prot · G40980 · 1980-12-31 00:00:00 — efterlyser en kött-och fläskrealisation.Vi har under de år som gått haft sådana realisationer, men alla parter hardåliga erfarenheter av dem. Och de har inte lett fill någon ökad konsumtion. säger vidare att jag inte har kommit mednågot enda konkret förslag. Men jag har sagt aft det är angeläget atthypoteksinstituten kan läna uf ytterligare pengar till den lägre räntan - enränta som sannerligen inte är läg i förhållande fill exempelvisbostadslänens. Räntan i hypoteksinstituten ligger väl pä . Men här är def som har det slutliga avgörandet. Jag har vidare uttryckt denförhoppningen att lantbrukarna i de komi-nande jordbruksprisförhandlingarna,liksom , solidariskt skall avstå pengar som kan delas ut som etträntesföd. Det var en stor solidaritetshandling när denna yrkeskär i fjolavsatte 40 milj, kr. Den borde mana till efterföljd hos mänga andra. 31ÅKE WICTORSSON (s): Jag hade hoppats atf vi skulleslippa atf på nytt kliva ner i skyttegravarna årsjordbrukspolitiska debatter. Vad vår diskussion skall handla om ärsituationen 1981 och fiden framöver. Qch jag har haft tron och förhoppningenatt centerpartisterna nägon gång skall kunna komma ifrån diskussionen pä1960-talef, så att vi i stället kan ägna oss åt en debatt orn framtiden. Jagtänker därför inte falla i fällan aft gå in i diskussionen om 1960-falet. Denhar vi fört sä mänga gånger fidigare här i kammaren att jag bara ber att fåhänvisa till protokollen frän dessa debatter. Däremot är def ganska intressant atf göra ett stort nummer av socialdemokrafins intresse förjordbruksfrågorna. Det är nog ett något yrvaket uppvaknande fränjordbruksministerns sida. Ser han fillbaka, skall han finna att situationen förarbetare och bönder, def ömsesidiga beroendet mellan konsumenter ochproducenter, har varit en viktig del i socialdemokratins politik som svensk arbetarrörelse har haft ett avgörande inflytande över denpolitiska utvecklingen i vårt land. Det trodde jag faktiskt att AndersDahlgren kom ihåg frän det förgångna. Han borde därför inte behöva uppträda säbesfört och förvånad i denna debatt. Vi har tvärtom av bitter erfarenhet lärt oss aft det är avbetydelse vad def kostar att producera jordbruksprodukter och att det ärvikfigt atf vi har en trygg livsmedelsförsörjning. Def har stor betydelse iavspärrningstider men även i andra tider då det blåser snålt. Det är nämlioenkonsumenterna som till sist fär betala kalaset - antingen i form av uteblivenkonsumtion eller i form av bibehållen konsumtion men till högre priser.Utvecklingen inom jordbruket och de priser som blir följden av den är alltså enmycket viktig del av de faktorer som bestämmer medborgarnas levnadsstandard. gör på nyft ett försök att klarakonststycket att diskutera jordbrukspolitik utan att ta hänsyn fill denekonomiska polifik som förs. Det är valutaspekulanferna som är orsaken till denhöga räntan, säger , Def må väl vara att den senaste höjningenföregicks av tendenser fill spekulation. Men orsaken till det höga räntelägetär ju den borgerliga regeringens brist på ekonomisk politik, med vidunderligabudgetunderskott som frampressar en ökning av sedelmängderna i som intestår i någon rimlig relafion till def utrymme i form av varor som vi har atfredovisa, vilket alltså infe kan täckas. Det är ju det som i grunden leder tilldef höga ränteläget och de järnhårda kredifrestrikfionerna, för att citera denförre centerledaren. Så länge som ni vägrar att föra en seriös debatt om hur viskall tackla den ekonomiska polifiken och se till aft få en förnuftig ekonomiskpolifik, kommer de nuvarande krisförhållandena inom jordbruket atf bestå. Därförborde det vara en angelägenhet för jordbruksministern att också föra dendebatten. Vi har fått så dåliga resultat av tidigare köttreor sägerAnders . Då har han infe läst den utvärdering som statensjordbruksnämnd och statens pris- och kartellnämnd har gjorf. Där står det i desammanfattande slutsatserna på sidan 47: Den centrala frågeställningen iutvärderingen torde vara hur stor konsumtionseffekten på nötkött har blivit.Med ledning av de undersökningar som har utförts har arbetsgruppen bedömt attkonsumtions-effekten blivit ungefär lika stor som den kvantitet som krävs föraft realisationen regleringsekonomiskf infe skulle innebära förlust. Dettamotsvarar en kvantitet uppgående till ca . Qm en sådan här åtgärd genomförs, dvs. en kötfrea sominnebär lägre priser för konsumenterna, och det får till effekt att människorkonsumerar så mycket mera att det regleringsekonomiskf går ihop, kan jag inteförstå vilka de prakfiska hindren är för att pä nytf genomföra en kötfrea. 32Jordbruksministern : Herr talman! Ingen skulle naturligtvis havarit gladare än jag om debatteknik varit annorlunda. Jag menaratf mitt svar var sådant aft def inte borde ha förorsakat den långa klagovisan.Herr Wictorsson får bestämma sig. Det kan inte vara så att i ärjordbruket i kris och i består jordbruket av kapitalister.Det var vad man kunde höra i första inlägg, men det går inteihop. Det är naturligtvis riktigt atf vi i regeringssamverkanoch vid andra fillfällen har tagit gemensamma tag för samhället i stort ochäven för lantbruket. Vi hade i många är en gemensam syn. Den fanns alltså, ochfrågan är: Finns den nu? Och var fanns den ? Jag blev 1977 hårt attackeradav socialdemokrater för motsatsen till det som ni angriper mig för . Vadär det egentligen vill diskutera? Vad är det för konkretaförslag som skulle hjälpa jordbruket ur den här situationen? Jag har Nr 80 inte hört nämna eff enda sådant konkretförslag, Måndaeen den 33 (): Vi befinner ossfaktiskt i den situation som jag skildrade i mitt q iordbruksDoli-inledningsanförande, vilket i stort settär ett citat från jordbruksnämndens tiken levnadssfandardgrupp. När detgäller förmögenhefer har nämligen nära hälften av jordbrukarna i vårt landskattepliktig förmögenhet, dvs, mer än , i förmögenhet. De siffror jag redovisade när det gäller kapitaltillgångeni jordbruksföretagen är också hämtade ur levnadsstandardgruppens rapport. Jagföreställer mig att jordbruksministern infe har något atf erinra mot dengruppens redovisningsprinciper. Framför mig har jag en skrivelse från , I skrivelsen, som är ställd till regeringen och daterad den 23januari 1981, heter def inledningsvis: "LRF hemställer härmed om omedelbara överläggningarmed regeringen angående den oroväckande ekonomiska utvecklingen i lantbruket.Om infe motåtgärder tillgrips med anledning av de väntade effekterna av1981 års fastighetstaxering och den senaste diskontohöjningen kan enkatastrofal försämring förutses," Jag har alltså inte heller när det gäller talet om attsvenskt jordbruk är på väg in i en katastrofal situation gått längre än vad demest representiva företrädarna för lantbruket själva har gjort. Vad som ärmotsägelsefullt är ju aft vi har en betydande mängd jordbrukare medförhållandevis god ekonomi och aft vi har ett stort och växande antaljordbrukare - visserligen en mindre grupp - som genom etableringar under senareår har fått kapitalkostnader, investeringskostnader och annat som gör att debefinner sig i en katastrofal situation. Det är ju mot deras problem vi mäsfeförsöka hitta medel. Jordbruksministern kan vara lugn. Vi skall frånsocialdemokrafisk sida redovisa våra förslag, men just handlar det om atfdiskutera vilka förslag regeringen har när det gäller atf möta den här nämndasituafionen. Jag kan erkänna att det smärtar mig något atf behöva konstateraaft inte eft enda förslag fill konkret åtgärd redovisas i det svar som jordbruksministernhar lämnat. Jordbruksministern säger: Om man nu har den häruppfattningen, varför kritiserade då socialdemokraterna beslut när defta fattades? Jo, det berodde helt enkelt på aft vi hade haft en enig jordbruksutredning, där alla politiska parfier - inkl, socialdemokraterna - ställde upp och formulerade målen för vår jordbrukspolitik. Huvudmålet för denna skulle vara att trygga livsmedelsförsörjningen i landet. Vad gjorde då ? Jo, han ändrade på defta och sade atf huvudmålet för jordbrukspolitiken i stället skulle vara jordbrukarnas inkomstförhållanden. Det var deffa som vi protesterade mof. Vi upplevde det nämligen så, att def skulle innebära att en jordbrukspolitik med helt annan inriktning infördes. 3 protokoll 1980/81:80-84 Sedan skall jag vara ärlig ocherkänna att vi sä här inte har funnit särskilt mycket av nyametoder, nya medel när def gäller aft genomföra förändringen i fråga om deövergripande målen. Därför var förändringen inte så stor som man vid dentidpunkten ville påskina. Situationen - jag avser då jordbruksministernshandfallenhet i brist på åtgärder - bekräftar detta. glömde bort en väsentligskillnad, nämligen deffa att den socialdemokrafiska jordbrukspolifiken skulleha förstärkt problemen. Vi skulle ha haft större jordbruk och därmed en högreskuldsättning. inriktade vi jordbrukspolitiken mof familjejordbruk. Det ärju också så, , aft det är det större och högmekaniseradejordbruket som befinner sig i den mest bekymersamma situationen . Det ärinfe det egentliga familjejordbruket, inte de som infe har rationaliserat likasnabbt som andra, som har den besvärligaste situationen. När det sedan gäller kapitalvinsterna i jordbruket måstejag erinra om att jag själv satt i jordbruksutskottet när densocialdemokratiska mofionen behandlades och tillstyrkte också mofionen. Jagmåste säga aft det här problemet sannolikt är betydligt mer komplicerat än vadt, o. m. de socialdemokratiska mofionärerna tänkte sig. I direkfiven för den utredning som följde påpekade jag attden här frågan inte är ny utan tvärtom har varit något av en följetong i enlång jordbrukspolitisk debatt. Frågan kräver en saklig analys, och jag hoppasatt analysen kan genomföras på eff sådant sätt aft det blir begripligt. , som är ledamot av kommittén, har ansvar för atf arbetet bedrivs påbästa sätt. Själv har jag ett mycket stort förtroende för kommittén i desshelhet. När kommittén har gett oss ett utredningsmaterial kan vi kanske lättarehitta svaret på den speciella fråga som har ställt . Anf.35 (): Jordbruksministern försökte sig på konststycket att påståatt en socialdemokratisk jordbrukspolitik skulle ha förstärkt problemen i dagensjordbruk. Han gjorde det påståendet utan aft på något sätt redovisa skäl. Detfinns, herr jordbruksminister, inte heller någon möjlighet att hitta sädanaskäl. Ser man på underlaget jordbrukspolifiska beslut, kan mankonstatera att en jordbruksutredning hade arbetat efter direktiv som hadelämnats av en socialdemokratisk jordbruksminister. Utredningen lade enhälligtfram de förslag som blev praktisk verklighet. Den förändring somskedde har jag redovisat. Jordbruksministern gjorde alltså entyngdpunktsförskjutning när det gällde målsättningen för den svenskajordbrukspolitiken. Såvitt jag försfår har defta inte resulterat i någraförändringar av jordbrukspolitikens materiella innehåll. Därför är def ettförsök till ny mytbildning, när man kommer med påståendet att ensocialdemokratisk jordbrukspolitik skulle ha förvärrat problemen. Sedan tog jordbruksministern uppden statliga utredning som skall arbeta med jordbrukets kapitalförändringar.Han sade sig hoppas att def skulle komma fram ett material, som skulle kunnahjälpa oss att klara av den aktuella situationen. Direktiven för utredningenskrevs , och kommittén hade sitt första sammanträde idecember 1980. Efter de två sammanträden som kommittén har haft har def visatsig aft planerna för utredningsarbetet är så utsträckta i tiden att någotutredningsresultat knappast kan föreligga . Såvittjag förstår innebär detta, att skall man avvakta resultaten av den härutredningen, kommer korna att dö medan gräset växer. Jag kan naturligtvis inte annat än beklaga omutredningsarbetet inte har kommit längre. Det är nämligen viktigt aftutredningen blir färdig. Med den erfarenhet som jag ändå har av olikautredningar måste jag säga att utredningsledamöferna själva kan påverka bådearbetstakt och tidsutdräkt när det gäller utredningsarbetet. 37 (): Jag vill upplysa jordbruksministern om att min förstaarbetsinsats var att på det första sammanträdet med den utredningen framföra enkraftig protest mof den fördröjning av utredningsarbetet som jag upplever har låtit ske där. 8 § Föredrogs och hänvisades Proposifion 1980/81:104 fill skatteutskottet 9 § Föredrogs men bordlades åter Konstifufionsutskoffets betänkande 1980/81:13 Trafikutskottefs betänkanden /81:10-12 betänkanden /81:13 och 14 Civilutskottefs betänkande 1980/81:14 10 § Kammaren åtskildes .