prot · G40915 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag tror, mot bakgrund av de relafivt minskadeförsvarsanslagen, att vi får finna oss i att fler av våra materielslag kommeratt importeras, så att den andelen blir större. Jag tror alltså att en del avden vapentillverkningen i upphör. Men det är nog inte särskilt farligt,eftersom vi kan köpa materiel utifrån. Jag nämnde som exempel handeldvapnen. Det är kanske intenågot starkt försvarsönskemål att gevärsfaktoriet i finns kvar.Bofors på artillerisidan är sannolikt inte heller någon väldig fråga urförsvarets synpunkt. Om tillverkningen bör finnas kvar vid ärmer svårbedömt. Däremot kan man peka ut vissa sektorer som det vore synnerligen tråkigt att bli av med. Dit hör radarsidan. ex. i inte kunde fortsätta, skulle detta sannolikt varamycket beklagligt ur en del synpunkter, eftersom det tillverkas saker där somär speciella för . En del av den tillverkningen exporteras, vilketunderlättar. Jag har nämnt torpedverkstaden. Önskvärt är att man från försvarssidan - kanske iförsvarskommittén, där jag är ledamot - kunde ange vilka områden som det ärönskvärt att vi försöker ha kvar och vilka som inte är lika angelägna. Det äralltså inte så att alla försvarsindustrier är lika angelägna. Man kanhär ta två exempel. Det ena gäller flygplanet. Om vi skall köpa det utifrånmåste vi bestämma oss fem eller i förväg. Planen levereras sedan undertio års fid och underhålls i 20 eller . Det innebär att vi tecknarkontrakt som sträcker sig framåt i fiden. Det blir därmed en mycket starkbindning. Det behövs reservdelar, underhåll och utbildning. Den andra extremen är handeldvapen, som man kan köpanästan över disk . Det ger egentligen inga bindningar till denandra makten. I fråga om hela sortimentet gäller det att bedöma vad detär angeläget att ha kvar inom landet för sådana vapen som vi har specielltsvenska krav på och där det krävs en speciellt svensk profil eller där det ärkänsligt att bli beroende av en stormakt. Vilka materielslagär det inte lika farligt att bli importberoende av? En sådan analys kommer attvisa att en del av vapenexporten har stor betydelse för försvaret. Andra delarav vapenexporten gäller sådana sektorer som inte är oundgängligen nödvändigaför oss utan där det finns en stor internationell marknad och där vi kan ta ettimportberoende. Jag har uteslutande uppehållit mig vid synpunkten att detär angeläget att få så bra materiel som möjligt. Det är i och för sig ingetegenvärde i att materielen är svensk, utan egenvärdet för gäller barade fall där materieleh är specifik av tekniska skäl eller där man vill undvikaen långsiktig bindning. Alla andra argument, t. ex. sysselsättningsskäl, bör inteåberopas i detta sammanhang, även om jag tror att det, när det kommer tillkritan och man finner att det inte är något intresse ur försvarets synpunkt attha kvar exempelvis gevärsfaktoriet eller , ändå blir ettförfärligt liv på de orter som det gäller. Det gäller generellt allindustripolitik, att när sysselsättningen försvinner på en ort, så är man emotdet på den orten. Det är självklart. Men det är i sådana fall fråga omsysselsättningsskäl och inte primärt försvarsskäl. Om den svenska vapenexporten 27OSWALD (vpk): Nej, , det går inteatt skylla på inflationen. Jag har i min framställning inte på något sätt talatom förändringar i löpande priser. Man kan naturligtvis här liksom i alla andrafall se en tydlig inflatorisk effekt. Men om vi håller oss fill vapenexportensprocentandel av den totala utrikeshandeln - det är det som är intressant - Om den svenska vapenexporten eller omden räknas om till fasta priser med exempelvis 1979 som basår, så får vi dettasprång , Vi är på väg mot en andel på när det gällervapenexportens andel av totalexporten. En sådan siffra har vi inte haft sedanslutet av , Hela har andelen pendlat omkring 0,. 1971 utgjorde den , 1975 utgjorde den och uppgick den till0,, Räknar man om det till fasta priser ser man samma mönster. Men 1978hoppade andelen plötshgt . , 1979, uppgick andelentill av totalexporten. Det är en mycket kraftig och mycket tydlig ökningav vapenexportens andel. siffror - så långt de nu är tillgänghga -visar på samma mönster. Då kan man väl inte stiga upp och tala om inflation ochsådana saker. Det är ju goja. Det har förekommit en tydlig ökning avvapenexportens andel av den totala exporten. Därför måste man reagera, ochhandelsministern har inte svarat på frågan hur han tänker sig den fortsattautvecklingen . Detta vore det intressant att få veta. Ivästeuropeiska stater av typen och satsar man myckethårt på vapentillverkning och vapenexport just i det rådande ekonomiska läget.Det är svårt att placera andra varor, men vapen har alltid varit lättsålda ochär det fortfarande. Skall vi dras med i den karusellen eller inte? Det är detsom är frågan till regeringen och ingenting annat. Slutligen ytterligare några ord om ,Handelsministern har i och för sig inte att svara för utrikespolifiken, ochHans Petersson i kommer också att ställa en fråga tillutrikesministern om detta. Men handelsministern har ansvaret för exporten avBofors luftvärnskanoner via till , Har handelsministern ochkrigsmaterielinspektionen givit klartecken till denna export? Handelsministernmedger själv i interpellationssvaret att sådan export har skett, trots attIndonesien har problemet med , Jag kan inte beteckna detta som annatän ett krig mellan två stater, ett krig som har fördömts av FN, Här äruppenbarligen en svängning inom den på gång. En intressantfråga är: Har ni gett klartecken för denna export via eller har niinte gjort det? 28SVEN-ERIK (): undrade för en stund sedanom vi i är rädda för en debatt beträffande vapenexport och om detskulle vara orsaken till att vi har sådana regler och bestämmelser som vi har.Detta gör mig litet fundersam, och ännu mer fundersam blir jag när hon som ettföredömligt exempel anför . Det är ju inte på något sätt fråga om jämförbarastorheter. Var och en vet att när det gäller är det inte bara export avkrigsmateriel som underkastas kongressbeslut. Man kan ju där införaexportförbud t. o. m. för spannmål. Det har att göra med den omständigheten attUSA bedriver utrikespolitik i samband med handel, och naturligtvis i allsynnerhet när det gäller handel med krigsmateriel. Det var ett illa valtexempel som här anfördes. Vi fårinte glömma bort att den svenska vapenexporten registreras mycket noga.Uppgifterna finns ju i statistiken. Vad man däremot inte kan få fram är varjeavtal för sig - vad det innehåller och hur länge det gäller. Men ett och annatläcker ju ut - det framgår av de debatter som vi allt som oftast har i kammarenkring dessa frågor. Jagkan inte hålla med om att det är omöjligt att utkräva ett parlamentarisktansvar. Hur skall man behöva upprepa det faktum att dettaparlamentariska ansvar utkrävs via dechargegranskningen? Det gällerhandelsministern precis som alla andra statsråd. Jag vill säga detta eftersomdet är oerhört viktigt att allmänheten inte bibringas felaktiga uppfattningar idenna fråga. Vad vi skall sträva efter, ärade kammarledamöter, är att föra utsanningen fill folket, så att missförstånden undanröjs. Ianslutning härfill skulle jag gärna ha sett att det också frånregeringens sida talades om hur många förfrågningar som har kommit in ochbeträffande vilka krigsmaterielinspektören har avrått från att man skulle gåvidare till regeringen. Jag tror att det är angeläget att understrykabetydelsen av att vi ser fill att vårt ansvariga statsråd i den här frågan hartillräckligt med råg i ryggen. Jag kan gott tänka mig att framför alltkrigsmaterielinspektören allt som oftast får uppleva att man envist försöker fåfillstånd till export till vissa länder - en export som är diskutabel elleromöjlig och inte alls förenlig med de intentioner man hade när rikflinjernaantogs. Menom denna positiva del i regeringens arbete får vi tyvärr höra alldeles förlitet. Jag tror att det vore nyttigt för en balansering av debatten att ocksådetta vägdes in i bilden. En och annan olycka sker ju, och den ger allfid sitteko, som jag har noterat tidigare här . Anf.29 Handelsministern : Fru talman! Med anledning avSven-Erik senaste påpekande vill jag till att börja med säga attvapentillverkande och vapenexporterande företag ju inte har någon svårighet attläsa de riktlinjer som finns för vapenexport. I den mån man av så att sägaföretagsegna intressen skulle vilja exportera till ett visst land så vet manatt det ändå inte går, och därför kommer man inte till krigsmaterielinspektöreneller handelsministern och frågar. Detta gör ju att det inte går att få något rättvisandemått av det slag som efterlyser. Dock är det naturligtvis så att företag i olikafall anser att riktlinjerna borde tolkas på ett visst sätt och därför kommeroch frågar. Det händer därför också ganska ofta att vi har tillfälle att efterden prövning som sker inom säga att en viss exportaffär inteär tänkbar. Men, fru talman, det kommer att vara omöjligt att ange något enkeltmått, vilket är just vad skulle vilja att handelsministerngjorde för att så att säga balansera denna debatt. 30 MAJ (): Jag måste säga till att han lyssnar som en viss potentat.Vad jag sade var att den öppna debatten är av godo för en demokrati. Det ärnaturligtvis en stor fördel om vi kan dra nytta av andra Om den svenska vapenexporten . länders lagstiftning, här i . Jag tror inte att manhar försökt dölja vapenexporten i reglerna. Det var inte det jag sade. Om herrNordin fick den uppfattningen måste han ha lyssnat väldigt dåligt. Det är fråga om att välja en princip, dvs. en öppenredovisning som det amerikanska systemet har. Trots att det amerikanska samhälleti mycket annat för dåligheter med sig har det en öppenhet i informationen tillsina medborgare och ger dem möjlighet att den vägen ifrågasätta de beslut deamerikanska politikerna fattar. Vi har inte den möjligheten i . Vi harvalt en annan väg, nämligen att via i efterhand låtanågra få politiker granska om reglerna följs eller ej. Det jag efterlyser äratt de svenska medborgarna borde ha en möjlighet att få veta om reglerna följseller ej. Därför vore det rimligt, precis som i alla andra fall, att ha enbeslutanderätt över vapenexporten så att den öppet kan redovisas. Det görs iflera andra länder och det borde kunna göras också i . Det är snarare enfråga för framtiden och oerhört viktigt att medborgarna får insyn. . Om vi, somherr sade, öppnar möjligheter för att utrikesnämnden då och då skall fåmer insyn i vad som sker innebär det fortfarande att svenska folket inte fårveta någonting. har tystnadsplikt och kan inte redogöra för vadman informerats om. Den har heller inte beslutanderätt. Den kan enbart fåinformatiori från regeringen. Det är alltså inte detta jag efterlyser när jag vill ha enmedborgarnas demokratiska insyn. Jag vill verkligen ha en öppen redovisning,som vi ibland får när vi lyckats ta reda på vad som skett med svenskvapenexport och kunnat ställa frågor i riksdag. Då har vi kunnat fåsvar av ministrarna. Det är inte den vägen vi skall behöva gå. Jag tror attdebatten skulle bli väsentligt mindre inflammerad om den fördes regelbundet iSveriges riksdag och där man öppet redovisade till vem man säljer, vad mansäljer, hur mycket man säljer och hur försäljningen står i överensstämmelse medde principer har antagit. Då skulle kanske inte sådana här situationerkunna uppstå, nämligen att licenstillverkade - troligen i - svenskavapen har förts in i den sydafrikanska flottan och armén. Vad vi än må tycka -detta är inte ett misstänkliggörande av den nu sittande regeringen att den skulle sälja vapen till , som handelsministern ville låta göragällande, utan det är fråga om luckor i vår lagstiftning som tillåter attsvenska vapen kan uppträda så. Det beror på att vi inte fört in licenstillverkningunder svensk lag. Jag vill att den skall föras in under svensk lag.. Jag trorfaktiskt inte, det erkännandet kan jag ge handelsministern, att någon svenskregering på allvar funderar på att bryta mot de sanktioner FN har utfärdat ochexporterar krigsmateriel fill . Jag har däremot ställt frågor om vilkaflygplan vi har exporterat eftersom det i handelsstatistiken har funnitsreservdelar upptagna i exporten till . De frågorna har jag fått svarpå, och jag har låtit mig nöja med det svaret. Men det finns uppenbart luckor ivår nuvarande lagstiftning, och licenstillverkningen är en. Det är ganska intressant att lyssna också tillfolkpartiets talesman här i kammaren som slår fast att enligt nuvarandelagstiftning får sysselsättnings- skälen inte vara de som avgör storleken på vårvapenexport. Jag har påvisat för kammarens ledamöter och för handelsministernatt inflationen inte kan vara orsak till den mycket kraffiga ökningen avvapenexporten. Hur man än räknar finns det på sin höjd en tredjedels förklaringi inflationen, resten aren ökning av vapenexporten. Detta är allvarligt och kanvara ett tecken på att man är på väg mot en ny syn. Jag är intresserad av attveta om och står bakom i denna fråga, föri så fall kommer vår lagstiftning att svänga. Då blir det fråga om attexportera av handelspolitiska skäl och inte att begränsa exporten och förhindraden av sådana utrikes- och neutralitetspolitiska skäl som har varit gällande.Jag hoppas verkligen att den restriktivitet som tidigare efterlystei kammaren när det gällde exporten och när det gällde företags vilja att säljautomlands också avspeglar sig när besluten skall fattas i regeringoch riksdag. Om den svenska vapenexporten 31SVEN-ERIK (): Jag kan gott hålla med om att är ett öppetsamhälle, men jag skulle vilja rekommendera att litet mernoggrant studera under vilka omständigheter man redovisar varje exportaffär iUSA, innan hon så här frimodigt och frejdigt ställer ut metoder somnågonting att sträva efter. Det är mycket möjligt att efter ensådan granskning kommer att upptäcka att våra förkättrade bestämmelser trotsallt rymmer ganska mycket av öppenhet jämfört med motsvarande förhållanden iUSA. Ytterligare en sak i detta sammanhang. Vi får inte underlåtaatt beakta att vi har även annan lagstiftning som reglerar handel,exporttillstånd m. m. Vi har en sekretesslag söm är ganska färsk och som griperin på detta område. Jag tror inte att man kan sätta en viss lag ur kraft baradärför att man på ett enda område anser sig ha för liten kunskap. gäller det inställning i den härfrågan. Det är pä det sättet, ; att det rådde storenighet mellan'partierna här i om att anta de bestämmelser som dåaktualiserades. Det fanns den gången från vårt partis sida uttalad oro för atttillämpningen inte skulle bli särskilt lyckosam. Vi har tyvärr blivitsannspådda. Jag har deltagit i åtskilliga debatter i den här frågan och därvidpekat på vad som brister i nuvarande riktlinjer. Jag ser dock inte precis mednågon stor förhoppning fram mot att vi skall kunna göra några revolutionerandeförändringar av dessa betämmelser, eftersom de regleras av den situation som visåsom nafion befinner oss i - inte i handelspolitiskt avseende men isäkerhetspolitiskt avseende. Måhända finns det en liten skillnad, ennyansskillnad, mellan uppfattning och min, även om vi ärfredsvänner båda två. sade nämligen att inte skallställa sig helt försvarslöst. Det är klart att om man betonar ordet helt blirförutsättningarna för svensk krigsmaterielproduktion helt andra än om man sägeratt inte skall ställa sig försvarslöst. Orri den svenska vapenexporten 32 MAJ (): Det är nyttigt att anteckna, , Detvar inte jag som tog upp den försvarspolitiska diskussionen om skullevara helt försvarslöst eller inte - det var handelsministern och svarade på de inläggen att jag utgår ifrån att inte skall ställasig helt försvarslöst. Bristerna i den svenska lagstiftningen har vid ett flertaltillfällen diskuterats i den här kammaren, och det har varit intressant attnotera att då har varit på alerten. a. har vi vid ett flertaltillfällen diskuterat den luddiga gummiparagrafen om "defensivavapen". Det är med hjälp av den paragrafen som får sinavapen för att bekämpa befrielserörelsen på . Det var inte bra attdenna paragraf infördes i samband med lagstiftningen 1971 -på den punkten ärherr och jag antagligen överens. Jag hoppas att vi kan vara överens omatt också se till att den försvinner i samband med den översyn avlagstiftningen som pågår. Jag har mycken kritik att rikta mot det amerikanskasamhället. Jag tänker inte säga att man där på många områden är föregångare föross. Men när det gäller demokratisk insyn för medborgarna är på sitt sättföregångare. Det är möjligt för medborgarna där att via kongressförhör och viaoffentligt material verkligen få veta till vem man exporterar, vad manexporterar och hur man exporterar. Det är bara i vissa, ytterst få, fall somman hemlighåller vapenexport. Även jag kan förstå att det kan finnas vissaprincipiella fall där man behöver hemlighålla vapenexporten. Men den centrala och fundamentala skillnaden i sättet attse på demokratin mellan och mig, och troligen också mellanhandelsministern och mig, är att jag menar att medborgarna skall veta var dekan utkräva ansvar, var misstagen har skett. Om man har en parlamentariskbeslutanderätt, som utredningen diskuterade, kan man också den vägen få enöppen demokratisk debatt i riksdag. Det är,misstänker jag, företagen i som inte tycker att det är så skönt att fåen öppen redovisning. Svenska medborgare måste rimligen må bättre av att fåveta vad vi gör och om vår vapenexport står i överensstämmelse med vårutrikes- och neutralitetspolitik. vill jag till och handelsministernsäga att en mycket kraftig ökning av vapenexporten inte blir vit om det ärSverige som exporterar och svart om det är andra länder som exporterar. Har vimoraliska skäl att säga nej till en ökad vapenexport - och det har ,fortfarande enligt vår lagstiftning - måste de också gälla vårt eget agerande.Vi skall begränsa den svenska vapenexporten och föra den tillbaka till denrimliga nivå där den var en gång tidigare. Vore vi överens om det, vore mycketvunnet med den här debatten. Det centrala är emellerfid att det finns luckor i nugällande lagstiftning som måste täppas till. Vi förväntar oss att få ettförslag om det till kammaren. Anf.33 (): Det sägs att statisfik är en av många lögner hopfogad sanning. Deflesta polifiskt aktiva har väl för länge sedan lämnat kolartron på statisfikbakom sig. Det går nämligen inte att mäta saker och ting enbart i pengar ellerenbart i procent. Man får också ta hänsyn till vilka grejor det handlar om. Iprincip skulle det vara förbjudet för oss att exportera vårt gamla mausergevärmodell 96, eftersom det är tillverkat . Men det är ingen som köperdet, så det är helt intresselöst. Detvar enkelt då vapen var vapen som kanoner, gevär, stridsvagnar ochstridsflygplan. har så mycket annat kommit in i bilden. Den tekniskautvecklingen har gjort att vapnet inte bara är ett vapen - det är i många fallen del av ett elektroniskt system, vilket gör att varje enhet är så mycketdyrare . Det betyder att vår vapenexport kan sägas omfattabetydligt färre enheter än förut men fill en kostnad av väldigt många flermiljoner. Vi måste alltså försöka skaffa oss en något så när nyanserad bild avdet här för att slutsatserna skall bli de rätta. Anf.34 MAJ (): Det där låter bestickande, men låt mig då för klargöra attde undersökningar som är gjorda av internationella forskningsinstitut avkostnadsfördyringen för teknikförbättringar inte ger stöd för . En ny generation av vapen, alltså en ny typ med nya system,innebär internafionellt sett - man talar då om amerikanska, engelska och tyskavapen - en kostnadsökning på utöver konsumentprisindex. Låt gå för att även skulle ha kommit sålångt att vi är inne på en ny generation av vapen - jag tror knappast att vi ärdet i produktionen ännu, men möjligen i tankarna och i forskningen förframtiden. Men det vi har talat om är den ökning som pågått under1970-talet, och när det gäller den kan vi inte rimligen påstå att hängtmed i den teknikförbättring som skett av amerikanska, engelska och tyska vapen.Men även om så vore och tillskrevs samma procentuella kostnadsökningsom amerikanska, engelska och tyska vapen så skulle det ändå kvarstå en ökningav den svenska vapenexporten som innebär mer än en fördubbling. 35 HandelsministernSTAFFAN : Fru talman! Låt oss till att börja med konstatera atti de riktlinjer som har för vapenexport och som regeringen alltsåföljer står det faktiskt ingenting om procentsatser, utan där talas det isjälva verket om principer. Det är viktigt att slå fast detta: Sverigeexporterar eller exporterar inte vapen efter vissa principer och inte efternågon viss procentsats, om det möjligen skulle kunna föresväva . Omvi ändå tittar på hur det är med volymerna av denna export och räknar omexporten med hjälp av det exportprisindex för verkstadsprodukter somstatistiska centralbyrån sammanställer, så finner vi att det har varit Om den svenska vapenexporten förhållandevisobetydliga svängningar och att det inte har varit någonutpräglad ökning av den omfattning som talar om. 1971 hade vi t.ex. en vapenexport på 559 milj. kr., räknat på det vis jag nämnde, och 1978 varden 395 milj. kr. Det är alltså bara rensat på priseffekterna. Ovanpå kommer demycket betydelsefulla teknikförändringarna och vad de innebär förvapenfördyringen, vilket pekat på. Jag har velat säga detta, fru talman, i vad jag hoppas ärdebattens avslutande skede för att tillrättalägga en del av de överdrifter somfru excellerar i. 36 MAJ (): Jag skall också nöja mig med den här debattent. v. Jag vill bara konstatera att det senaste inlägget var ganskaillavarslande. Därmed söker handelsministern komma undan den volymökning somalldeles klart kan läsas ut, hur man än räknar. Och räkna bör välhandelsministern kunna som såvitt jag vet dessutom är ekonom. Det går bra att gå tillbaka i protokollet och läsa vad jaghar sagt och försöka vederlägga det. Jag har nämligen använt ganska kunnigexpertis för att granska det här argumentet som jag mött i debatten vid ettflertal tillfällen. Det är ganska illavarslande om handelsministern inte inseratt volymökningen för den svenska vapenexporten har varit mycket kraftig undersenare delen av . 7 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:52 och 53 till utbildningsutskottet 8 §Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningarna 1980/81:21 och 22 9 §Anmäldes och bordlades Propositionerna och skrivelse 1980/81:28 omföljdlagstiftning till den nya sekretesslagen i fråga om hälso- och sjukvården samt den allmänna försäkringen 1980/81:29om godkännande av om sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning 1980/81:32 med förslag tilländrade regler för beskattning av realisationsvinst vid fastighetsavyttring 1980/81:34 om tullpreferenser förZimbabwe 1980/81:36 med förslag till ändrade kapitaltäckningsregler förfinansbolagen, m. m. 1980/81:38 om ändring i , m. (bötesstraffen) 1980/81:42 om ändrade regler för villabeskattningen, m. m.1980/81:50 om skatten inkomster, m. m. 1980/81:53 med redogörelseför tillämpningen av terroristlagstiftningen 1980/81:54 om fortsatt giltighetav lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyftei vissa fall, m. m. 1980/81:60 om särskiltinvesteringsavdrag och förlängd tid för särskilt den' forskningsavdrag 10 § Anmäldes och bordlades Motion 1980/81:54av m.fl. med anledning av proposition1980/81:26 om överenskommelse angående Sölvbackaströmmarna 11 § Anmäldes och bordlades betänkanden /81:1 om den nya 500-kronorssedeln 1980/81:2 om lekmannastyrelse för kammarkollegiet 1980/81:3 om det statliga finansiella stödet till företag 1980/81:4om konsekvenserna av en socialistisk omdaning av samhället 1980/81:5om ändring av bestämmelserna för allmänna arvsfonden 1980/81:6om levnadsnivåundersökningar 1980/81:7om parkeringsavgifter vid statliga arbetsplatser 1980/81:8om indexreglering av lån 1980/81:9om översyn av konsumentprisindex 1980/81:1om förbud mot boxning 1980/81:2om översyn av almanackans namnlängd 1980/81:3om präster för döva 1980/81:4om inrättande av ett vallonmuseum 1980/81:5om ett arkiv för invandrarkultur 1980/81:6om inrättande i av en samisk teater 1980/81:7om ett idrottscenter för handikappidrott