prot · G40934 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag hade väntat mig att skulleha en något öppnare inställning. Att frågan för de övriga borgerliga partiernaär en akilleshäl i miljövårdsdiskussionen visste vi sedan förut. 20BÖRJE () replik: Jag menar nog i alla fall att denna frågaockså bör speglas mot sin historiska bakgrund. Det finns en sentens som lyder:Gräv där du står. Om man gör det från socialdemokratisk sida, är man på ettmycket grunt plogdjup nere på de grunder som vår nuvarande jordbruks- ochskogspolitik vilar på. Det tycker jag inte är speciellt eftersträvansvärt. Vibehöver här en historisk bakgrund, men kanske är så ung att haninte minns de saker som jag talade om. Vi är inte helt utan regler. Vi har ju lagen om skötsel avjordbruksmark, som vi antog . Vi förväntar oss också nyapropåer via och . Det pågår även enutredning om kemiska medel i jord- och skogsbruket. Alldeles klart kommer dessautredningar att sätta spår i lagstiftningen. Och , när de människorär borta som tillhörde den jordbrukargeneration som var föremål försocialdemokraternas skogs- och jordbrukspolitik, är det mycket möjligt att vibehöver allmänna hänsynsregler. Det skall jag inte säga emot. Men det finnsfortfarande inom jord- och skogsbruket människor som på ett bra sätt tar fillvara naturvårds- och kulturminnesvårdsintressena. 21JAN () replik: Jag sade tidigare att jag tror det här kanbli början på en rätt intressant diskussion, som inte avslutas genom attriksdagen tar ställning till det betänkande som ligger på bord.Vi är nu inne i en mer konkret diskussion, på ett område som har varit litet aven akilleshäl för de borgerliga partierna'. Jag trodde inte att folkpartisternaså lätt hoppade in i den diskussionen med så snäva utgångspunkter redan frånbörjan. Menar verkligen att jordbruket ur ekologisksynpunkt tidigare bedrevs på ett mindre lämpligt sätt än vad som sker? Detfaktum att det kanske fanns fler buskar hänger förmodligenihop med att vi hade mindre betning då. Men min fråga är: Bedrev man under1950-talet jordbruk med mindre hänsyn till ekologi osv. än vad man gjort under1970-talet? Jag trodde för min del att den alltmer ökade användningen avhandelsgödsel, kemiska medel osv. är ett av de verkliga hoten mot jordbruketoch det som ur ekologisk synpunkt är det allvarliga i sammanhanget. 22 () replik: Givetvis har vi nu en annan utformning avjordbruksdriften än tidigare, med moderna, tyngre och effektivare redskap. Dethar också framdrivits bl. a. av de anspråk på rationalisering som har ställtsfrån de politiska makthavarna. Men det har också hänt sådant som att vi harfått en tillsyn från lantbruksnämnderna och och en ny lag omskötsel av jordbruksmark. Det har alltså jämsides med den moderna driften ocksåkommit hänsynsregler, så vi är inte helt utlämnade. Som jag sade förut kommerdet också nya regler. Jag avvaktar särskilt, med en viss förväntan, utredningenom kemiska medel i jord- och skogsbruk och den lagstiftning som måste följadärefter. Det behövs säkerligen regler , men just nu kan vi avvaktade utredningar som är på gång. Talmannen anmälde att att fill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 23SVEN (): Jag hade inte tänkt att lägga mig i den härdebatten, men jag måste erkänna att adrenalinet stiger när jag hör BörjeStensson, och jag blir frestad att bestiga talarstolen. Han talar om historia och säger att kanske ärför ung för att minnas den. Men är inte för ung för att minnasden, och därför är det häpnadsväckande när han kommer med de här svepandeanklagelserna mot socialdemokratisk jordbrukspolitik under 1950- och 1960-talenoch talar om för folk att det är socialdemokraterna som har beskogatnedlagd jordbruksmark i det här landet. Gå tillbaka i protokoll ochundersök när reserverade sig mot det årliga anslag som i många århar förekommit i statsbudgeten, där vi har anslagit pengar för att planteraigen nedlagd jordbruksmark! Jag gratulerar om han hittar en endafolkpartistisk reservation mot det anslaget. Det har beviljats år efter årsedan den borgerliga regeringen tillträdde 1976, och det är först , isparpropositionen, som man talar om att ta bort det. Det har rått en fullständig enighet om detta, bortsettfrån att några spridda ledamöter har väckt motioner till riksdagenom att anslaget skall tas bort. Inom jordbruksutskottet och har manhela tiden varit överens om att anslaget skall finnas. Det skulle därför varaklädsamt för om han gick upp i talarstolen och tog tillbakadessa beskyllningar. Det var också en annan sak som framfördes i debatten somjag inte tycker bör få stå oemotsagd. De borgerliga talesmännen har här gång pågång upprepat att jordbruket är den bästa miljövårdaren i det här landet. Om nihade sagt att jordbruket är en god landskapsvårdare, skulle jag reservations-löstha hållit med er. Jag ber att få påpeka att de forskningsrön som har kommitfram - läs det näst sista numret av tidningen bl. -understryker attjordbrukets brukningsmetoder utgör en stor miljöfara. De är tyvärr en avde större miljöfarorna vi häri landet, och därför tycker jag att man börnyansera debatten. Men är det fråga om landskapsvård, så blir som sagtsynsättet ett helt annat. Sedan skulle jag vilja anknyta till det om naturvårdsområdena. Det är klart att man kan försöka att med siffrorbelysa en häpnadsväckande utveckling, men inte imponerar det särskilt mycket påmig. Institutet har funnits . säger att antaletnaturvårdsområden har ökat från 9 till 16 . Men 16 naturvårdsområdensedan 1975 finner jag inte särskilt imponerande. Att arealen har ökat från 9000 till är heller inte särskilt avskräckande, om man betänkeratt vi har skogsmark, jordbruksmark ochsammantaget lika mycket övrig mark. De är alltså bara en litendroppe i havet. Jag ber att få yrka bifall tillsocialdemokraternas reservationer i jordbruksutskottets betänkande. 24BÖRJE (): Den irritafion vill redovisahär kan tyda på att jag trampade på någon öm tå. Det är nämligen så att denjordbrukspolitik som lades fast också måste få sinakonsekvenser. Om man bestämt sig för att lägga ner vissa mindre jordbruk, såfanns det givetvis anledning att stödja tanken att denna jordbruksmark skulleanvändas på något annat sätt, och då fann man att skogsplantering kanske vardet allra bästa. Denna skogsplantering var alltså en konskvens av denjordbruks- och åkerbrukspolitik som fördes. I min hembygd föranstaltades, som jag nämnde, om enutredning av . Det finns åtskilliga småbruk i den södra delen avÖstergötlands län, och om man skulle ha genomfört de storjordbruk man då villeha för att få bärighet, som man sade, hade vi - enligt denna utredning somgjordes - inte haft mer än tre jordbruk kvar.Jag vet inte om det var någon annan än den då sittande regeringen som via sinaämbetsverk - lantbruksnämnd och andra - föranstaltade om sådana utredningar ochsom i sin jordbrukspolitik, med hänsyn till att man ville minska konsumenternaskostnader för matvaror och annat, ville driva fram detta. Jag menar alltså attdet finns en historia bakom det mesta. 25SVEN (): Mina tår är inte särskilt ömma, men jagtycker att man bör hålla sig till sanningen när man diskuterar det härproblemet. Jag skulle vilja rekommendera att i fortsättningen gåfillbaka och läsa protokoll och försöka bli på det klara med vilka störreavvikelser som kännetecknat jordbrukspolitik . Sedan läst reservationerna i det sammanhanget skulle detvara mycket intressant att höra en redovisning. Skiljaktigheterna mellan vårapartier, , är mycket marginella i det här sammanhanget. Sedan skulle jag vilja fråga vilkalivsmedelskostnader han tror vi skulle ha , om vi hade haft 1950-taletssmåjordbruk. Om inte själv är medveten om det skulle jagockså vilja tala om för honom, att den lagstiftning som han har varit med omatt besluta om i denna kammare sedan han själv blev riksdagsledamotfortsättningsvis innebär att samtliga partier accepterar att man även iframtiden kommer att få finna sig i att viss jordbruksmark läggs ned. T. o. m.i den skötsellagstiftning ni åberopar har man tagit hänsyn härtill. Jag harsjälv varit med om utredningar beträffande grundmaterialet förskötsellagstiftningen. Det har inte gjorts några ändringar av det förslag somjordbruksministern lade fram för . Ni hade inga mofioner. Det härinnebär så att säga klara direktiv om att vi fortsättningsvis kommer att lägganed viss jordbruksmark. Det är sanningen, . Försök inte attförvränga den - det är det som jag vänder mig emot. 26BÖRJE (): Det är givetvis på det sättet. Jag kom in iriksdagen 1976, varför jag inte har lika lång erfarenhet som avvad som skrivits i protokoll. Däremot har jag erfarenhet av det livsom finns utanför det här huset - kanske litet längre erfarenhet också än SvenLindberg. På grundval av dessa erfarenheter gjorde jag mitt första inlägg. Jagmenar nämligen att det är ganska väsentligt att vi påminner oss om sådanasaker. talade om livsmedelskostnader. Hade vi integenomfört den nedläggning av jordbruksenheter som skedde till följd av denförda jordbrukspolitiken, skulle livsmedelskostnaderna ha varit högre, menarSven . Jag är inte säker på att livsmedelskostnaderna skulle ha varitmycket högre. har emellertid med sitt uttalande förklarat varförman drev denna jordbrukspolifik. har också gett en förklaring med avseendepå konsekvenserna efter nedläggandet av de här mindre jordbruksenheterna. Jag förvånas litet över talet om att vi skall förutsättaatt den odlade jorden i hektar räknat skall minska i det här landet. Då och dåtalar vi ju om livsmedelsbristen ute i världen. gav oss nu nästanen ny vinkling av frågan. bör vi nog ta upp detta fill debatt.Här är vi, såvitt jag kan bedöma, inte överens. Vi behöver ha kvar den odlademark som bestämts i den jordbrukspolitiska proposition som vi i stora drag varöverens om 1977. 27SVEN (): Jag vill slutligen säga till finns ingenstans i de senaste årens lagstiftning fastlagt att vi skallminska jordbruksarealen totalt sett. Däremot har vi accepterat att det finnsmindre brukningsvärd jordbruksmark, som kommer att tas ur drift. När jag uttalade mig om jordbrukspolitiken i allmänhetsyftade jag inte på nedlagd eller icke nedlagd jordbruksmark. Men samtligapartier ansåg denna rationalisering nödvändig, när jordbruket diskuterades på1950- och 1960-talen. Följden blev att vissa delar av åkermarken lades ned. Detär två skilda saker. Sedan skulle jag vilja säga till att jaghar all respekt för uppfattningen att en lagstiftning, som genomförtute i bygderna, kan ha vissa effekter som är mindre bra, varför det kan finnasskäl att göra ändringar. Jag respekterar det helt och fullt. Jag upplever detsjälv . Men jag accepterar inte om stiger upp ikammarens talarstol och säger att detta är socialdemokraternas fel, att det ären följd av den politik vi har fört - när har suttit med och fattatbesluten. Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 153 förreservation 1 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 153 förreservation 2 av den m. fl. '""- Lag mot skatte- Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 153 förreservation 3 av fhkt m m m. fl. Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 153 förreservation 4 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 1980/81:7 om ändring i reglementetför svenska delegation (förs. 1979/80:19) 1980/81:7 om tullpreferenser för (prop.1980/81:34) Vad utskotten hemställt bifölls. 9 § Lag mot skatteflykt, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1980/81:8 om lag motskatteflykt, m.m. (prop. 1980/81:17). 28ERIK (): Låt mig börja med att konstatera att det inomutskottet råder enighet om att en allmän skatteflyktsklausul är nödvändigi vårt skattesystem, även om det råder delade meningar i fråga om hurlångtgående en sådan generalklausul skall vara. Det tragiska i sammanhanget äratt det har förflutit så innan den här propositionen kom. Det är treoch den dåvarande borgerliga regeringen först aviserade enproposition i ämnet. Det har alltså gått en avsevärd tid, under vilken fiffigapersoner och deras ännu fiffigare rådgivare haft ett avsevärt spelrum för attundandra sig de skyldigheter som lagstiftarna menat att de skulle ha. Jag skall inte förebrå mina borgerliga kamrater iskatteutskottet alltför mycket för att de inte velat lyssna på desocialdemokratiska förslagen till snara åtgärder, eftersom jag tror att ocksåde har lurats av de olika borgerliga regeringarnas upprepade löften, att det nuvar kvar tills en proposition skulle ligga på bord. Nr 34 Budgetministern har försvarat sittdröjsmål med att man ständigt hade O rlflop H n problem med rättssäkerhetsfrågorna.Men när vi nu slutligen har fått ett 96 nvemhp IQSO förslag står det tämligen klart att de ständiga uppskovenmåste ha haft en Törs man gissa att det parti som egentligen aldrig [ mot k ttp accepterat en generalklausul har utnyttjat sin styrka till att fördröja r, 1 skatteflyktsklausulens genomförandeså länge som det har varit möjligt? Varför vågar jag inta denna ståndpunkt? Jo, därför att denrättssäkerhets-garanfi som betyder mest och som finns med i den nu föreliggandepropositionen fanns med redan i det förslag som den Walbergska gruppenutarbetade . Jag tänker då på möjligheten att erhålla förhandsbesked. Varför är då en generalklausul nödvändig? Är det intebättre att täppa till alla kryphål med speciallagstiftning för varje enskiltområde? Jag måste erkänna att mina tankar också gick i de banorna, ända tillsden bistra verkligheten övertygade mig om att lagstiftarna alltid skulle kommaatt ligga ett steg efter skatteflyktarna. var jag ordförande iutredningen om företagarnas skatter, men det var en utredning som också hadefått i uppdrag av att se över vissa speciella missförhållanden medskatteflykt inom företagssektorn. Under en tidrymd av tre till fyra årutarbetades minst fem förslag till speciella skatteåtgärder som resulterade iförslag från den dåvarande socialdemokratiska regeringen och vilka också antogsav . Det gällde handeln med vinst- och förlustföretag, missbruket avpartrederierna och liknande transaktioner, övergång mellan bokföringsmäs-sigaoch kontantmässiga redovisningsformer, interna aktieöverlåtelser och missbruketinom fåmansföretagens ram. Alla de här fem sektorerna omfattade jättelikabelopp på flera i skatteflykt, men det fanns ocksåandra områden där ingrepp gjordes, även om de undandragna beloppen där varmindre. Gemensamt för alla dessa skatteflyktstransaktioner var attde nästan alla höll sig inom lagens råmärken, även om det inte hade varitlagstiftarnas mening att reglerna skulle tillämpas på det sätt som gjordes. Gemensamt för nästan alla skatteflyktstransaktioner ärockså att man kunnat använda speciella skatteförmåner för speciella områden somriksdagen tillskapat för att hjälpa vissa utsatta branscher. För att hjälpasjöfartsnäringen, exempelvis att slippa skatta bort goda sjöfartstidersvinster, medgavs stora avskrivningsmöjligheter på fartygskontrakt. Dessaavskrivningsmöjligheter skapade sedan stora underskottsavdrag hos massor avhöginkomsttagare runt om i landet som hade haft något intresseför sjöfart - eller för lufttrafik, vilket också var aktuellt. Vi trodde väl alla att vi med den speciella lag motunderskott som vi då skapade hade löst detta problem. Men efteråt kan detsägas att fiffiga skattekonsulenter har hittat nya varianter på samma tema ochatt skatteflykten fortsätter, om än i mindre skala. Samma sek kan sägas även om andra speciallagstiftningarsom kommit till 28 stånd. har nyavarianter på ett tidigare missbruk dykt upp, och lagstiftarna har bara att konstatera att man befinner sigett steg efter dem som hittar nya hål i vår skattelagstiftning. Bakgrunden till att den här trafiken är möjlig är givetvisatt skattesystemet används till så mycket annat än till att barafinansiera samhällets utgifter. Man försöker att med skattesystemets hjälpstyra olika företeelser och utvecklingar. Ingen av oss vill väl avstå fråndetta styrinstrument, men då måste vi också vara vakna för alla de möjlighetertill missbruk som ständigt öppnar sig. En annan bakgrund är vår ytterst liberala näringspolitik.Vem som helst kan praktiskt taget när som helst starta något slagsnäringsverksamhet, med de olika skatteregler som då gäller jämfört med andrainkomster. Den näringsverksamheten kan bedrivas i flera slags företagsformer,som har från varandra avvikande skatteregler. En person kan driva många företagsom t. o. m. har olika boksluts- och verksamhetsperioder, omfattande verksamheti flera kommuner och län, liksom också i flera nationer. Var och en förstår attdet måste vara en härlig flora att botanisera i för dem som tycker om att hittalämpliga undanflykter för att slippa betala den del till samhället som deegentligen skulle betala. Vi tvekar väl alla inför förslag som går ut på attinskränka näringsfriheten. Vi gör det inte förrän detta blir absolutnödvändigt. Men självfallet kan samhällets lojala medborgare i längden intefinna sig i att näringsfriheten missbrukas genom skatteundandraganden, vare sigdet sker genom lagliga tricks eller - vad ännu värre är - genom direkt fusk. Även om jag konstaterar att de speciella åtgärder somvidtagits mot den legala skatteflykten inte varit vattentäta, så anser jag ändåatt arbetet med speciallagstiftningen måste fortsätta. Både riksskatteverketoch brottsförebyggande rådet utför ett gott arbete för att täppa till luckor.Den av socialdemokraterna föreslagna skatteflyktskommissionen skulle snabbt kunnaföreslå lagstiftningsåtgärder sedan man i sitt arbete ute på taxeringsfältetupptäckt att något är på gång. Men alla dessa åtgärder har den svagheten att de kommerförst sedan man upptäckt hur någon lyckats utnyttja ett hål iskattelagstiftningen. Eftersom ingen av oss vill ha retroaktiv lagsfiftning äralltså en stor del av skadan redan skedd innan man kan åtgärda den. Det är alltså här som en allmän skatteflyktsparagrafkommer in i bilden. Det skall inte löna sig att hålla på med att leta hål i skattelagstiftningen, därför att om man hittar ett sådant hål genom att konstruera rättshandlingar skall dessa inte gälla om deras utnyttjande har till väsentligt syfte att undgå skatt - det är ju meningen med en generalklausul. På en punkt delar jag utskottsmajoritetens åsikt, nämligen att generalklausulen kommer att få en allmänpreventiv effekt. Förhoppningsvis kommer på detta sätt den stora skara människor som har fill yrke att hitta skattehål - skatteplanerare önskar man kalla sig själv- att kunna ägna sig åt sysselsättningar som för samhället är betydligt nyttigare. Låt mig så, herr talman, efter denna mera principiellabeskrivning av skatteflyktsproblematiken gå in på de konkreta bedömningarna avde förslag Lag mot skatteflykt, m. m. Nr 34 som föreligger och på orsakernatill att socialdemokraterna inte kan godta Onsdaeen den ''' regeringsförslag som tillstyrkts av utskottsmajoriteten. 26november 1980 Enligt vår uppfattning måste en allmän skatteflyktsparagrafvara en avvägning mellan å ena sidan ett starkt rättssäkerhetsintresse och å andra / ne motskatte- sidan paragrafens effektivitet.Enligt propositionen, som alltså har tillstyrkts flvkt m m utskottsmajoriteten, menar man atten skattskyldig i alla lägen måste kunnaförutse skattekonsekvenserna även av en diskutabel åtgärd för att uppfyllarättssäkerhetens krav. Enligt vår mening är detta att driva säkerhetsk ravetför långt på bekostnad av generalklausulens effektivitet. Det begränsarskattedomstolarnas möjligheter att tillämpa skatteflyktsparagrafen i alla defall där en skattskyldig för att vinna skattefördelar konstruerar olika slagsavtal och åtgärder. Enligt vår mening får inte alla förutsättningar för att fåanvända generalklausulen vara exakt angivna i någon lag, ty då får den alltförstor likhet med de speciallagar som inte varit till fyllest vid försöken attstoppa den legala skatteflykten. Den direkta anledningen till vår åsikt att såär fallet framgår av vårt förslag till formuleringarna i lagtexten, specielltnär det gäller 2 §. Där sägs att rättshandlingen skall skatterättsligtunderkännas om den är ett led i ett förfarande som innebär attskattebestämmelse kringgås. Vi socialdemokrater menar att detta begränsarskattedomstolarnas möjligheter alltför mycket. som det på olikapunkter i denna paragraf finns mycket begränsade möjligheter att konstatera attskattebestämmelse kringgåtts, finns det inga som helst möjligheter att ingripamot nya tillvägagångssätt vid sidan av nu gällande skattebestämmelser. Därmedhar mycket av en generalklausuls skärpa och effektivitet tagits bort genom detföreliggande regeringsförslaget. Enligt vår mening måste den 2 § som föreslagits ireservation 4 ur effektivitetssynpunkt vara vida överlägsenutskottsmajoritetens. Vi menar också att rättssäkerheten heller inte gårförlorad med det socialdemokratiska förslaget. Som jag nämnde inledningsvis ärkanske f. ö. den bästa rättssäkerhetsgarantin den möjlighet att erhållaförhandsbesked om skattekonsekvenserna som alla framlagda förslag innehåller. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservation 1. I den socialdemokratiska motionen tas också upp ettavsnitt om den internationella skatteflykten, som motionärerna anser hör hemmaunder en allmän skatteflyktsparagrafs tillämpningsområde. Densocialdemokratiska minoriteten i utskottet har följt upp motionen med enreservation också på detta avsnitt och föreslår en 4 § i sitt förslag till lagmot skatteflykt. Vi tycker att det är en stor brist i regeringens förslag inte alls har tagit upp den här frågan. Utskottetsmajoritet avvisar den socialdemokratiska motionen i detta avsnittmed att påpeka att brottsförebyggande rådet framlagt ett förslag med likartatinnehåll, och i avvaktan på att detta förslag remissbehandlatsbör inte riksdagenföreta sig någonting. 30 Socialdemokraterna har den åsiktenatt den internationella delen av den svenska skatteflykten är i ständigt tilltagande och harantagit sådana proportioner att åtgärder mot den brådskar. Mot bakgrund av attvi fått vänta tre på skatteflyktsklausulen, som egentligen varfärdigutredd redan från början, så menar vi att vi inte kan vänta på dettillfälle då regeringen kan enas om hur en paragraf mot den internationellaskatteflykten skall se ut. På detta område rör det sig dessutom inte bara omlegal skatteflykt, utan här rör det sig om rent fusk som är möjligt attgenomföra på grund av att man kan undanhålla information som svenskamyndigheter inte har någon möjlighet att ta fram. Vi är nöjda om brottsförebyggande rådets förslaggenomförs, men i avvaktan på att så sker bör 4 § i det socialdemokratiskalagförslaget provisoriskt genomföras. I samband med att förslaget om en allmänskatteflyktsklausul behandlats i skatteutskottet har också upptagits entidigare väckt motion av m. fl., syftande till att skärpakontrollen av vissa företagare som har samband med anlitande av s. k. gråarbetskraft. Utskottsmajoriteten har avstyrkt motionen med den motiveringen väntar på en proposition som kommer att behandla hithörande frågor. Jag har tidigare i mitt anförande tagit upp denotillfredsställande tidsförlust som regeringen orsakat vid behandlingen avförslagen till ett allmänt skatteflyktsförslag. Samma kritik kan riktas motregeringen när det gäller åtgärder för att förbättra kontrollen och uppbördenav skatter och avgifter för den grå arbetskraften. Det är nu fyra och ett halvtår sedan arbetsgruppen inom budgetdepartementet lade fram sitt förslag, ochännu har ingenting hänt. Mot den bakgrunden tycker vi att det är befogat attriksdagen skriver till regeringen och åtminstone begär så mycket som att manskärper kontrollen vid utfärdandet av B-skattesedlar. Dessa skattsedlar ärnämligen ett viktigt instrument för den grå arbetskraften i dess syften attföreta skatte-och avgiftsmanipulationer. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till reservationerna 2 och 3. Låt mig så avslutningsvis få göra någraallmänna reflexioner kring den debatt som har föregått förslaget om en allmänskatteflyktsklausul.