prot · G40958 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag har tagit reda på att en flyttning skulle kosta ca . - vi kan runda av till . Vad menas då med "kostnadsskäl"? Då det sedan gäller överlåtandet av inventarierna fillandra myndigheter efter särskilt beslut av regeringen vill jag fråga ombyggnadsstyrelsen verkligen gjorde en utredning i detta fall. Har regeringensagt något i det Om reglerna för försäljning av myndighets inventarier Om reglerna för försäljning av myndighets inventarier Enligt pressen - här finns många uppgifter som jag tror på- ville planverket köpa eller överta, eller hur man nu skall uttrycka sig,åtminstone en del av inventarierna, men det var . Vilkenaffärsmässighet har tillämpats? Beträffande det som sägs i svaret om de avinredningen som har speciellt samband med arbete vill jag framhållaatt det självfallet fanns en del saker som bara kunde ha nytta av ochsom lätt kunde flyttas. Jag har försökt att få reda på hur mycket av denkvarlämnade inredningen som tillvaratagits av för atttillföras myndigheter i som är i behov av komplettering. Jaghar emellertid inte fått något svar. Jag måste då fråga: Är inventarierna förgamla för att flyttas men duger för myndigheter här i ? Jag gissar attflyttkostnaderna har varit så små att det borde ha varit lönsamt att låta alltfå följa med. Jag har vidare tagit reda på hur gamla möblerna ochinredningen är. Det finns uppgifter om atf mycket få saker anskaffats före1965. Man kan fråga sig om t. ex. 15 är gamla stolar eller bord skall bytas uti nuvarande läge, i av sparsamhetsiver. Vilka privatpersoner har råd mednågot sådant? Jag vet att ritbord, som vid anskaffningen kostat ca ,har sålts för en fiondel av det priset. Det borde ha gått mycket bra attanvända dem också i . plus moms köpte alltså en person saker somhan fick mer än tio gånger så mycket för vid en senare försäljning. I och försig unnar jag honom vinsten, men är det affärsmässigt från byggnadsstyrelsenssida? Kan man verkligen tro på kontrollen? Jag litar visserligen påriksrevisionsverket. Men går det infe att granska dessa affärer särskilt noga? Det står i svaret att den nya inredningen i Borlängekostade 1 milj, kr. Jag gjorde en reflexion med en gång: Den miljonen kunde viha fått för fortsatt drift av vägstationen hemma i , Det är mycket ont ompengar när det gäller oss där ute i periferin av landet. , som ju är en pålitlig tidning, skriverstrax före nyår -: "'efterträdare' utsedda.Utrymd byggnad får hyresgäster," Då tänker man atf de är på väg in . Mendet sfär att inflyttningen skall ske sä småningom. "Lokalerna kostarstaten c:a trots att ingen nyttjar dem." Längrefram i arfikeln står aft årskostnaden är drygt 5,5 milj. kr. Om vi räknar medett par år -en del avvägverket flyttade ju fidigare-så har vi enkostnad på 10 milj. kr. Det är inte heller så små pengar. Jag tycker att maninte skall få använda statens medel på det här sättet. Sedan talas det om ombyggnad. Av en person somvet vad som sker fick jag reda på att man t. ex. skall göra tvä rum av ett -och kanske i vissa fall tvärtom. Jag undrar om man verkligen behöver göradefta. Det var stora kostnader som nämndes. Programmet för den här ombyggnadenär mycket diffust, och jag får en känsla av att det är ganska låg effektiviteti arbetet. Hurhandläggs förvaltningen av statens byggnader? Jag har också fäft veta atflokaler förhyrts av i privathus, lokaler som har ståttoanvända . Som exempel har nämnts lokaler i , som naturvårdsverketskall ha. Något som jag också är förvånad över är att när manlokaliserade fill , tog inte reda pä hurmarken såg ut där man skulle bygga. Den betecknas som en leråker, och ingahögre byggnader var möjliga. uppger man atf byggnaderna är utbredda såatt det finns korridorer och gångar, och man har husnummer ända upp fill38. Det måste vara mycket kostnadskrävande att arbeta i sådana hus. Vi kan också ifrågasätta klokhet vid beslutet omutlokaliseringen. Jag tycker atf hade rätt uppfattning; vi varmycket tveksamma inför atf flytta ut gamla verk, särskilt sådana som hadelokaler förut. Man trodde att av de anställda skulle flytta, och det blev18 %. Vad som ligger bakom detta förhållande måste också ha kostat mycket föross skattebetalare - omställningssvårigheter och anställning av ny personal. Jag lyssnade till budgetminisfern närhan var telefonväkfare. Det var mycket roligt att lyssna - jag tycker att hangav bra och kloka svar. Men när det gällde kostnaderna för flyttning-eftersom jag behandlar kostnadsfrågor nu vill jag gärna ta den saken också-fick jag uppfattningen att inte har klart för sig hur byggnadsstyrelsenskötte ärendet. Jag menar aft det är miljardbelopp som i onödan används för enlösning av lokalfråga. kunde ha fått en mycket billigarelösning. Här har jag med mig bil. 19 fill budgetpropositionen. harsjälv undertecknat den, och jag kan inte klandra honom för det. Men jag villhänvisa till en uppgift nederst på s. 17 om hur man skall ändragrundvaftennivån pä . Man tänker sig att vissa åtgärder skallvara utförda . "Dessa innebär i stort att vattentröskeln iStallkanalen flyttas till samt aft en 'fätskärm' utförs mellan Mälarenoch i läge från Stallkanalen över Riksplan till ." Detta hör inte direkt till den här frågan, men indirekthör den hit. Här gäller det ytterligare områden där skattebetalarna får varamed och betala sådant som jag anser vara oansvarigt i planeringen. Jag ärmedveten om att det infe är möjligt för budgetministern att yttra sig om dennafråga. Men jag menar att budgetministern som har ögat på pengarna och vet "rinner i väg" - det är infe hans felutan allas vårt fel - bör se på sådana här saker. Som riksdagsman från ettNorrlandslän, där känningarna av en nödvändig sparsamhet är svårare än på mångaandra håll, reagerar jag mot det slöseri som tydligen försiggår på centralnivå. Och jag möter ofta frågor om defta. Jag har inte angripit - jag vill gärnaunderstryka det. gör vad det skall göra. Jag vill inte heller prickanågon tjänsteman som har handlagt detta ärende. Men det måste på något sätt hablivit fel i maskineriet - systemet är för tungrott och omfattande - när sådanthär kan ske. Det får infe gå fill på detta vis när det gäller statens byggnadsärenden.Vi Om reglerna för försäljning av myndighets inventarier 4 protokoll 1980/81:57-61 Om reglerna för försäljning av myndighets inventarier snålar - då skall alla snåla. Jagtackar än en gång för svaret. Jag vill fästa uppmärksamheten på att interpellationen rörreglerna för försäljning av myndighetsinventarier. Jag skall av det skälet infe ge mig in pä någon debatt omriksdagens återflyttning till - hur frestande det än kan vara. Med anledning av inlägg vill jag bara sägaatt jag som budgetminister naturligtvis tycker att det är utomordentligt braatf riksdagsmän - det gäller f. ö. alla medborgare - är vaksamma när detgäller hur den offentliga sektorns affärer sköts. I den män man upplever atf deär mindre väl skötta, är det enbart positivt om man slår larm och försökerpåpeka vad det är man tycker är vrängt. Men vi har inte, vilket är väl känt förTore och kammarens ledamöter, möjlighet atf gå in och diskutera eftenskilt verks handläggning av en fråga. Och en hel del av det resonemang somTore för i denna interpellafionsdebatt kan föras in under en sådankaraktärisering. Därför tror jag att häller mig räkning för attjag i detta avseende inte går in i någon detaljdiskussion. Det finns som bekant en särskild kontrollapparat för attvi skall kunna övervaka myndigheters sätt att sköta sina åligganden. Jagförmodar att den kontrollapparaten fungerar. Jag har inte någon som helstanledning atf dra slutsatsen aft detta ärende skulle vara felaktigt handlagt.Det jag har sagt får inte tolkas så. Jag har nämligen inte något underiag föratt göra eft sådant påstående. Jag har heller inget underlag för att påstå atthandläggningen i alla delar är perfekt. Det är f. ö. sällan någonting är det.Jag vill alltså inte göra någon personlig värdering av hur denna fråga harhandlagts. Det får prövas i vanlig administrafiv ordning. Det ställdes en fråga om huruvida kungörelsen från 1973var gällande. Det är klart atf den gäller. fog upp frågan omhuruvida man skulle avyttra en del av inventarierna. I 1 § i kungörelsen sägsbl. a. följande; "En myndighet får dock, efter samråd med detta bolag,besluta om avyttring i annan ordning när det gäller materiel eller inventarierav ringa värde eller när det annars bedöms ändamålsenligt och ekonomisktfördelakfigt för statsverket." Jag tror att man just med utgångspunkt ide sista orden i denna mening kan täcka in vad som här har skett. 32TORE (): Jag tackar för tillägget fill svaret. Jag sade redan i mitt första inlägg att jag vet att ettstatsråd inte kan diskutera enskilda verk och tjänstemän. Det är principen omsparsamhet som jag har velat ta upp. Jag taladeockså om parallellfall - annat som allmänheten observerar och irriterasav och som vi riksdagsmän ständigt får frågor om. Det ligger i stil med dendebattordning vi brukar ha. Vi diskuterar ofta ett exempel och tar sedan uppandra exempel där vi ser samma tendenser, samma sätt att handlägga eft ärende.Om man gör så, kan det infe tolkas som angrepp på någon speciell person. Det äri stället en belysning av hur systemet kan fungera. Det var intressant att få höra det övriga som stod ikungörelsen. Jag tyckte bara aft uttrycket "kasserad materiel" varunderligt, eftersom det bevisligen var fråga om inventarier som kunde användas.Det var också märkligt aft just det verk som tidigare hade haft inventariernainfe kunde använda dem när verket fått nya lokaler, då andra myndigheter iStockholmsområdet var nöjda med inventarierna. Pä detta område har nog mycketskett av slentrian. Jag hoppas aft det , i eft läge då det verkligen gälleratf se på slantarna, skall bli en annan tingens ordning. Om reglerna för försäljning av myndighets inventarier 8 § Föredrogs och hänvisadesPropositionerna 1980/81:76 till justitieutskotfet /81:82 tilljordbruksutskottet /81:83 fill trafikutskottet 9 § Föredrogs och lades tillhandlingarna Skrivelserna 1980/81:102 och 103 10 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:180fill konsfitutionsutskottet /81:181 till finansutskottet /81:182 filllagutskottet /81:183 till näringsufskottet 1980/81:184 fillutbildningsutskottet /81:185-187 till trafikutskottet /81:188 tillarbetsmarknadsutskottet /81:189 fill /81:190fill finansutskottet /81:191 fill jusfitieufskotfet 1980/81:192 fillutbildningsutskottet /81:193 fill arbetsmarknadsutskottet 11 § Föredrogs och biföllsInterpellationsframställningarna 1980/81:74-77 12 § Anmäldes och bordladesPropositionerna 1980/81:81 om ändring i reglementet(1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning Nr 58 1980/81:85 om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, -_. j j m. m. 13 §Anmäldes och bordlades 1980/81:194av m. fl. om användningen av det staliga person- och adressregistret (SPAR) för direktreklam 1980/81:195 avLars m. fl. om förbud mot kreditkort 1980/81:196 av ombegränsning av nämndemäns medverkan i hovrätt 1980/81:197 av omfaxeringsfunktionärers straffrättsliga ansvar 1980/81:198 av om ändrade regler förbidragsförskott 1980/81:199 av om blodprovstagning i faderskapsärenden1980/81:200 av m.fl. om erkännande av Demokratiska sahariska arabrepubliken, m. m. 1980/81:201 av m.fl. om erkännande av och bistånd till Kampuchea1980/81:202 av m. fl. om ersättning för kostnad för glasögon1980/81:203 av m. fl. om rätt till sjukpenning för förvärvsarbetandeunder 1980/81:204 av in. om formerna för stöd åtsjuka och döende 1980/81:205 av m. fl. om socialaförmåner vid deltidsarbete 1980/81:206 av om övergång tillhjärndödsbegreppet /81:207 av och omåterinförande av en namnlängd i statskalendern 1980/81:208 av benämningen av professur i freds- och konfliktforskning1980/81:209 av m.fl. om dubbelbemanning av järnvägslok1980/81:210 av m.fl. om gemensam linjetariff för kombinationstransporterlastbil-järnväg 1980/81:211 av m.fl. om utarrenderingen avjaktmark 1980/81:212 av om skydd av salar 1980/81:213av om effekterna av bestrålning av livsmedel 1980/81:214 av LarsWerner m. fl. om en tillsynsmyndighet för fördelningen av vedråvara 1980/81:215 av om kommunsförhandlingsskyldighet enligt medbestämmandelagen 1980/81:216 av m. fl. omändrade regler för utvisning enligt utlänningslagen /81:217 av m.fl. om indelningen i stödområden /81:218 av m. fl. om förbud mot lockout /81:219 av och om bevarandevärdena i de 2 större vattendragen i 14 §Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till i-jJ3p|,.ori 1081 1980/81:78 av () fill kommunministernom åtgärder för atf förebygga oljeutsläpp, m. m.; De svåra oljeutsläppen i inovember 1978 och i avslöjade stora brister ivår oljeskyddsberedskap. I omfattande interpellationsdebatter i januari och maj1979 diskuterades dessa brister. Därvid framfördes också direkta förslag till förbättringarav beredskapen mot oljeutsläpp. För egendel redovisade jag att jag ser kampen mot oljan i tre led: Det gäller attförhindra att olja kommer lös. Bland förebyggande åtgärder kan nämnasinternationell övervakning av oljeutvinningen i , registrering avoljetankfartygs färdväg, posifionsrapportering, särskilda"korridorer" fill havs för oljetankfartyg och andra fartyg medmiljöfarlig last, lotsplikf samt partikelmärkning av alla oljelaster! Kommer oljatrots allt lös pä havet skall den bekämpas så snart den upptäcks. Någonstansflyter den ju i land, om den inte sjunker och förstör livet i havet och påhavsbottnen. För atf bygga upp en beredskap för bekämpning av stora oljeutsläppkrävs internationell samverkan. Vidare behövs förbättrade resurser förkustbevakningen atf bekämpa olja innan den når skärgården och kustlandet. Om olja drabbarskärgärden och kusten, trots de insatser som gjorts i tidigare led, måste detfinnas en regional landbaserad organisation med väl övad personal försedd medväl avpassad utrustning, som kan sättas in i bekämpning ochsanering. Därefter har kommittén om miljörisker vid sjötransporter ijuni 1979 presenterat en rad förslag till förbättringar i våroljeskyddsberedskap liksom oljeskyddskommitfé ochsjöövervakningskommittén gjorde . har oljan slagit till igen. På , framför allti , har löskommen olja orsakat en omfattande sjöfägeldöd. Huromfattande den är är f. n. svårt att överblicka. I pågår ett omfattande saneringsarbeteefter det oljeutsläpp som förorsakats av en rysk tanker. I anslutning fill dessa nya oljeolyckor är det av stortintresse att få veta vilka åtgärder regeringen vidtagit för aft förebygga ochbekämpa oljeutsläpp efter oljepåslagen i och skärgärd1979. Medhänvisning till det anförda ber jag att få fråga kommunministern: Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för atf 1.förebygga oljeutsläpp? 2. bekämpa oljeutsläpp till havs? 3, förbättraden landbaserade organisationens beredskap att bekämpa och sanera oljeutsläpp? 1980/81:79 av (vpk) fillkommunikationsministern om åtgärder för atf förbättra vissa av SJ nyanskaffademotorvagnar, m. m.: SJ;s nya Fiaftillverkade motorvagnY 1 har tagits i drift. Vagnen har goda gångegenskaper och bra fjädring, mendet är också det enda posifiva man kan säga om den. De brister beträffande resandeutrymme, sfolindelning,godsutrymme m, m, som av vpk påtalades i , innanupphandlingen var klar, har ofta understrukits av personalen. Bristernakvarstår i allt väsentligt. Härtill kommer de under vinterförhållandenavslöjade svagheterna, främst dä det gäller driftsäkerhet men även vad gällervärme och ventilation. Sistnämnda funktion skall med ett slags statiskluftsugare, som av personalen betecknas med ordet "värdelös". Ständigt krångel leder till att motorvagnsfåg praktiskttaget blir stående på norrländska hnjer, med därav följandeförseningar och fördyringar. Vid näsfan varje resa tvingas förarna krypa nerunder motorvagnen för att rätta till reglage som hakar upp sig. Driftsäkerhetenförsämras ytterligare på grund av bristande reparations- ochunderhållsmöjligheter vid berörda driftverkstäder. Eftersom vagnarna ärbetydligt längre än de gamla rälsbussarna är verkstadshallarna nu för små föratt möjhggöra avtining i erforderlig utsträckning. Varje gångunderhållspersonalen måste gå in under vagnarna riskeras aft tonvismed is och snö ramlar över dem. Härigenom försämras ofta behövligt underhåll, vilket i sintur självfallet ökar slitaget och innebär en kapitalförstöring. En rad av deolägenheter som uppkommit har på ett mycket tidigt stadium påtalats av deanställda. Om man från ansvarigt håll bättre hade hörsammat dessa krifiskasynpunkter, hade man kunnat undvika en rad fördyrande ändringar som måsteske i efterhand. Personalen har för SJ-ledningen presenterat enkravlista i 13 punkter, som man anser måste åtgärdas för att det skall varamöjligt att behålla vagnarna i trafik. Med anledning av här påtalade missförhållanden, vilkadrabbar såväl verket som personalen och den resande allmänheten, vill jagställa följande frågor till kommunikationsministern: Harkommunikationsministern för avsikt atf göra SJ-ledningen uppmärksam på viktenav att allvarligt beakta den berörda personalens synpunkter vid upphandling avnykonstruerad rullande materiel? Kommerkommunikationsministern att snabbt vidtaga åtgärder i syfte atf förbättramotorvagnarna i enlighet med personalens uttalade förslag? 1980/81:80 av (vpk) tillstatsministern om regeringens syn på vissa uttalanden av företagensintresseorganisationer: Ett nytt inslag i det politiskalivet i är den mycket livaktiga verksamhet på den allmänna politikensområde som bedrives av de privata kapitalistiska företagensintresseorganisationer, () och . Denna verksamhet begränsar sig inte till resp. organisationersspeciella ämnesområden utan har kommit att gällapraktiskt taget hela det polifiska fältet. Särskilt har emellertid i de bådaföretagsorganisationernas politiska verksamhet attackerna riktats mot denoffentliga sektorn. Man följer tvä linjer i angreppen. Enligt den första kräverman att den offentliga sektorns tillväxt skall stoppas och t. o. m. aft dendirekt skall skäras ned. Den borgerliga regeringens nedskärningsplan sägsuttryckligen bara vara en första början. Svenska arbetsgivareföreningenframträder alltmera som eft slags överparti till de borgerliga parfierna ochger anvisningar om politiken. På framträddebankdirektör och krävde en nedskärning av de offentliga utgifternamed pä tvä år och en lönesänkning . Den andra linjen man driver är en privatisering av denoffenfiiga sektorn. Krav ställs om att olika nu offentliga verksamheter,däribland även daghemsverksamhef, skola och sjukvård, skall överlämnas till detprivata kapitalet. Sjukvården och de övriga verksamheterna skall drivas kommersiellt.Kraven om privatisering drivs i olika sammanhang och av olika företrädare olikalångt. I en av utgiven broschyr innehållandeintervjuer med sju storföretagsledare ställs krav inte endast om nedskärningresp. privatisering av den offenfiiga sektorn utan om förändringar av densvenska samhällspolitiken över huvud taget. Det svenska välfärdssystemetattackeras. Det påstås "atf välfärdssystemet leder filllikgiltighet/självbelåtenhet" och "att svensken är ärlig- och inte heller arbetsvillig'". En direktör påstår att det ligger"silikosdamm" över hela och därmed förstås bl. "prisregleringen, stödpolitiken, jämlikheten, sjukförsäkringssystemet,AMS-ufbildningen osv.". De påstås "saknatillräcklig klarsyn" och "gadda sig samman". kräver direkta brott mot högtidligt fattade beslut t. ex. ikravet: "Politikerna får finna sig i atf tänka om, vi har inte råd atffölja resultatet från folkomröstningen." Det påstås att "politikernainte vågar fala ut. De sneglar för mycket pä de egna intressena. Skulle de sägarent ut hur det står till med landets ekonomi och vad som krävs för atf ta ossur krisen, riskerar de ju att inte väljas om 1982!" "Riksdagenframstår som allt mindre representativ för svenska folket", säger en avstorföretagsdirektörerna. Dylik agitation mot välfärdspolitiken, mot den fullasysselsättningens polifik, mot det sociala trygghetssystemet, mot utslaget aven folkomröstning förmedlas alltså av ibroschyrer och i en landsomfattande reklamkampanj. Kampanjen har skrämmandereakfionära drag. Den rikfar sig inte endast mot en polifik som under desenaste årfiondena genomförts med stöd av stora majoriteter i - ja,ofta helt enhälligt - utan ifrågasätter också de av folket valda riksdagsledamöternaskompefens. oegennyttighet och representativitet. Det är sålunda en agitationsom gränsar till den som i olika länder bedrives av fascistiska krafter. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor fill statsministern; Hur serstatsministern på den av SAF och bedrivna agitationen för enprivatisering av den offentliga sektorn? Hur serstatsministern på den särskilt av bedrivna kampanjen motvälfärdspolitiken och trygghetssystemet? Villstatsministern skarpt fördöma kampanjen mot och mot detparlamentariska systemet? 15 § Meddelande om frågor Meddeladesatf följande frågor framställts 1980/81:203 av Per (vpk) filljordbruksministern om miljöskyddet vid planerad anläggning för konvertering avmiljöfarligt avfall; Regeringen har att, inom någonvecka, avgöra frågan om lokalisering av för konvertering avmiljöfarligt avfall. Den enda plats som synes vara kvar, valt bort , är Norrtorp i Kumla kommuni län. Den lokaliseringen har överklagats av naturvärdsverket. Det bordedärför finnas anledning aft väsentligt skärpa miljökraven jämfört med dem somställdes i koncessionsnämndens fillstånd för lokalisering till Norrforp. Om regeringen, trots motståndetfrån berörd befolkning, ändå beslutar förlägga ;s anläggning förkonvertering av miljöfarligt avfall till Norrtorp, är då regeringen beredd atfpå ett avgörande sätt skärpa de ursprungliga miljökraven för en anläggning iNorrtorp och medverka till att allt görs som kan göras för aft elimineramiljöstörningar? 1980/81:204av () till kommunikationsministern om åtgärder för att minskaantalet miljöfarliga transporter genom skärgärd: Den senaste oljekatastrofen iStockholms skärgård visar än en gång att radikala åtgärder är nödvändiga föratt undanröja det hot mot detta unika och miljömässigt känsliga område somdagens oljetransporter utgör. ifrågasättas om förbättrade farieder och förbättratoljeskydd är fillräckligt. Huvudprincipen borde vara att olja och andramiljöfarliga varor inte transporterades genom skärgården. I stället borde enstörre satsning ske på ur dessa synpunkter bättre belägna hamnar som Nynäshamnoch . Är statsrådet beredd att fillsammans med berörda kommuneroch regionala organ verka för en sådan planering av Stockholmsregionenshamnfrågor atf transporten av olja och andra miljöfarliga varor genomStockholms skärgård kan minimeras? 1980/81:205av (vpk) till utrikesministern om medlemskap iInternational for : Den har sökt ochfått medlemskap i en internafionell organisation kallad for . Det är en sammanslutning av konsortiumtyp påregeringsnivå, där alla väststater är representerade med i spetsen. Den äratt befrakta som en stödorganisation för och tar framför allt uppdeltagarländernas handelspolitiska intressen. är inte mottagare av svenskt bistånd. Landet ärdessutom invecklat i ett krig pä som har betecknats somfolkmord och fördömts av FN. Mot denna bakgrund är det märkligt atf regeringenkunnat gå med i den nämnda organisationen. Beslutet är en ny, allvarligmarkering av ändrade attityd i frågan om kontra . Jag villdärför fråga utrikesministern: Är det förenligt med fastslagna linjei utrikes- och biståndsfrågor aft bli medlem i denna organisation? 1980/81:206 av () till industriministernom vidareförädling av slig från ;s gruvor i ; För att uppnå en ökadmarknadstäckning vad gäller järnmalm från :s gruvor i har manutvecklat en ny metod för vidareförädling av sligen till mikropellets iGrängesberg. Metoden bedöms av flera instanser som lovande och torde vara enväg till fortsatt gruvhantering i . För genomförande avgranuleringsprocessen kan befintligt användas, dock med entillbyggnad för härdning av granulerna. Erforderlig investering har beräknatstill 30 milj. kr.