taslivsmedelssubventionernas betydelse upp ur olika aspekter. Vi anser det angeläget att få fill stånd ett fördjupatstudium på de här områdena. Därför har vi begärt att en utredning skall få iuppdag att granska sambandet mellan kosthåll, folkhälsa och de effekter som bl.a, statliga åtgärder har på livsmedelskonsumtionens fördelning och inriktning. Utskottet har gjort en omfattande redovisning ibetänkandet, där man understryker tidigare ställningstaganden. a. att det gentemot konsumenterna behövs en kostupplysning från samhälletssida som är fri från kommersiella inslag och präglad av allsidighet. Manerinrar om att utskottet tidigare uttalat att det behövs en mer allsidigredovisning av pågående överväganden rörande livsmedelssubventionernas effekterpå konsumtionsinriktningen. gjorde ett uttalande i anslutning tillförra årets behandling av motioner. Enligt utskottets mening är det särskiltangeläget att man inom ramen för de fortsatta övervägandena i detta ämnebeaktar vilka medel som kan användas för att styra konsumtionen med hänsyn tillbl. a. kost- och näringsaspekter. Det framstår som naturligt att en högre gradav samstämmighet eftersträvas mellan de olika statliga insatserna, som direkteller indirekt påverkar konsumtion och produktion av jordbruksprodukter. Utskottet hänvisar vidare till den av regeringen 1978tillsatta beredningen för livsmedels- och näringsfrågor, livsmedelsberedningen.I beredningen behandlas frågor som berör hela livsmedels- och näringsområdet,inkl. Man skall vara klar över att livsmedelsberedningen är ettrådgivande och informerande beredningsorgan åt regeringen och att den arbetarinformellt. Beredningen fattar inte några beslut och utfärdar inte heller någradirektiv eller råd i kost- och näringsfrågor. Med andra ord - det kommer inteut någonting som konsumenter och allmänhet direkt kan ta del av. går emellertid utskottet vår motion till mötes i detavseendet, att utskottet uttalar att livsmedelsberedningens arbete genomregeringens försorg skall delges och att vad utskottet anfört medanledning av bl. a. vår motion bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Vi har inte fått vårt krav på en utredning tillgodosett.Utskottet har emellertid gått oss motionärer till mötes genom att nufår en redovisning av livsmedelsberedningens arbete på de områden som vi tagitupp i vår motion. Vår motion har alltså fått en positiv behandling avutskottet. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till densocialdemokratiska reservation som är fogad till jordbruksutskottets betänkandenr 36. AnL 23BÖRJE (): fillämpade grunder för reglering av prisetpå vissa jordbruksprodukter godkändes av , att gälla t. o. m.den 30 juni 1981. Utgångspunkten är beslut i anledning avpropositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken. I regeringensuppdrag till statens jordbruksnämnd förutsätts att sammautgångspunkt skulle gälla vid förhandlingarna inför ny avtalsperiod mellanlantbrukets förhandlingsdelegation och jordbruksnämndens konsumentdelegation. Det har visat sig råda stora motsättningar. Det är kringprinciperna för kostnadskompensationen och systemet för inkomstföljsamheten sommotsättningarna synes vara störst. För jordbruksnämndens del blev resultatetatt endast förslag om ettårig regleringsperiod kunde föreläggas regeringen. Det bör dock betonas att båda delegafionerna för dennaperiod accepterat i huvudsak oförändrade principer beträffandekostnadskompensationen till såväl jordbruket som förädlingsindustrin. Vad maninte kunnat enas om är de belopp som bör tillföras jordbruket för bibehållandeav inkomstnivå och inkomstföljsamhet. understryker attdelegationernas uppfattning härvidlag går starkt isär. Svensk jordbruksnäring är starkt reglerad. Det är ettinvecklat system, svårgenomträngligt för den som inte är expert ellerdagligdags arbetar med problemen. I jämförelse med andra västligaindustriländer torde det dock fungera lika bra eller bättre. Jordbrukarna hartillförsäkrats viss trygghet i sin yrkesutövning, och de har kunnat motsvarakonsumenternas önskemål om ett effektivt jordbruk med modernaförädlingsindustrier och snabb och fillförlitlig distribufion. De nu aktuella procentuella höjningarna på baslivsmedelblir kraftiga, det måste medges. Men det är angeläget att påminna om att jordbruketsökade kostnader och en samtidig reducering av livsmedelssubventionerna måste fåkraftiga prishöjningar som följd. Minskningen av subventionerna har ju sambandmed nödvändiga krav på dämpning av statens budgetunderskott. När nu konsumenternas köpkraft minskas, ochlivsmedelssubventionerna likaså, torde konsumtionsmönstret förändras.Jordbruket kan få avsättningssvårigheter för vissa produkter. Omställningarkommer att krävas. Sådana processer tar sin tid. För min personliga del troratt jag det är angeläget att fid ges här. Det är annars uppenbara risker föratt lantbruket - en stabiliserande faktor i samhällsekonomin -generellt utsätts för förvärrade ekonomiska problem. Att investeringarna ilantbruket minskat på det sätt som inträffat är ett allvarligt tecken.Liksom i övrigt näringsliv får alla produktiva investeringar inte komma påmellanhand. jordbrukspolitiska beslut grundar sigpå jordbruksutredning- ett arbete som alltså påbörjades för snart tio årsedan. Man kan ställa frågan: Är det kanske tid för en ny grundligjordbruksutredning? Det finns faktiskt inslag i dagens situation som gör denfrågeställningen aktuell. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. I viss debatt ifrågasätts jordbrukets behov avkostnadskompensation. lever inte helt få jordbrukare underkonkurshot. Detta är inget bra klimat för jordbruksnämnden i det fortsattaarbetet för ett jordbruksprisavtal efter . harjordbruksnämnden lyckats väl, trots de svårigheter och motsättningar som finns.Det är tacknämligt att jordbruksutskottet kunnat förelägga kammaren ettenhälligt förslag vad beträffar reglering av priser på jordbruksprodukter förtiden från till . Vi bör alltså sätta särskilt värde påjordbruksnämndens insats i att sy ihop den lösning som dels här i riksdagenkunnat vinna stöd från ett enigt jordbruksutskott, dels kan vinna parternasförståelse, om än inte deras uttryckliga godkännande. Detta år värdefullt,eftersom ekonomiska svårigheter i ett land ofta skapar onödiga och svåramotsättningar. En långtgående intressegruppspolitik skapar klyftor inationen. Ett sådant samhällsklimat gör det svårt att över huvud taget vinnaframgång för någon ekonomisk politik. Att stora ekonomiska frågor om möjligtlöses i samförstånd är därför värdefullt. Det minskar risken för ettsamhällsklimat där intressegruppernas agerande förvärrar den ekonomiskasituationen genom att driva fram en mycket stor inflation. Argumenten för samförståndslösningar är alltså desamma närdet gäller jordbruksavtalet som när det gäller stora inkomstskattefrågor. har enhälligt ställt sig bakom ensamförståndslinje, och detta har underlättats genom ett väl avvägt förslag frånjordbruksnämnden och regeringen. De som i dessa svåra frågor inte medverkar tillsamförståndslösningar där dessa är möjliga tar på sig ett tungt ansvardärigenom att de manar fram den sorts gruppmotsättningar som försvåraruppnåendet av ekonomisk balans. Då det är dags för nya jordbruksförhandlingar måstevi därför utgå från att parterna själva kommer fram till ett förslag som debåda kan skriva under. Att en annan metod fungerat innebär inte attstrandade förhandlingar får bli någon vana. Jordbruksminister redogörelse härtidigare tycker jag är tacknämlig, och jag hälsar den med tillfredsställelse idetta sammanhang. Jag yrkar bifall till jordbruksutskottetshemställan i alla delar. har under debatten frågat migvad jag avser att göra om det uppstår ett stort överskott av jordbruksvaror sommåste exporteras. Jag vill svara följande. För det första vet vi inte om ett sådant överskottkommer att uppstå och hur det i så fall kommer att vara fördelat. Normalt harvi beslut den inriktningen att överskott som uppstår skall taspå spannmålssidan, där exporten brukar vara ca en miljon ton . För detandra skulle jag vilja säga, att om det uppstår ett köttöverskott. skulle jagpersonligen hälsa en köttrealisation inom landet med tillfredsställelse. För det tredje får vi naturligtvis-om denna situationuppstår-använda de medel som vi har inom ramen för jordbruksavtalet ochprisregleringen. Men det är väl värt att betona att det i princip är jordbruketsjälvt som bär kostnaderna för exporten. För det fjärde skulle jag vilja påminna om att vi iSverige inte har någon tradition beträffande livsmedelsexport. Vårjordbrukspolitik har aldrig varit inriktad på detta, med undantag för denförändring som inträffade i och med att vi då lade fast att allodlingsvärd jord fortsättningsvis skulle odlas. Det är klart att det i takt medden produktionsökning som sker kan uppkomma en överskottssituation. Jag menardå att vi bör kunna öka exportansträngningarna. Jag tror att det finns utrymmeför förädlade livsmedel från . För sammankallade jag representanter förorganisationer, företag och livsmedelsarbetare för att diskutera detta. Detresulterade i att vi tillsatte en grupp som kommer att redovisa deställningstaganden man kommit fram till. Jag tror att vi i på det här området genom attvara mer aktiva -exempelvis så som skett genom att deltai livsmedelsutställningar av typ Gröna veckan - kan finna utrymme på deninternationella marknaden för förädlade svenska kvalitetsprodukter frånjordbruket. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. AnL 25GRETHE (); Jag vill gärna tacka jordbruksministern föratt han tog upp min fråga. Det enda vi har gjort för att begränsaöverskottet är att försöka begränsa importen. Jag är tacksam för attjordbruksministern också har arna. Där tycker jag att man särskilt skulle tittapå det projekt beträffande som hemmamarknad som man har jobbat med pådet nordiska planet. Det är också mycket viktigt att vi här i försökersälja vissa produkter billigare och framför allt att vi inriktar reklamen ochinformationen på att lära konsumenterna att köpa de billiga bitarna avöverskotten. Trots allt kan vi komma i den situationen att vi måstebegränsa produktionen. Då är det väldigt viktigt att det sker på ett planeratsätt och att begränsningarna i produktionen inte bara drabbar de mindre ochmedelstora jordbrukarna. De större jordbruksföretagen har rätt ofta en bättresoliditet och kan bättre klara ett ansträngt läge. Det är viktigt att vihandlar planerat som vi har framför oss, så att detinte blir fråga om s. k, katastrofutryckningar för att rädda situationen. Jaghoppas verkligen att jordbruksministern skall medverka till detta. Åtgärder mot videogram med våldsinslag, m. m. För att inga oklarheter skall råda vill jagpåpeka att man i en sådan här situation naturligtvis inte får öka importen såatt läget internationellt förvärras ytterligare. Det har aldrig varit minavsikt. Vad jag har talat om är hur man vid en ökande produktion skall kunnaintensifiera exportansträngningarna. Mom. 13 (livsmedelssubventionernas omfattning) Utskottetshemställan bifölls med 284 röster mot 17 för motion 2196 av m. fl.i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 17 (viss överarbetning av stödet till jordbruket)Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 17 för mofion 2196 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 19 (konsumentintressets inflytandevid jordbruksprisöverläggningarna) Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 149 förreservationen av m. fl. 1 ledamot avstod frän att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 4 § Åtgärder mot videogram med våldsinslag, m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /81:28 om åtgärder mot videogram med våldsinslag m. m. (prop.1980/81:176) och yrkandet av m. (m) att viss del av lagförslag i detta betänkande skulle vila i minst tolv månadersamt kulturutskottets betänkande 1980/81:32 om vissavideogramfrågor. AnL 27 FÖRSTE VICE TALMANNEN; betänkande28 och kulturutskottets betänkande 32 debatteras i ett samirianhang, ochyrkanden beträffande båda dessa betänkanden får framställas under dengemensamma överläggningen. AnL 28ANDERS (): Moderata samlingspartiet är lika oroat somandra över den ökade förekomsten av våld i samhället. Väldet är emellertid intebara, eller ens framför allt. en fråga om videogram. Vi möter det runtomkring oss.Riksdagshusets omgivningar är ett gott exempel på en daglig förekomst av våldav allvarligaste slag. Men våldet finner vi också inom idrotten, i TV-rutan och imånga andra sammanhang. Inte minst de dokumentärfilmer som ibland visarinnehåller våld, helt enkelt därför att verkligheten i världen dess värrepräglas av våld. har vi att ta ställning till en liten, men för den sakensskull sannerligen inte oviktig, del av våldsutbudet. Även om vi har haft, ochfortfarande delvis har, en snabb utveckling när det gäller videoförsäljningen,sä är videons andel av våldsutbudet mycket begränsad. Men det gäller att införframtiden se till att videotekniken, som innebär så många möjligheter inomundervisning och kulturliv, inte stämplas som ett medium som framför alltförmedlar våld. I själva verket är uppskattningsvis av devideokassetter som säljs i oinspelade. Det innebär att folk spelar inprogram ur etern, dvs. Endast en mycket liten del,kanske , är inspelade program som man köper eller förhyr, och av dessa ärdet en ännu mindre del som innehåller våld i någon form. Inom videogramutredningen har vi kunnat ta del avstatistik som visar att av de här är det kanske som på någotsätt skulle kunna bedömas som grövre våld. Men då får man ta till en rejälmåttstock. Den här debatten gäller alltså en videogramform som utgör mindre än1 % av det totala utbudet. Utbudet på videogrammarknaden närmar sig ocksåsnabbt ett normalt biografutbud. ordförande, centerpartistenPer , har i ett flertal intervjuer - jag hänvisar till den intervjusom förekommer i tidningen i dag- klart slagit fast att vi , sedanintroduktionsproblemen, om jag får använda det uttrycket, är över, håller påatt få ett utbud som motsvarar det som vi har på biograferna i vårt land ochsom väl ingen i den här kammaren skulle kunna tänka sig att förbjuda. Det uppmärksammade Studio S-programmet leddetill att polisen gjorde omfattande razzior och att åtskilliga tiotusentalhyreskontrakt granskades. Emellertid väcktes inga åtal, därför att det intekunde konstateras att det förekom någon egentlig uthyrning till ungdom under 15år. Hade så varit fallet hade åtal naturligtvis väckts. Bortemot 200 000hyreskontrakt granskades. Vi har fått inofficiella uppgifter som tyder på i 4 fall av 180 000 hade konstaterat att uthyrning förekommit till personerunder . Jag sade att moderata samlingspartiet känner stark oro förde ökade våldstendenserna i samhället. Det var mot denna bakgrund som dendåvarande moderate justitieministern , efter delvis gemensamberedning med utbildningsministern, skyndsamt lät genomföra en utredning somledde till den proposition som vi diskuterar. Det innebär att vi skyddarbarn från att få hyra eller köpa kassetter med våldsinslag. Enligtdenna lag hindrar vi också barn från att vara närvarande vid uppspelning avsådana videogram. Jag yrkar, herr talman, bifall till Åtgärder mot videogram med våldsinslag, m. m. 3 protokoll 1980/81:160 Åtgärder mot videogram med våldsinslag, m. m. m-reservationen,som innehåller just dessa krav. Jag vill understryka att vi från moderat håll också harkrävt att video och film vad gäller offentlig visning jämställs med normalspelfilm. Det innebär alltså en förhandscensur för såväl barn som vuxna. Det ärett krav från moderata samlingspartiet. Propositionen från trepartiregeringen ser jag som ettutmärkt initiativ. Det är således från det hållet som initiativet till enlagstiftning av detta slag kom. Den borgerliga trepartiregeringen var ense omatt skyndsamt lägga fram detta förslag om förbud mot försäljning avvideofilm med våldsinslag till barn. När det däremot gäller försäljning tillvuxna vill vi avvakta videogram-och yttrandefrihetsutredningarna, som båda är islutskedet. har ett sammanträde kvar på sinarbetsordning, och det äger rum . Det förslag till som vi nu diskuterar harsignerats av statsminister och kontrasignerats av HåkanWinberg. Medberedare i ärendet har varit utbildningsministern . Några reservationer från folkparti- eller centerpartistatsråden tillregeringsprotokollet har såvitt jag vet inte förekommit. Sedan propositionen framlades hardet inte hänt något nytt på området som motiverar ett ändratståndpunktstagande. Att och i nu harhoppat av trepartiregeringens proposition har alltså inte med någranytillkomna sakskäl att göra. Dessa vill vi i så fall få redovisade; de harinte redovisats i utskottet. Anledningen till avhoppet är endast att mansträvar efter att göra upp med socialdemokraterna. Detta, herr talman, kännervi väl till , men det skall tydligen bli framtidens melodi påallt fler områden. har emellertid ett särskiltansvar för att vaka över att ärenden som har med yttrandefrihet att görabehandlas med yttersta omsorg. Det förhållandet att det rör sig om enverksamhet som vi alla känner avsky för ändrar på intet sätt detta förhållande.Tvärtom skall man vara extra försiktig i en situation då opinionen är stark ochentydig. Det är bl, a. därför som vi på förslag av förutvarandefolkpartiledaren införde en del av de begränsningar i fråga om fri-och rättighetsinskränkningar som det handlar om och som vi från moderatasamlingspartiet tänker tillämpa. Just när en opinion hastigt blossar upp finnsdet anledning att iaktta hyfsade former i beslutsfattandet. Däri tror jag attalla kan instämma, eller åtminstone borde det vara så i en demokrati. Man måste, herr talman, när det gäller yttrandefrihetslagstiftningta risken att bli missförstådd, att helt lögnaktigt utmålas som värnare avvåld. Det är lätt att komma med sådana påståenden i den aktuella frågan. Mendet är detta som är så djupt ohederligt, så förkastligt, ja så föraktligt. Attkoppla dylika skamgrepp på motståndare för att vinna billiga, opinionsmässigapoänger i radio, TV och press visar bara att det finns anledning att känna oroinför kommande behandling av yttrandefrihetsfrågor i denna kammare. Låt migcitera en av socialdemokraternas massmediaexperter, chefredak- tören förVästgöta-Demokraten , som i en ledare i skriverföljande: "Bakom kraven på förbud mot videofilmer ligger enbegriplig önskan att förbjuda fördärvliga produkter som kanske skadarkonsumenterna. Men där finns också ett betydande mått av hyckleri och/ellerenfald och kortsynthet." slutar med att säga: "I dettaläge är det svårt att uppmana någon indignation över de moderater som iriksdagen med hjälp av konstitutionella finter vill sätta krokben på sina gamlaregeringsbröder." Det är alltså en ledande socialdemokratisk massmediaexpertsom ger sina egna partivänner den välförtjänta avbasningen. Han har ett ochannat att säga också om i denna ledare, exempelvis dess förändradeattityd i yttrandefrihetsfrågor. Men det kanske jag kan få återkomma tillsenare. Får jag erinra kammarens ledamöter om att det för inte sålånge sedan förelåg ett förslag från en ledamot av denna kammare, där honreagerade emot att kristna människor försökte bilda opinion mot fri abort genomatt sända ut bilder på . Det gillade inte den ledamoten utan ville ha enlagstiftning mot denna opinionsbildning. Vad säger de kristna om detta? Skullevi då hux flux ha gått med på att inskränka opinionsbildningen på abortområdet?Situationen kanske kan vara så inflammerad på grund av att någon iöverdrivet nit gör dumheter. Skall vi då rusa åstad och inskränkaopinionsfriheten? Vi har, herr talman, haft en hel del krav på att ingripamot mötesverksamheten hos vissa kristna samfund. Det har sagts atthelbrägdagörelsen och suggestiv mötesteknik är farlig för såväl barn somungdom, och så har man krävt förbud. Vad säger de kristna i den här kammaren omdetta? Skall nästa gång ett sådant krav kommer - och det kommersäkerligen snart - gripa in utan att bereda frågan på etttillfredsställande sätt? Låt oss tänka oss att det inträffar någon enstakatragisk händelse - ett barn blir skadat på något sätt. Skall vi då inte ensbereda frågan på ett tillfredsställande sätt innan vi förbjuder någontingsådant? Detta är, herr talman, obehagliga frågor som vi måsteställa oss. Det medium som dominerar i våra hem är inte videon utantelevisionen. Skall vi nästa gång ett våldsprogram förekommer där - kanske avdokumentär karaktär - lagstifta om utbudet i TV? Jag vet att många tycker så.Det kan inte vara rimligt, som utskottsmajoriteten nu gör, att lämna fritt framför TV, för där vill man inte ha förbud mot våld - det står uttryckligen ilagförslaget - men väl gripa inmot videon. Det finns 150 000 videoapparater ivårt land mot minst 5 miljoner TV-apparater. Var finns logiken i att förbjudadet ena men tillåta det andra? Är det rimligt att vi sänder ett yttrande i expressfarttill lagrådet, får det tillbaka ena dagens kväll och fattar beslut morgonendärpå, allra helst som lagrådets yttrande är kritiskt? Det talades om att inskränka vissa fri-och rättigheter "". gjorde socialdemokraterna ochmittenpartisterna upp under den natten i stallet. Var det en ny underbar nattsom det handlade om? Åtgärder mot videogram med våldsinslag, m. m. Åtgärder mot videogram med våldsinslag, m. m. Vi har under de senaste fyra årenhaft en snabb ökning av videospelarna. Varför har socialdemokraterna intetidigare kommit med det slag av förbudskrav som vi nu har att ta ställningtill? Varför har man sovit? Varför har man inte känt sitt ansvar fidigare? Vihar icke haft att ta ställning till sådana här lagförslag ikonstitutionsutskottet under de år jag har suttit där sedan början av 1970-talet.Jag betvivlar att det varit några sådana förslag tidigare heller. Nej, herr talman, det socialdemokratiska förslaget vittnarinte i första hand om att man vill komma åt videovåldet. Man vill passa på attvinna lättköpta poänger och skyla över sitt tidigare bristande intresse. Därstöder jag mig på vad - deras partivän - sä vältaligt vittnar omi sin ledare. Man vill nu passa på att ge vad man kallar kommersiellaintressen, fria företagare, en känga. Socialdemokraternas insatser för att stoppa våldet isamhället är sannerligen inte värda någon särskilt stor beundran. För tio årsedan drev de igenom att pornografin släpptes fri. De tog borttrosfridsparagrafen. De talade om avkriminalisering av många brott.