prot · G409140 · 1980-12-31 00:00:00 — Ett fullt utbyggt system medför enligt PROMIS 90 att antalet stationerkan reduceras till 90. föreslår att observationsnätet skallomfatta ca 150 bemannade stationer vid ingången av /82.Pilotanläggningen i'kommer att bedrivas som försöksverksamhet. Föratt inte förekomma utvärderingen av försöksverksamheten anser utskottet attnedläggningar av observationsstationer utöver sådana som är ett led i SMHLsnormala rationaliseringsarbete ej bör komma i fråga. Enligt utskottetsbedömning innebär detta att nätet av bemannade stationer i avvaktan påförsöksverksamheten åtminstone bör ha den omfattning som föreslås iSMHI-utredningen, dvs. Utskottet slår också fast att dånedläggningar av stationer diskuteras är det angeläget att även regional- ochsysselsättningspolitiska hänsyn tas. Utskottet anser vidare att dåresultatet av försöksverksamheten presenteras bör redovisa om och på vilketsätt de nuvarande bemannade stationerna kan effektiviseras genom att förbättraden tekniska utrustningen. Här öppnar vi alltså en möjlighet för att pröva helaeller delar av väderobservatörernas egna förbättringsförslag. För mig känns det angeläget att slå fast att genomutskottets skrivning binder sig inte för något av de skisseradesystemen. Vi binder oss inte för hur framtidens vädertjänstsystem skall se ut.När försöksverksamheten är klar har full handlingsfrihet att bestämmasig för vilket system eller vilken kombination av system som man vill satsa på.Och under fiden, och det är mycket viktigt, avhänder vi oss inte den personellaoch regionalpolitiska resurs som de bemannade stationerna utgör. Vad utskottet sålunda har anfört om inriktningen av denframtida vädertjänsten bör av ges regeringen till känna. Så här långt är utskottet enigt, men sedan finns det enreservation. Socialdemokraterna vill anslå 5 milj. kr. till delfinansiering avpilotprojektet. Utskottsmajoriteten anser att vi inte har råd med detta. Vianser att projektet måste finansieras dels inom SMHL.s ordinarieinvesteringsanslag - för /82 finns det ett förslagsanslag på 4,2milj. -, dels via STU, dels med hjälp av de svenska industriföretag som kanha nytta av utvecklingen av ett nytt vädertjänstsystem. Vpk vill att vi skall dels bygga ut PROMIS 90, delsbehålla alla nuvarande observatörer. Och för att få råd med detta vill vpksatsa 8 milj. kr. utöver vad PROMIS 90 kostar. Detta är orimligt.Observatörerna skall ju inte bara finnas till, utan de skall ha ettmeningsfullt arbete och en vettig funktion. Det kan de få om de genom att deförses med en bättre utrustning kan ersätta en del av automatiken i PROMIS 90.Det är bl. a. detta pilotprojektet skall undersöka. Och skulle dessa försökvara framgångsrika, behövs som jag ser det inga 8 miljoner extra för att hållaobservatörerna under armarna. Då kan de tvärtom bidra till att i framtidenminska kostnaderna för PROMIS 90. Jag går nuöver till avsnittet om samordning av den civila och den militära vädertjänsten,I motionerna 2035 från , 2053 från socialdemokraterna och 2098 från vpkframhålls att vi av både ekonomiska och praktiska skäl måste få en väsentligtförbättrad samordning mellan civil och militär vädertjänst. Det tycker ocksåutskottet, som säger att det är angeläget att åstadkomma en mera långtgåendeintegrering av dessa båda vädertjänstsystem och att den försöksverksamhet sombehövs för detta bör bedrivas skyndsamt, så att de eventuella besparingar ochförbättringar som en ökad integration kan medföra skall kunna göras så snartsom möjligt. Därmed anser utskottet motionsyrkandena tillgodosedda. Under avsnittet forskning och utveckling har fleramofionärer önskat att meteorologiska institutionen i skall flyttas tillLinköping. Det finns skäl som talar både för och emot en sådan flyttning.Utskottet vill för sin del i likhet med föredraganden inte nu förorda enomlokalisering. Men vi smäller inte igen dörren för framtiden utan säger, attutskottet förutsätter att regeringen noga följer den här frågan och i lämpligtsammanhang redovisar för resultaten av de överväganden som aviseratsi propositionen. Vi syftar på de överväganden som skall göras när erfarenhetervunnits av effekterna av statsmakternas ställningstagande till SMHLs verksamhetoch organisation, I några motioner krävs att de hydrologiska och maritimaverksamheterna skiljs åt. Utskottet stöder inte detta förslag utan anser ilikhet med föredraganden att det bör vara möjligt att skapa förbättringar förden vattenrelaterade verksamheten inom ramen för en sammanhållen enhet. Skulledet visa sig att efterfrågan på maritima tjänster växer och mandärför måste utöka denna verksamhet på , får frågan om uppdelning av denvattenrelaterade verksamheten på två enheter tas upp på nytt. Jag vill avsluta den här genomgången avSMHI-betänkandet med att uttrycka min djupa tillfredsställelse över attutskottet kunnat enas på alla punkter utom en och att vi har kunnat ge klarabesked både i de frågor vi anser kan avgöras nu och på vilka punkter vi anseratt fortsatt utredning behövs. Jag är övertygad om att det är till fördel bådeför SMHLs verksamhet och för de anställda inom verket. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tilltrafikutskottets hemställan i dess helhet. m. m. AnL 47 (): Det är ju bra attutskottet har varit enigt när det gäller den socialdemokratiska motionen, menjag vill fråga om en sak: På vilka områden skall SMHIgöra nedskärningar, för det måste ju verket göra om det inte kan få de anslagsom socialdemokraterna vill ge? AnL 48TORE (vpk): Ett par kommentarer till det som utskottetsrepresentant redovisade här. talade om att man måste setill att 5 protokod 1980/81:140-141 Svenges meteorologiska och hydrologiska institut m. m. väderobservatörernahar ett meningsfullt arbete med vettiga funktioner. Jag menar nog att detarbete de nu utför både är i högsta grad meningsfullt, också på de mindrestationerna, och fyller mycket vettiga funktioner. Faran med det förslag som föreligger är ju att maninkräktar både på meningsfullheten i arbetet och på möjligheterna att fylla dehär vettiga funktionerna. Det är bakgrunden till vpk-motionen och de förslagsom vi har ställt. talade om BAMSE, det system som harutarbetats och som kan utgöra ett bättre alternativ till det som äraktuellt. BAMSE-systemet upplevs ju också som positivt därför att det i sigskulle kunna leda till mera kvalificerade uppgifter och intressantare arbeteoch så att säga utgöra ett försvar för människans roll i samhälle och glesbygd.Systemet BAMSE är utarbetat efter önskemål från observatörer och meterologer,och det har också fått anslutning från den fackliga organisationen. Trots attfacket från början kanske inte hade riktigt den inställningen, har man sombekant uttalat sig för BAMSE-systemet. PROMIS 90-systemet kostar ungfär 60 milj. kr. iinvestering, det går med ungefär 20 milj. kr. i negativ förräntning, det tarbort ca 200 arbetstillfällen i fjäll-, kust- och glesbygd och det ärmeterologiskt motiverat bara om man skall ha s. k. korta prognoser. Men sådanakan man åstadkomma genom ett väderinformationssystem som, enligt beräkningar,bara kostar 3,5 milj. kr., jämfört med automaterna i PROMIS 90 som skulle kosta30-35 milj. kr., och det är just systemet BAMSE. Jag skall, herr talman, inte i det här sammanhangetförlänga debatten ytterligare, men jag vill i anslutning fill vad framhöll beträffande meningsfullt arbete och vettigafunktioner säga att de som direkt berörs och deras fackliga organisationfaktiskt menar att ett förslag i den riktning vi pekar på i vpk-motionen bättreskulle tillgodose just de aspekterna. AnL 49ANNA (); Jag vill först svara på fråga att det är en sådan sak som självt skall avgöra och intenågonting som vi här i skall lägga oss i. Jag har också läst STU:s promemoria till , och enligtden verkar det inte vara några svårigheter att finanisera definitionsfasen. Omdet efter dennas slut visar sig att projektet är bra och kan utnyttjaskommersiellt, är jag övertygad om att kommer att finna möjligheter attfinansiera fortsättningen. Det säger jag inte minst med tanke på att STU i denskrivelse som refererar till bl. a. skriver att LM ,Sensitrone, Datasaab och ASEA anser att goda marknadsmöjligheter finns försystem och komponenter. och jag har samma uppfattning i stort när detgäller att väderobservatörerna gör ett viktigt arbete och fyller en viktigregionalpolitisk funkfion. Jag vill än en gång betona att utskottet säger attpilotprojektet är en försöksverksamhet, och under denna får man icke skära nerde bemannadestationerna mer än till de runt 150 som kom fram till. Manskall dessutom under försöksverksamheten undersöka om och på vilket sätt mangenom att ge de synoptiska stationerna bättre tekniska resurser kan inlemma demännu bättre i framtidens vädertjänstsystem. Det är en väldigt viktig markering. Då kan naturligtvis fråga sig varför vi intestannar för vpk:s förslag att alla bemannade stationer skall finnas kvar, dvs.i dag ca 180. På det vill jag svara att både - arbetsgruppenför planering av observationsprogrammet - som kom 1978 och ochväderobservatörernas yrkesråd säger att det nog är vettigt att ha 150-155bemannade stationer kvar. Jag tycker att det finns all anledning att beakta vaddessa kunniga instanser sagt när nu skall ta ställning. meteorologiska och hydrologiska instinn m. m. AnL 50 (): Vi var eniga om pilotanläggningen, däremotinte om anslaget på 5 milj. kr. menar att självtinom sitt fögderi kan omfördela pengarna. Men 5 milj. kr. är inte så litet, ochär väl inte så lätt för att omprioritera inom sin egen verksamhet så attdenna summa kan täckas. Det är inte heller vad vi hade tänkt oss. AnL 51 (vpk): Det som trots allt är så att sägaförmildrande i det förslag som väl kommer att bli beslut är att detbetonas, som var inne på, att det gäller enförsöksverksamhet. När jag försökt följa ärendet och ta del av material ochkontakter har jag dock inte riktigt kunna frigöra mig från uppfattningen attdet gått litet av prestige i utredningen 90. Måhända ligger det tili såatt det är litet förargligt för de experter som sysslat med dessa utredningaratt några gräsrötter ute på landsbygden har börjat nysta upp dessa utredningaroch t. o. m. fått meteorologerna med sig på sina synpunkter. Jag vill understrykavikten och betydelsen av att bibehålla så många som möjligt av dessaarbetsplatser, inte minst av låt oss säga sociala skäl. Det är utmärktaarbetsplatser för dem som av olika skäl tvingas fly från den konventionellaarbetsmarknaden. Det kan gälla fysiskt handikapp eller yrkesskador. Man villkanske ha fillfälle och tid att också utöva en konstnärlig verksamhet, ellerockså kan det vara ett aktivt sätt att dra sig ur drogmissbruk, för att nu tanågra exempel. Inte minst den möjlighet dessa arbetsplatser ger innehavarna attfå leva i naturens närhet är viktig. Det är dessa sociala aspekter som det äroerhört betydelsefullt att beakta. Det finns inte, herr talman, så mångaarbeten som kan fylla dessa positiva funktioner. Därför är det mycket viktigtatt man är försiktig med sådana här förändringar. AnL 52ANNA (): Jag håller fortfarande med inästan allt han säger. Jag tycker också att väderobservatörernas yrkesråd gjortett mycket m. m. bra arbeteoch tagit fram intressanta alternativ till bl. a. PROMIS 90, vilka kan få storbetydelse för framtidens vädertjänst. Det är detta försöksverksamheten fåravgöra. Jag vill återigen fästa uppmärksamhet på attutskottet skriver, att då nedläggningar av stationer diskuteras är detangeläget att även regional- och sysselsättningspolitiska hänsyn tas. Även påden punkten är vi således helt eniga, och jag. Mom. 1 (utökning av uppdragsverksamheten) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 16 förmotion 2098 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2(väderinformationen i radio och TV) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 15 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 2098 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 3 (den framtida inriktningen av vädertjänsten) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 15 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmofion 2098 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 4 (särskilt anslag för utveckling av pilotanläggning)Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 150 för reservationen avBertil m. fl. Mom. 5 (nedskärning av det synoptiska observationsnätet)Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 15 för motion 2098 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Mom. 7 (forsknings- och utvecklingsverksamheten) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 15 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 2098 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. 11 § Föredrogs betänkande 1980/81:30 om tilläggsbudget IIItill statsbudgeten för /81 såvitt avserkommunikationsdepartementets verksamhetsområde (prop. 1980/81:125) Utskottets hemställan bifölls. 12 § Översyn av skogs- och jordbruksforskningen Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /81:27 om översyn av skogs- och jordbruksforskningen (prop.1980/81:129). AnL 53 (); Jag skulle vilja beröra tvä frågor somutskottet behandlar i detta betänkande. Det gäller dels den föreslagna nya organisationen för skogs-och jordbruksforskning, dels skogshögskolanslokalisering. Beträffande statens råd för skogs- och jordbruksforskningföreslås att rådet i fortsättningen skall arbeta samlat, dvs. utan de nuvarandeskogs- och jordbrukssektionerna. Det föreslås också att rådetsreservationsanslag sammanförs. I fortsättningen finns alltså inga riktadeanslag till resp. skogs-och jordbruksforskning. Jag vill påpeka att detta är principiellt viktigt,eftersom innebörden är att överlåter forskningspolitiken till rådet.Tidigare har kunnat ta ställning till forskningens omfattning förresp. jordbruk och skog. Detta är inte längre möjligt, utan rådet gör självtdenna avbalansering. Utskottet har accepterat denna tingens ordning förframtiden. Bakom detta ställningstagande ligger en uppfattning, attdetta är två så närstående forskningsområden att de bör kunna ses som en enhet.Men man kan naturligtvis diskutera denna uppfattning. Jordbruket är ju en skyddadinhemsk näring, medan skogen arbetar i hård internafionell konkurrens och i enutsatt position. Där är en väsentlig olikhet. Vidare är såväl brukningsmetodersom biologiska förutsättningar väsentligen olika. Likheterna är nog inte såstora som man vid ett flyktigt betraktande kan tro. Det finns en risk att vi får en felaktig balans mellan deolika forskningsområdena när anslagen slås ihop. Denna risk består då i attdet starkare jordbruksinflytandet skulle växa på skogsbrukets bekostnad.Utskottet har uppmärksammat detta och har i betänkandet markerat attskogsforskningen skall ges en viss prioritet. Denna uppfattning får stöd ocksåav det förhållandet att problemen inom skogsbruket f. n. synes större än förjordbruket. Utskottet har alltså, enligt min mening, gjort en klok markering iden här frågan. Men sedan anser jag, herr talman, att statsmakterna ifortsättningen bör hålla kvar forskningspolitiska avgöranden av liknandedignitet i den normala budgetbehandlingen. Regering och riksdag bör utforma forskningspolitiken- inte forskningsråden själva. Jag känner faktiskt en viss olust över att vihar släppt det här ifrån oss. När statens råd för skogs- och jordbruksforskning nureorganiseras bör man se upp med den här frågan. Det kan ske genom att statsmakternavid budgetberedningen, liksom jordbruksutskottet , uttalar sig beträffandeprioritering av forskningsinsatser. Beträffande skogshögskolans lokalisering kan vi väl nukonstatera att alla de farhågor har besannats som så livligt diskuterades i denhär kammaren när 6 protokod 1980/81:140-141 Översyn av skogs-och jordbruksforskningen Översyn av skogs-och jordbruksforskningen Det är naturligtvis inte bra att vår viktigaste exportnäring ickehar en forskning som fungerar effektivt. Verksamheten är splittrad, ochproblemen med att samordna den är uppenbarligen stora. Förskjutningar, icke oväsentligasådana, har också skett vad gäller de olika lokaliseringsorternas storlek.Skogshögskola finns på minst fyra olika orter, och därjämte har vi tvåbranschforskningsorgan. Jag tror inte, herr talman, att riksdag i detlånga loppet kommer förbi den här frågan. Utskottet har bekräftat den beslutade lokaliseringen.Detta är konsekvent, men löser inte problemen . Den långsiktspian som f. n. utarbetas inom Sverigeslantbruksuniversitet måste självfallet utgå från det beslutet och utifrån dettapå bästa sätt profilera verksamheten vid de olika lokaliseringsorterna. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. AnL 54ANDERS (): Det kom en oroväckande larmrapport om våraåkerjordar via en radiosändning . Det gällernaturvårdsenhetens vid i sammanställning över densenaste tidens mätningar. Rapporten säger - enligt nyhetsmeddelandet - attåkerjorden på vissa områden i kan anses odlingsbar, om inteeffektiva skyddsåtgärder sätts in. och gran växer sämre inom de hårdast drabbadeområdena, och vissa lavar som är känsliga för luftföroreningar har helt ellerdelvis försvunnit. De aktuella områdena är halva , stora delar avsödra , norra , och västra . 1 dessa områdenhar markens egen förmåga att stå emot försurningen minskat med mer än 80 %under den 50-årsperiod då den tilltagande försurningen har iakttagits. Försurningen sker nu mycket snabbare än man harräknat med, därför att gränsen för markernas naturligasjälvregenereringsförmåga har passerats. Detta gäller speciellt för de nyssuppräknade områdena av landet. Orsaken till att åkerjordarna där är särskiltkänsliga och inte kan regenereras sä lätt är bl. a. att jordarna i dessaområden vilar på urberg. I bördiga områden - som man tidigare varit särskilt nogamed att följa upp med bl. a. surhetsmätningar - som , delar avVästergötland, och , är jordens egen motståndskraft motförsurning betydligt bättre. I de känsliga områdena, säger de sakkunniga, harmiljöförstöringen nu gått så långt att det är de kvarvarande svaga men ännufungerande naturresurserna som får ange ramarna för den kommande samhällsplaneringenmed avseende på vattenförsörjning, jord- och skogsbruk, fisket ochrekreationsmöjligheterna. Det är med andra ord en mycket alarmerande rapport. Att jag tar upp den här frågan i detta anförande beror bl.a. på att jag i en motion 1980/81:1369, som berörts i jordbruksutskottetsbetänkande / 81:27, särskilt behandlar jordförsurningen under rubriken . Jag villgärna erinra om att det ökade nedfallet av surgörande ämnen inte ensamt är orsak till ökad försurning. Inom rådgivande nämndens markgrupp har uttalats att manvid framställning av superfosfat inom landet blandar ett ton råfosfat med caett halvt ton svavelsyra för att erhålla superfosfat. Vart tar all densvavelsyran vägen? Sannolikt följer den med superfosfatet ut på åkrarna ochbidrar till den fortgående försurningen. För ett flertal år sedan rekommenderades superfosfatendast för kalkrika jordar med pH-värden över 8 enheter. deklarerassuperfosfat och kalisuper ha en s. k. neutral basverkan, dvs. de blir såsmåningom neutraliserade vid kontakten med jorden och markvätskorna. Men innan den redan sura jorden har förmått åstadkomma ensådan neutralisering är pH-värdet hos de vanligaste enkla fosforgödselmedlen ivårt land ungefär 2,5 enheter. De vanliga fosfor- och kaliumhaltigagödselmedlen är också mycket sura med pH-värden mellan 2,4 och 2,8 enheter. Detär ju mycket höga surhetsvärden. Speciellt i de kritiska områden som har kartlagts börman naturligtvis vara litet mer vaksam över vilka syratillskott man tillför deredan så hårt plågade jordarna genom sura eller surgörande gödselmedel.Surheten i jorden påskyndar visserligen förvittringen av jordens mineraler såatt de värdefulla mineralämnena blir frigjorda, men påskyndas ocksåutarmningen av mineralämnen genom jordens urlakning. Surheten i jordenunderlättar dessutom tillkomsten av aktivt aluminium som är skadligt både förmikrofloran och för växtligheten. Hela den här surhetsprocessen är tydligen intetillräckligt utforskad i vårt land. Den tycks då åtminstone inte varatillräckligt ingående beaktad i det svenska jordbrukets alla delar just medhänsyn till våra åkerjordars bibehållna produktionsförmåga. De biologiska och kemisk-tekniska detaljernai vårt åker-och skogsbruk skall naturligtvis inte diskuteras så ingående här ikammaren -det förstår jag. Men eftersom hela frågan om landets fortsattaförsörjningssituation är så starkt beroende av kvalitet och produktionsförmågahos våra odlingsmarker, så menar jag att ingen församling av politiker ellerandra medborgare kan vara ett olämpligt forum för att lyssna till devarningssignaler som ljuder. Våra statligt avlönade forskare bör nu äntligen taverkliga krafttag för att komma till rätta med dessa problem. Jag menar att lika väl som den svenska folkhälsan inteskall styras till stor del av läkemedelsföretag och livsmedelsfabriker, såskall det svenska åkerbruket inte styras alltför starkt avgödselmedelsfabrikanternas ekonomiska intressen. Jag har härutöver inte något yrkande. Översyn av skogs-och jordbruksforskningen AnL 55FILIP (): Näi* det gäller den proposition angåendeskogs- och jordbruksforskningen som här behandlats är det ju ett enhälligtutskott som tagit ställning, och jag tror att vi kan hysa fullt förtroende förden verksamhet Översyn av skogs-och jordbruksforskningen som kommeratt bedrivas. Här sägs att man kan känna en viss tveksamhet inför attöverlåta ät skogs-och jordbrukets forskningsråd att behandla denna fråga. Mendet är alldeles självklart att alltjämt i samband medbudgetbehandlingen kommer att ta ställning till hur medlen används. Jag trordärför att tveksamhet i fråga om enigheten i utskottet ärrätt onödig. riksdag och dess ledamöter - framför allt ledamöterna avjordbruksutskottet - kommer självfallet att följa verksamheten med intresseäven i fortsättningen. Men jag skulle också med några få ord vilja gå in pålokaliseringen av skogshögskolan till . Beslutet fattades väl inte av enhelt enig riksdag, men det rådde praktiskt taget enighet om utiokaliseringen. På Norrlandshåll var vi självfallet belåtna över detbeslut som fattade den gången. Tyvärr har det i den senaregranskningen visat sig att utiokaliseringen inte har skett i den takt och pådet sätt som faktiskt avsett. Qch den planering som f. n. pågår vidlantbruksuniversitetet och som ju kommit till allmänhetens kännedom liggerabsolut inte i linje med beslut om lokaliseringen. Mot denna bakgrund är det tillfredsställande att ett heltenigt jordbruksutskott mycket klart sagt ifrån att vi fortfarande haranledning räkna med att det utlokaliseringsbeslut som fattat skallförverkligas. Det är bara att hoppas att man i den fortsatta planeringen leverupp till detta, så att utvecklingen blir den som tänkt sig. På basis av de hittillsvarande erfarenheterna kan jag sägaatt både ledningen för skolan i och eleverna är utomordenligttillfredsställda med de resultat som har uppnåtts vid undervisningen. Det finnsföljaktligen av det skälet ingen anledning tänka sig att man skulle kunna göraundervisningen bättre genom att återigen och i större utsträckning lokaliseraner den till . Vi har bara att hoppas - och det räknar vi självfalletallvarligt med - att det beslut som nu kommer att fatta också skallleda till en fortsatt planering i linje med vad tänkte sig närutlokaliseringsbeslutet fattades. Sedan bara ett par ord till i anledning avhans inlägg. Han säger att vi inte här i kammaren skall diskutera de kemiskaoch tekniska detaljer som gäller landets åkerbruk. Jag tror det är heltriktigt, eftersom vi har utredningar som arbetar på detta område. Jag betvivlarinte att de gör sitt bästa för att finna former för att vår åkerjord skallkunna brukas på ett sätt som gör att den lämnar maximal avkastning även iframtiden. Den oro som det finns anledning att känna på grund av den försurningsom i rask takt har skett i stora delar av vårt land delas av alla, självfalletockså av dem som leder dessa utredningsarbeten.