prot · G40954 · 1980-12-31 00:00:00 — i motsvarande del. Mom. 6 (omstrukturering av personallags- ochskolledarufbildningen) Utskottets hemställan i betänkande 12 bifölls med 161röster mot 160 för den iutskottets betänkande 12 intagna reservationen 4 av m. fl. 1 ledamotavstod från aft rösta. Mom. 7 och 8 (läromedelsinformationoch prisövervakning av läromedel m. Utskottets hemställan i betänkande 12 bifölls med 161röster mot 160 för den i utskottets betänkande 12 intagna reservationen 5 avStig Alemyr m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 11(statsbidrag till privatskolor, m. Utskottets hemställan i betänkande 12 bifölls med 306röster mot 17 för mofion 104 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 13 (besparingar inom högskoleutbildning ochforskning) Utskottets hemsfällan i betänkande 12 bifölls med 306 röster mot 17för motion 104 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 20 (uppbyggnad av speciallärarlinjens gren 1) Utskottets hemställan i betänkande 12 bifölls med 161röster mot 160 för den i utskottets betänkande 12 intagna reservationen 6 avStig Alemyr m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Återförvisat ärende om besparingar i statsverksamheten,m. Mom. 21(lokalisering av speciallärarutbildning) Utskottets hemsfällan i betänkande 12 bifölls med 161röster mot 160 för den i utskottets betänkande 12 intagna reservationen 6 avStig Alemyr m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 22 (övrig ändring av speciallärarlinjen) Utskottets hemställan i betänkande 12 bifölls med 161röster mot 160 för den i utskottets betänkande 12 intagna reservafionen 6 avStig Alemyr m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från aft rösta. Mom. 31 (begränsning av statsbidragtill högskoleutbildning) Utskottets hemsfällan i betänkande 12 bifölls med 161röster mot 160 för den i utskottets betänkande 12 intagna reservationen 7 avStig Alemyr m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 32 (planeringsramar för forskningsråden) Utskottets hemställan i betänkande 12 bifölls med 161röster mot 160 för den i utskottets betänkande 12 intagna reservationen 8 avStig Alemyr m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 33 (basresurser fill dematemafisk-naturvetenskapliga och de tekniska fakulteterna) Utskottets hemställan i betänkande 12 bifölls med 161röster mot 160 för den i utskottets betänkande 12 intagna reservafionen 9 avStig Alemyr m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 34 (forskartjänster och internationella kontakter) Utskottetshemställan i betänkande 12 bifölls med 161 röster mot 160 för den iutskottets betänkande 12 intagna reservationen 10 av m. fl. 1 ledamotavstod från att rösta. 7 protokoll 1980/81:54-55 Återförvisadeärenden om besparingar i statsverksamheten, m. m. Mom. 35 (anslag tillnaturvetenskapliga forskningsrådet) Utskottets hemställan ibetänkande 12 bifölls med 161 röster mot 160 för den i utskottetsbetänkande 12 intagna reservationen 11 av m.fl. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 37 (höjning av bidragsbeloppet och ökning avantalet utbildningsbidrag för doktorander) Utskottetshemställan i betänkande 12 bifölls med 161 röster mot 160 för den i utskottetsbetänkande 12 intagna reservationen 12 av m, fl, 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom.38 (statsbidraget till vuxenutbildning) Utskottets hemställan ibetänkande 12 bifölls med 161 röster mot 160 för den i utskottetsbetänkande 12 intagna reservationen 13 av m, fl, 1 ledamot avstod från attrösta. Mom.40 (studiecirkelverksamheten) Utskottetshemställan i betänkande 12 bifölls med 306 röster mot 17 för mofion 104 av LarsWerner m, fl, i motsvarande del. 7§ Återförvisade ärenden om besparingar i statsverksamheten, m. m. Föredrogs civilutskottets betänkande 1980/81:11 medanledning av återförvisning av ärenden om besparingar i statsverksamheten, m.m, (CU 1980/81:5) och om åtgärder för att öka bostadsbyggandet, m, m, (CU 1980/81:6), Utskottets hemställan om att betänkandet skulleföretas till avgörande efter endast en bordläggning bifölls av kammaren, Anf.54 (): Jag ber att få yrka bifall till reservationerna, Anf.55 (vpk): Jag yrkar bifall fill mofion 109 av m, fl, Anf.56 (): Jag yrkar bifalltill utskottets hemställan. Utskottetshemställan återfanns i civilutskottets betänkanden /81:5 och 6, Mom. 1 (markförvärvslån) Utskottetshemställan i betänkande 5 bifölls med 162 röster mot 161 för den i utskottetsbetänkande 5 intagna reservationen av Per m, fl, 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom.2 (bidrag till översikfiig planering) Utskottetshemsfällan i betänkande 5 bifölls med 308 röster mot 17 för mofion 109 av LarsWerner m, fl, i motsvarande del. Mom.4 (vissa aviserade förslag) Utskottefshemställan i betänkande 5 bifölls med 307 röster mot 17 för motion 109 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Mom. 1 (hyresföriustlånoch uthyrningsgaranti) förberedande votering biträddes den i utskottets betänkande 6 intagnareservationen 1 av Per m. fl. med 152 röster mot 17 för motion 109 avLars m. fl. i motsvarande del. 155 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan i betänkande 6 med 163 röster mot160 för den i betänkande 6 intagna reservafionen 1 av Per m. fl. 1ledamot avstod från aft rösta. Aom.2 (kostnadskontroll) Utskottetshemställan i betänkande 6 bifölls med 162 röster mot 161 för den i utskottefs betänkande6 intagna reservafionen 2 av Per m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (hyresstopp genom särskilt stöd fillallmännytfiga bostadsföretag) Utskottefshemställan i betänkande 6 bifölls med 308 röster mot 17 för motion 109 av . i motsvarande del. Mom.4 (totalfinansiering m. Utskottetshemställan i betänkande 6 bifölls med 308 röster mot 17 för hemsfällan i motion109 av m. fl. i motsvarande del.. Återförvisadeärenden om besparingar i statsverksamheten, m. m. Utskottetsmofivering i betänkande 6 godkändes med 162 röster mot 161 för denmotivering,som anförts i den i utskottets betänkande 6 intagna reservationen 3av Per m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (begäran omytterligare förslag) Utskottetshemställan i betänkande 6 bifölls med 308 röster mot 17 för motion 109 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. 8§ Förmånlig kreditgivning till Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1980/81:16om förmånlig kreditgivning fill (prop. 1980/81:41). 57 (); Från socialdemokrafiska håll har vi uttryck våroro för vissa tendenser i de borgerliga regeringarnas tillämpning avbiståndspolitikens principer. Det som oroar oss mest är den kommersialiseringav biståndet som har ägt rum, och den oron är berättigad. Det började med denspeciella industribiståndsfonden - - och det fortsätter nu medförslaget om blandade krediter som vi behandlar här . Det är två saker sombör observeras i sammanhanget. Dels är det fråga om en sammanblandning avbistånd och handel, dels innebär det en ökad bindning av biståndet. Attmoderaterna ser denna kursändring i biståndspolitiken med glädje kan jag mycketväl förstå, men jag har svårare att förstå hur och framför alltfolkparfiet kan acceptera att den här moderata politiken genomförs. Vihade en diskussion om blandade krediter under biståndsdebatten iden här kammaren, eftersom regeringen begärde 60 milj. kr. utan att utredningenens var klar och långt mindre överlämnad fill regeringen. I den debatten värjdesig med att säga att socialdemokraterna, som går emot förslaget,står för en förlegad bisfåndsfilosofi och att de är omoderna. Ja, jag kan somsagt förstå brist på argument. Den biståndsfilosofi som visocialdemokrater och, trodde jag, hela står för är den som så sentsom slogs fast av som ett resultat av denbiståndspolitiska utredningen. Menman skall komma ihåg en sak: Vi socialdemokrater är inte emot industribiståndtill . Vi är inte emot kreditgivning till . Den rapport somhar utarbetats av en interdepartemental arbetsgrupp och som ligger till grundför propositionen utsattes för en hel del krifik av remissinstanserna.Propositionen bär viss prägel av den här kritiken. Arbetsgruppens förslagsyftade till att tillgodose både bistånds- och handelspolitiska intressen.Propositionsskrivaren har för att göra det hela mera smakligt för sig själv ochsitt eget samvete sagt att "redan de biståndspolifiska skälen ärtillräckliga för att införa ett system med förmånlig kreditgivning tillu-länder". Attdet kan finnas behov av stafssfödda men icke bisfåndsfinansierade krediter bl.a. till är vi inom utskottet helt överens om. Utskottet säger där medanledning av den socialdemokratiska motionen att man "anser det angelägetatt frågan prövas av regeringen". begåvades ju med ett ekonomiskt program frånfolkpartiet, och där gör man en mycket stor affär av det här att de blandadeeller riktade krediterna bör kunna användas vid sidan om biståndsbudgeten föratt främja exporten till . Jag kan inte underlåta att nämna en annansak som finns i defta folkparfistiska dokument. beslutademajoriteten här i att vi skulle ändra beräkningsgrunderna när detgäller biståndsanslaget. Från att tidigare alltid ha beräknats på BNP skulleanslaget beräknas på BNI, bruttonationalinkomsten. Men i det här dokumentet somfolkpartiet presenterade i går står det att enprocentsmålet bör ökas. Det ärdenna ökande andel, dvs. utöver av BNP, som skall stå för de nya inslagen ibiståndspolitiken. Vi har alltså att förvänta oss att den folkpartistiskeutrikesministern i budgetpropositionen återgår till beräkningsmetoden BNP.Eller kan kanske någon av folkpartisterna i kammaren ge en förklaring till byter sida så här snabbt? Vadvi från socialdemokratiskt håll vänder oss emot i vår reservation är attbiståndsmedel utnyttjas för subvenfionering av svenska exportkrediter tillu-länderna. Vi menar att om ett mottagarland prioriterar enkreditsubven-tionering, så skall medlen tas inom de finansiella resurser somriksdagen beslutar om när det gäller landramen. Vill exempelvis Mogambiqueanvända en del av biståndsramen på 180 milj, kr, för subventionering avexportkrediter från , så skall man få göra det. Utskottets resonemang,att endast de mottagarländer som har importstöd i sin landram kan utnyttja enkreditmöjlighet, måste bygga på ett missförstånd. Det står alla mottagarländerfritt att utnyttja en del av ramen för importstöd om de så önskar. Ja,herr talman, vi socialdemokrater är så omoderna att vi menar att man skallskilja på bistånd och handel. Exportfrämjande åtgärder kan säkerligen behövas,och jag läser med viss förvåning att man i propositionen säger: "Svenskaofferter visar sig ofta konkurrenskraftiga i fråga om pris och kvalitet,"Förvåningen gäller- som ni säkert förstår- vad som sägs om priset, eftersom viså ofta från borgerligt håll och från får höraatt vi inte kan konkurrera på grund av de höga priserna, som anses ha sin grundi de höga svenska lönerna. Men här är det kanske så, att ändamålet får helgamedlen. och reservanterna konstaterar att vi i fått en vidgad syn påvåra förbindelser med u-iänderna och att kraven på den svenska u-landspolifikendärmed fått nya dimensioner. Men enligt vår mening får inte detta innebära attvi gör avsteg från de för biståndspolifiken fastställda riktlinjerna. Biståndär bistånd, handel är handel, export är export. Dessa företeelser kankombineras men inte sammanblandas. Jag ber att få yrka bifall fill den socialdemokratiska reservationen. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 58 (vpk): Vi har,fått lära oss under de borgerliga regeringarna attbiståndspolitiken successivt har förändrats, och i negativ riktning - naturligtvis,höll jag så när på att tillägga. Detbörjade ju väldigt vackert med aft man sade att biståndspolitiken t. o, m,skulle bli bättre än vad den har varit. Det utställdes mångabragelöften när den första borgerliga regeringen började sin ämbetspe-riod. Sedanhar vi fått se hur de svenska biståndspolifiska målen efter hand alltmer harurholkats, hur affärsintressena har fått allt större spelrum när det gällerbiståndsanslagen, hur biståndets inriktning har förändrats. Man har bhvitalltmer restriktiv mot stater där det verkligen finns progressiva regimer somser till att biståndet fördelas på ett vettigt sätt. Man har blivit allt mindrebenägen att ta hänsyn till mindre förhållanden i olika länder. Man har baratalat om att biståndet skall fördelas till de fattigaste, som det heter,oavsett om det kommer fram till de fattigaste i resp. land eller inte. Vi harfått se det ena exemplet efter det andra på sammanblandning med kommersiellaintressen, svenska affärsintressen. Deblandade krediterna som på nytt är aktuella är ett annat exempel. GertrudSigurdsen nämnde också urholkningen av beräkningsgrunden för biståndet. Honkunde ha tillagt att vi i den förra biståndsproposifionen kunde notera detanmärkningsvärda förhållandet att man från det anslag som avsetts förkatastrofbistånd plockat ut pengar och använt dem fill krediter åt ett land somTurkiet. Alltdetta sammantaget visar tydligt och klart den nuvarande borgerliga regeringensoch tidigare borgerliga regeringars syn på vad u-landsbistånd egentligen skallanvändas till. Det skall tydligen användas till att förbättra handeloch framför allt till att förbättra de stora svenska företagens möjhgheter attfå order på världsmarknaden. Det är en cynisk och illavarslande attitydgentemot de länder som tidigare fått bistånd från . Det skadarallvarligt det goda anseende som skaffat sig som ettav de. mest framåtsyftande och progressiva i-länderna när det gällt att lämnabistånd på förmånliga obundna villkor. Frånvänsterpartiet kommunisternas sida går vi naturligtvis emot denna utveckling.Vi har i vår motion kortfattat motiverat varför vi inte kan stödja regeringensförslag - det strider mot för. oss självklara grundprinciper. Eftersomvi i den socialdemokrafiska reservationen har fått våra motionsyrkandentillgodosedda yrkar jag inte bifall fill vpk;s motion. Vi kommer i omröstningenatt stödja den socialdemokratiska reservationen. 59 (): För den som följt biståndsdebatten under de är detlätt att konstatera den förändring i biståndets inriktning som ägt rum.Förändringen beror i första hand på aft ställer andra krav äntidigare på biståndets utformning men också på att biståndslämnarna rättar sigefter dessa krav. Gåvofaktorn var tidigare den allt förhärskande formenför bistånd. är det frågan om resursöverföringar från i-länder fillu-länder som allt oftare aktualiseras - resurser som ger möjlighetatt bygga upp sin infrastruktur, öka sin industrialisering och akfivt deltaga ivärldshandeln. Detär mot den bakgrunden vi - och många andra i-länder - efter hand utvecklat flerinstrument än de tradifionella attanvända i vårt samarbete med u-länderna.Denna samarbetspolitik har medfört att vi får fler organ -statliga,halvstatliga och privata - som skall svara för våra förbindelser medu-länderna. Också i vårt samarbete med andra i-länder utnyttjas ju ett stortantal organ. De många instrumenten för våra u-landsförbindelser är ett uttryckför att alltmer bör betraktas som jämbördiga samarbetspartner. IndustribiståndsfondenSwedfund skall ses i detta ljus. På samma sätt skall också det nu diskuteradesystemet med förmånliga krediter ses. Denutvecklingen beskrivs i den socialdemokratiska mofionen som enkommersialisering. I reservationen ser socialdemokraterna på utvecklingen avdessa nya instrument med oro. Det gjorde också i sittanförande här. Men den oron, herr talman, är helt onödig, Sverigesbiståndspolifiska målsättningar har styrt upprättandet av systemet medförmånliga krediter såväl när det gäller val av samarbetsländer som när detgäller projekt. Våra biståndsmålsättningar står fast: resurstillväxt, ekonomiskoch social utjämning, ekonomiskt och politiskt oberoende och demokratiskutveckling är fortfarande villkor för våra insatser. Men - och det är viktigt -systemet med förmånliga krediter är önskat av , och det är därförnaturligt att biståndsmedel används vid finansieringen. Förslagetknyter dessutom an till en annan idé som vunnit allt större gehöri den internationella debatten och på ett positivt sätt tagits upp avBrandtkommissionen, Det gäller frågan om massiva resursöverföringar. Deföreslagna förmånliga krediterna ger möjlighet att till kanaliseraen kapitalström som är större än de biståndsmedel som det här ärfråga om. Varje biståndskrona i form av förmånlig kredit kan enligt deberäkningar som har gjorts generera upp till 10 gånger sitt eget värde. Deföreslagna 600 miljonerna kan tänkas få ett resursvärde på mellan600 och 1 200 milj, kr, på helårsbasis. Detär inte orimligt att tänka sig att ett mottagarland föredrar att få tillgångtill ett stort kapital med ett gåvoelement på framför att få ettbistånd på av det beloppet. Jagtycker, herr talman, att här misstror u-ländernasbedömningsförmåga. Nåväl, socialdemokraterna är, som framgick av GertrudSigurdsens anförande, inte i princip emot förmånliga krediter - det ärsammanblandningen med bistånd man sätter sig emot. Utskottsmajoriteten delarinte den uppfattningen - av skäl som är anförda i propositionen och som jag härredovisat. Detfinns emellertid även en kommersiell bevekelsegrund för förmånhga krediter. Denkommersiella grunden kommer i andra hand. lifiskaskälen är ensamma tillräckliga för det föreslagna systemet, och det är också desom förestavat hela uppläggningen. Men visst finns det en uttalad önskan attdessa krediter skall kunna leda till affärer som också är gynnsamma förSveriges ekonomi. Det ligger inget märkligt i det. Kommersiella inslag ibistånd är heller ingenting nytt - mycket av vårt bilaterala bistånd, såväl detbundna som det obundna, leder till handel och kommersiella kontakter. Vi får inte bortse från att kontakterna med harblivit både bredare och mer ömsesidiga. sade attbiståndspolifiken har förändrats. Ja, den har förändrats. Skulle den inte ha gjortdet, vore det ett tecken på att allt bistånd som lämnats från i-världen fillu-länderna infe hade medfört några förändringar i länderna i fråga. Vi får väländå hoppas att samarbetet skall bli mera förhärskande på bekostnadav biståndet - och då menar jag bistånd i den traditionella bemärkelsen avhjälp. Handel och ekonomiskt samarbete kompletterar imånga fall vårt bistånd. Man kan t. o.m. vända på det och säga att bilden avekonomiskt samarbete ofta dominerar, och jag tror att det kommer att göra detän mer . Detta är en naturlig och en önskad utveckling, önskad bådeav oss och av . När nu socialdemokraterna och vpk i sina motioneraccepterar att förmänliga krediter med kommersiellt syfte i vissa fall finansierasöver statsbudgeten, får det väl tolkas så, att man trots allt anser attu-länderna kan ha nytta av den handel och det ekonomiska samarbete som sådanakrediter kan tänkas leda till. Att, som anförs i reservationen, intebiståndsmedel skall få användas är ur det mottagande landets synvinkel intenågon avgörande skillnad. Utskottsmajoriteten vill dessutom att förmånliga krediterskall kunna lämnas, inte bara till programländer - de länderna accepteras avsocialdemokraterna som mottagarländer - utan även till andrautvecklingsländer, vilkas utvecklingspolitik ligger i linje med de mål somsatts upp för det svenska biståndet. Men vad är det egentligen som hindrar aftkretsen vidgas i sådana fall då det inte krävs något långvarigtSIDA-engagemang? Det finns många som i och för sig uppfyllerkraven för bistånd men som inte är programländer. Frågan om koncentrering harju uteslutande varit knuten till det samarbete som äger rum och måste äga rummellan SIDA och mottagarlandet när det gäller fortlöpande bistånd avprogramlandskaraktär. Katastrofhjälpen är ju inte begränsad tillprogramländerna - utan någon jämförelse i övrigt. Jag vill gärna säga något om dentekniska beslutsprocessen. Praktiskt taget samtliga remissorgan tillstyrkteförslaget om att befintliga institutioner skall svara för handläggning ochberedning av ärenden rörande förmånliga u-landskrediter.' Initiafiven skallnormalt komma från de exporterande företagen, och besluten skall fattas iexportkreditnämnden. Utbildningsberedningen - eller, som den senare kommer attheta, beredningen för internationellt tekniskt samarbete - skall göra debistånds- politiskaövervägandena och får därmed en sorts vetorätt. Viktigt är emellertid attberedningen, som också handhar frågor om bredare samarbete, själv kan begäraatt EKN tar upp ärenden rörande förmånliga krediter. Ofta kan nämligen sådanapassa in i ett bredare samarbete och därmed förstärka detta. Styrkan med den föreslagna ordningen är att alla krediterhålls ihop i exporfkreditnämnden, och utbildningsberedningen kan göraprioriteringar mellan olika länder och olika projekt. Det är viktigt att påpekaatt exportkreditnämnden måste få göra den kommersiella riskbedömningen,fastställa garantipremier, osv. Jag ber att få yrka bifall till vad utskottethar hemställt i sitt betänkande. 60OSWALD (vpk): Jag tycker inte att somutskottets representant skall skylla på och säga att det är deraskrav som drivit fram förändringen i vårt bistånd och för all del också i övrigai-länders biståndsverksamhet. Det har alltid funnits ett stort inslag avkommersiella intressen i industriländernas bistånd till tredje världen. Detfina med svenskt bistånd från början och under de år som gått har ju varit attvi har försökt upprätthålla en annan profil. har fått internationell uppmärksamhet i positivmening på grund av just denna framsynta linje. Det har också erkänts, även avfolk långt ut på högerkanten i parti, att den svenskabiståndsverksamheten och de svenska initiativen i nya stater, t, ex, i ,har mycket gynnsamt bidragit fill aft fått en ökadhandel just med dessa stater. Det har gällt rena biståndsoperationer, och dethar gällt katastrofbistånd, stöd till befrielserörelser och sådana saker. Detta har varit bra för och för den svenskahandeln. Man har inte alls behövt binda biståndet till kommersiella intressen,industrifonder eller någonfing annat, utan handeln med har utvecklatssom ett erkännande av att vårt land har intagit en framsynt och rättvis attitydi sitt biståndspolitiska arbete. Sedan skall vi inte heller krypa bakom övriga i-länder ochsäga att alla de andra gör så, och då skall vi göra likadant. Det är en reträtti fråga om biståndspolitiken som är beklaglig att få höra framförd av deborgerliga regeringarna. Bistånd bör fortfarande vara bistånd. Självklart skall vi ställa upp på krav om massivaresursöverföringar, men det behöver vi inte koppla ihop med de svenskabiståndsinsatserna. Dessa behövs fortfarande för sitt speciella ändamål, ochdet är fel att göra den koppling som regeringen nu vill göra. säger att det skett förändringar, ochdärför måste också biståndet förändras. Men det har inte skett några sådanaförändringar. Klyftorna har i stället ökat mellan i-länder och u-länder.U-länderna har inte kommit ifatt. Det har inte blivit något "takeoff" som det talades så mycket om för något eller några decennier sedan.Att klyftorna i stället har ökat är ju vad de storadiskussionerna handlar om, när kommer fram med sina krav i olikasammanhang. Detmåste vara fel att förändra det svenska biståndefs innehåll och göra det bundetfill större del än det tidigare varit. Det behövs i stället en avbindning ochfortsatt biståndsverksamhet efter de gamla välkända och mycket goda linjer somSverige har tillämpat tidigare. Anf.61 (): Nej, , socialdemokraterna misstror inte . Vimisstror däremot den borgerliga regeringen. konstaterade juinledningsvis och också senare i sitt anförande att det har skett en förändringav biståndspolitikens inriktning. Hon talade om att det har utvecklats alltfler instrument, fler organ. Ja, tyvärr alldeles för många. Sedansäger aft bör betraktas som jämbördigasamarbetspartner. Det är ju den förhoppning vi har, att så småningomskall kunna bli jämbördiga samarbetspartner, när deras ekonomiska utvecklingnår dithän. Men behöver vi och andra rika industriländer geu-länderna mycket bistånd och resursöverföringar. Jagär fortfarande lika oroad av den förändring som skett. Jag känner mig inte allsövertygad, när säger att oron är onödig. IngridSundberg räknar upp de fyra målen för biståndspolitiken och säger att de stårfast.