prot · G409126 · 1980-12-31 00:00:00 — Vad man än kan säga om utskottets ordförandei det här sammanhanget, i varje fall är han inte blygsam när han påstår attprakiskt taget allt som hände på miljövårdens område - , miljöskyddslagstiftningenoch allt detta - var resultatet av insatser i början av1960-talet. Det räcker med den kommentaren; det finns tillräckligt mångaomdömesgilla människor i den här kammaren som vet vad den typen av argumentation kan anses vara värd. 1 övrigt hade inte utskottets ordförande särskilt mycket isak att säga om våra reservationer. Han betraktade dem i stort sett som nyanserav det förslag som utskottsmajoriteten har framlagt. Men när det t. ex. gällerom preskriptionstiden skall vara är det nog en litet för storskillnad i uppfattning för att man skall kunna betrakta det som nyanser. Likasåär det - om jag tar bara ytterligare ett exempel - av vikt och betydelse att vikan få till stånd vad vi kallar AB Svensk Miljökontroll för att verkligenskapade instrument i de här sammanhangen som är angelägna, om vi skall få eneffektiv efterlevnad av de lagar och förordningar som vi här försöker attåstadkomma. Med hänsyn tagen till att - som utskottets ordförande sade- departementschefen ändå sitter här närvarande skall jag inte ta upp tidenmed att ytterligare argumentera mot det lilla som utskottets ordförande anfördei sak. 73 PER (vpk) replik: Utskottsordföranden gick intenärmare in på vare sig reservationerna eller vår motion, som dock gäller rättmånga punkter. En sak berörde han emellertid, nämligen vårt yrkande om vidgadbesvärsrätt, även om han inte direkt omnämnde det. Han antyder att det kankomma en vidgning av besvärsrätten, men han vill invänta förslag från enutredning som sitter. Jag uttalar då den förhoppningen att vårt-i alla fall somvi betraktar det - mycket realistiska yrkande skall kunna tillgodoses, så attberörda människor skall få en sådan ändring i besvärsrätten som vi harföreslagit. Sedan vill jag säga samma sak som . Jagnämnde i min inledning att vi var i huvudsak positiva till ändringarna, men påen del punkter ville vi gå litet utöver vad som står i propositionen. förklarar att det bara rör sig om nyanser, men jagar nog av denmeningen att det är fråga om något mer än nyanser, särskilt på vissa punkter. Jag var inne på kostnaderna för denkommunala tillsynen, och jag anser fortfarande att det är helt avgörande attdet ställs medel till förfogande och att dessa medel tas in av dem som störmiljön. Det skulle kunna ske, om staten inte har pengar i övrigt, genom att detbildas en fond som används för ändamålet. Det tror jag också är mycket viktigt,om den kommunala tillsynen skall få någon omfattning i det frivilligsystem somföreslås. 74EINAR () replik: Låt mig först säga till , attdet kan kontrolleras i protokollet att jag aldrig har påstått att allt som harhänt i miljöpolitiken skulle vara resultatet av framstötar. Men det vorenaturligtvis mycket intressant att bidra med en rad exakta exempel från minnenunder . Vid hur många tillfällen mötte jag inte hårt motstånd frånsocialdemokratiska respresentanter! Man talade om för mig att detta medmiljöresonemang var något abstrakt och ovidkommande och att skulle syssla med konkreta ting. Men jag skall besparaSvante fler exempel från . Om mot förmodan någon mer änSvante skulle ha missförstått mitt första inlägg på det sätt som hangjorde, sä kan jag säga att vad jag ville uttrycka var att det var en storglädje att få vara med om starten i miljövårdsarbetet. Det var glädjande attmånga fina resultat uppnåddes, och många goda krafter medverkade till dessa. Så till detta med s. k. nyanser. Preskriptionstiden ärnaturligtvis inte att betrakta som en nyans. Jag har klart sagt ifrån, och detframgår också av vad utskottsmajoriteten säger, att det som kan räknas sombrott i sammanhanget i regel måste betraktas som grovt brott. Då ärpreskriptionstiden naturligt nog . Därför har inte majoriteten ansett detnödvändigt att formellt göra något undantag från övrig brottslagstiftning. Låt mig vidare kommentera den bedömning som Per Israelssongjorde. Visst finns det intressanta och fina uppslag till andra lösningar såväli vpk-motionen som i en del av reservatioerna, lösningar som inte bara skallbetraktas som nyanser. Men, har jag sagt, man har inte så långt framskridnalösningar att dessa utan vidare kan biträdas av . I propositionenframhåller dessutom departementschefen att det på flera punkter i dessasammanhang pågår ett arbete och att man avser att göra en förnyad översyn. 75 () replik: Eftersom utskottets ordförande inte tillfördedebatten något nytt i sak i sitt andra inlägg skall jag nöja mig med attkommentera vad han inledningsvis påstod utan att ge konkreta exempel. Han sadeatt han från socialdemokratiskt håll hade mött en rad invändningar när han iriksdagen agerade i miljöfrågorna. Jag skall ge utskottets ordförande ett konkret exempel påhur ibland lade upp sin miljöpolitiska propaganda. Jag erinrar om dennatt då en socialdemokratisk ledamot innantill läste upp hela den motion sombrukar åberopas av som ursprunget till de miljöpolitiskaambitionerna. Det var en motion som framlades . Ledamotenkunde påvisa att inte ett ord i motionen handlade om miljö. Jag tror att skallupphöra med detta slag av argumentation. 1 stället skall vi glädja oss åt detintresse som rent allmänt finns i vårt land för miljöfrågorna. 76PER (vpk) replik: gick inte heller i sitt senasteinlägg in på de aktuella frågorna. Han erkände dock en viktig sak, nämligen attdet fanns intressanta uppslag både i motionen och i reservationerna,ochdet varju bra. Det skulle ändå tyda på att det finns en öppenhet för de synpunkter somhär har framförts, och det är naturligtvis positivt. Beträffande den fråga som inte berör sådant som riksdagendirekt kan besluta om men väl kan uttala sig om till regeringen, nämligen vadden nya miljökungörelsen bör innehålla, så anser jag det synnerligen viktigtatt de synpunktersom här har framförts verkligen kommer med. Det är möjligt att Nr 126 de gördet, även om vi inte får igenom det här uttalandet. Vi har emellertid Onsdaeen den därmedvelat markera att vi anser det vara väldigt viktigt att just de här 29 aoril 1981 Det skulle således vara mycket bra om det gjordes ett uttalande av det slag som vi har krävt. 77EINAR () replik: erinrade om någonting somhände när en socialdemokratisk ledamot läste upp en motion som vi väckt en gångi tiden. Jag är väldigt tacksam för att han ger mig detta tillfälle attkommentera den händelsen. Den gången var jag faktiskt inte närvarande ikammaren. Kanske hade ingen annan heller vid det tillfället räknat med attnågon skulle stå och läsa upp en motion på det sättet. Det är, SvanteLundkvist, mycket intressant att konstatera att man medvetet förbigår detfaktum att vid det debattillfället hade att röstaom begreppet miljöpolitik. Reservationer hade nämligen avgivits i anledning avmotionen. I reservationen fanns de här begreppen definierade. Därkrävdes ett miljöpolitiskt handlingsprogram - ett förslag som den gångenavslogs av den stora socialdemokratiska majoriteten som hade stöd av ledamöterfrån andra partier. Vad vi i alla lägen har försökt att erinra om är att dettabegrepp hade myntats i den här reservationen som byggde på vår motion. Jagtackar, som sagt, för tillfället att få redovisa detta. Tredje vice talmannen anmälde attSvante anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 11 § Anmäldes och bordlades Proposition 1980/81:150 med förslag tillslutlig reglering av statsbudgeten för /82, m. 12 § Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits till kammarkansliet 1980/81:136av (vpk) till arbetsmarknadsministern om förstärkt fackligtinflytande över datorisering och ny teknik: Den pågående datoriseringen i arbetslivet ställer nya krav på den arbetsrättsliga lagstiftningen. Krav omförstärkningar av de fackliga organi- Nr 126 sationernas inflytande överdatoriseringen har också ställts i många olika . . sammanhang . ?Q 'I 1QS1 P* ''" ' riksdagsmotioner lagtförslag om lagstiftning, som innebär fackligvetorätt vid införande av ny teknik. Motionerna har avslagits med hänvisning till det utredningsarbete som pågår idataeffektutredningen. Anmälanav tnter- " e i c a Utskottethänvisar också i sitt betänkande till det s. k. demosprojektet vid arbetslivscentrum(se AU 1980/81:2). I ett interpellationsvar hänvisade ocksådåvarande arbetsmarknadsminister till dataeffektutredningen när detgällde att besvara en fråga om regeringsinitiativ för att förstärka detfackliga inflytandet över datoriseringen. vid arbetslivscentrum är sedan längeavslutat, och av de rapporter som blivit resultatet av detta projekt (Tre årmed MBL) framgår att de fackliga organisationernas inflytande över den nyatekniken behöver förstärkas. avlämnade ett betänkande.Industrins datorisering - effekter på sysselsättning och arbetsmiljö, som i ettkapitel behandlar med.bestämmande vid utveckling och drift av datorsystem.Utredningen konstaterar dock i avsnittet Överväganden och åtgärdsförslag attdet inte ligger inom dataeffektutredningens kompetensområde att göra en översynav den arbetsrättliga lagstiftningen. Man drar ändå vissa slutsatser och har iatt-satser formulerat vissa problemområden, som man menar måste föranledaförändringar i arbetsrättslagstifiningen. Denna utredning presenterar alltså inte några konkretaförslag som kan bli föremål för remissbehandling, regeringsförslag och beslut iriksdagen. Datoriseringen fortsätter i allt snabbare takt, och de fackligaorganisationerna kommer trots utredningsförslag att under överskådlig framtidenbart ha en medbestämmandelag att hävda sina intressen med, en medbestämmandelagsom både de fackliga organisationerna och den utredning som haft i uppdrag attse över dessa frågor anser otillräcklig. Detta kan inte vara tillfredsställande. Det är viktigt attregeringen nu tar initiafiv så att en förstärkning av de fackligaorganisationernas inflytande över datorisering och ny teknik inte ytterligareförhalas och begravs i utredningar. Motbakgrund av det anförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Avser regeringen att ta initiativ för att snabbt få tillstånd förändringar i arbetsrättslagstiftningen i avsikt att förstärka defackliga organisationernas inflytande över datorisering och ny teknik? 13 §Meddelande om frågor Nr 126 den Meddelades att följande frågor framstiillts -,r, ., ,,-,, «< j j ; j frågor 1980/81:391 av () tillkommunikationsministern om biljettsystemet vid resa med järnviig och : Det finns i stora områdensom inte har järnväg. För att ta sig till dessa områden krävs ofta samordningav järnvägs- och busstransporter. är förhållandet att resande tillområden som kriiver kombination av dessa transportsystem kan lösa en biljett. Enligtuppgift kommer man efter att ändra pådetta, så att endast tågbiljett kan lösas. Sedan måste den resande lösabussbiljett, och då kan rabattkortet ej utnyttjas. Problemen är två: dels attrabattkortet ej får användas, vilket fördyrar resan, dels det merarbete somuppstår för busschauffören. Mot denna bakgrund undrar jag hur statsrådet ser på dessaproblem och de svårigheter som uppslår. 1980/81:392 av () till statsrådet om användningen av PVC-plast inom sjukvården: Ftalater ingår som mjukgörare iPVC-plast. PVC-plast har många användningsområden även inom sjukvården. a, i dialysslangar och i blodpåsar. Omfattande undersökningar har visat att dessa ftalaterär starkt cancerogena. De har dessutom den egenskapen att de löses ut i blod,vilket innebär att särskilt dialyspatienter eller personer med blödarsjuka blirutsatta för cancerrisker. Det är därför önskvärt att riskfria ersättningsmaterialsnabbt tas fram. Är sjukvårdsministern mot denna bakgrund beredd attmedverka till att den cancerogena PVC-plasten snabbt ersätts med säkrare material? 14 S Kammaren åtskildes kl, 17.47.