prot · G409154 · 1980-12-31 00:00:00 — Under de närmaste årenmåste 2 000 jobb försvinna för egen personal som sedan skallsysselsättas genom arbetsmarknadspolitiska medel. Låt mig säga att kanske 50-60vägstationer måste läggas ner , vilket kommer att fåutomordentligt stora regionalpolifiska konsekvenser. har jag fått en känsla av att manär litet njugg när det gäller att bedöma de arbetsmarknadspolifiska resultatenav satsningar på vägområdet. Man säger att det blir så höga dagsverkskostnader.Då gör man det felet på arbetsmarknadsverket att man utgår ifrån beviljatbelopp och delar den siffran med antalet anvisade arbeten. Då blir det myckethöga dagsverkskostnader, men man glömmer bort att det indirekt blir ett stortantal jobb för olika typer av lokala företag, åkeriföretag m. fl. Jag tyckeratt arbetsmarknadsministern skall ändra på de direktiv som går till AMS så tar hänsyn till den multiplikatoreffekt som AMS-medlen innebär. Jag vill säga att det är bra att vi äntligen påsocialdemokrafiskt håll fått gehör för att de broprojekt som omnämns i svaretskall startas. i samband med besparingsproposifionen föreslog viett fiotal broprojekt som snabbt kunde startas och som skulle ge en direktsysselsättningsskapande effekt för hela byggsektorn. Utnyttjar vi dessutommöjligheterna att bygga broar i stål och prefabricerar dem i varven, löser visysselsättningsproblemen på många olika sätt. har ju en projektbankfärdig som med mycket kort varsel kan utnyttjas för att skapa 8 000 nyaarbeten. Om vägarbeten m. m. för att minska arbetslösheten AnL 141STEN-OVE (): Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga. Byggandet av en ny postterminal i är en angelägen fråga ur flerasynpunkter, eftersom de nuvarande postlokalerna är spridda i , är Omvägarbeten m. m. för att minska arbetslösheten omoderna och därmed intesvarar mot de krav man ställer på dagens posthantering. Postsorteringen är inuläget uppdelad på flera platser i , vilket medför onödigt storatransportkostnader och vissa driftstörningar. Utbildningen är utspriddfill tre olika platser i , Detta medför problem när det gäller denproduktionsanpassade utbildningen. Den administrativa delen av postverksamhetenär också uppdelad på flera lokaler i , vilket medför svårigheter då detgäller att skapa en rationell administrafion. Detfinns mycket att anmärka på när det gäller de gamla utslitna lokalerna i decentrala delarna av , såsom dålig arbetsmiljö, olycksfallsrisker ochtrafikproblem i samband med transporterna, då man varit tvungen attstoppa trafiken för att över huvud taget kunna köra ned postförsändelserna tillde här gamla lokalerna. Vidare- och det är en mycket vikfig del av frågan - skulle en byggstart av den häraktuella postterminalen utgöra ett viktigt tillskott för byggsysselsättningeni regionen. Under två vinterhalvår skulle ca 65 byggnadsarbetare fåsysselsättning, och detta i en region som har den största arbetslösheten ilandet. Arbetslösheten uppgick till blandbyggnadsarbetarna. Förhållandena väntas bli betydligt sämre under den kommandevintern, och därmed kommer man att uppnå nya rekordnivåer vad beträffararbetslösheten. Självfalletskulle en byggstart av postterminalen något lätta på trycket i den härregionen, I slutet av svaret säger statsrådet att den här berörda postterminaleni inte ingår bland de byggen som tidigarelagts. Det gör däremot ettstörre bygge i för räkning, till en kostnad av 36 milj, kr. Detär självfallet bra att vi får ett bygge för räkning. Det skapar endel byggjobb i kommunen. Men mot bakgrund av den stora arbetslöshet som redanfinns, och som framför allt förväntas , räcker detnaturligtvis inte att man pekar på ett objekt i ett område med så storarbetslöshet. Jag skulle därför vilja upprepa min fråga om statsrådet är bereddatt vidta åtgärder för att påskynda just byggstarten av den aktuellapostterminalen. Att bara hänvisa till ett bygge i en region som haren byggarbetslöshet på och som förväntas glida en bra bit är verkligenynkedom i en sådan situation. tar upp frågan om behovet av att mer medel anslås tiHvägarna och påpekar att det som kommer via arbetsmarknadspolitiken inteväger upp det man menar sig sakna den ordinarie budgetvägen. Det ger miganledning att påpeka att arbetsmarknadspolitiken inte är till för attkomplettera vad myndigheterna inte har fått den ordinarie budgetvägen, utanutgångspunkten måste vara läget på arbetsmarknaden. Det är inte så som KurtHugosson antyder, att vi skulle se njuggt på vägbyggen som beredskapsarbeten.Det är väl tvärtom på det sättet att inget enskilt område harkommit i fråga för så många projekt och gett sysselsättningåt så många människor som just vägarbetena. Men på1970-talet ändrade arbetslösheten karaktär i den meningen att den till störredelen omfattade människor som inte hade arbetslivserfarenhet och för vilkavägbyggen inte var så att säga det rätta sättet att möta deras behov. Det är enanledning till att andelen av anslagen till vägändamål inte har sjunkitrelativt sett. Sedan är det också så att vägbyggen trots allt är dyraprojekt. Men vet vi att arbetslösheten stiger på bygg- och anläggningssidan,och då finns det anledning att också anslå mera medel just för det ändamålet. Till vill jag säga att det här byggetbara var ett bygge bland många som kom fill del just för attmotverka den uppgång i arbetslösheten som berörde. Om vägarbeten m. m. för att minska arbetslösheten AnL 143 (); Självfallet ansluter jag mig tillarbetsmarknadsministerns allmänna princip att arbetsmarknadspolitiska medelframför allt skall användas för skapande av sysselsättning. Anledningen tillatt jag kopplade ihop denna fråga med det ordinarie anslaget till varatt man har varit så njugg med anslagstilldelningen att man skapat problem förvägverket. Man tvingas där reducera sin personal med 2000 personer, som förhoppningsvis skulle kunna sysselsättas via den typ avarbetsmarknadspolitiska medel som vi nu diskuterar. Förutvarande arbetsmarknadsministern , förutvarandekommunikationsministern och jag diskuterade detta för ett par årsedan, och vi var då ganska överens om att det egentligen är bättre att flyttaöver en del av dessa AMS-medel från AMS till , för attspecialdestinera inom detta till sysselsättningsskapande åtgärder. Låt mig också säga att det är riktigt attarbetsmarknadssituationen strukturellt har förändrats. Det har dock inteinneburit att man har minskat anslagen. Man har t, ex, både 1978 och 1979utöver arbetsmarknadspolitiska medel satt in extraordinära medel just förvägsektorn, vilket naturligtvis har haft sysselsättningsskapande effekter. Jagmenar att man måste gå vidare just i det avseendet. Horisonten påsysselsättningsområdet år ju mörk, och detsamma gäller i fråga omkapitalförstöringen på våra vägar. Här finns nu möjligheter att gå vidare medextraordinära medel. Det är fråga om direkt produktionsfrämjande åtgärder. Vivill bygga broar och förbättra våra vägar och underhåller därmed det kapitalsom vi har. Det är en utomordentligt bra arbetsmarknadspolitik och ensynnerligen god investering för framtiden. Därför hoppas jag nu attarbetsmarknadsministern och jag är överens om att denna typ av satsningar börtillgripas, dels för att skapa sysselsättning, dels för att underhålla vårtvägnät och i någon mån dämpa den kapitalförstöring som äger rum på vägverketsområde. AnL 144STEN-OVE (); Också jag vet att det objekt som jag nämndetidigare och som byggs för räkning i inte är det endaprojektet i , Om vägarbeten m. m. för att minska arbetslösheten Det ärdock ett av fåtaliga större projekt som går direkt till , Eftersom lägetpå arbetsmarknaden är mycket kärvt och kommer att bh betydligt kärvare underden kommande vintern - kanske kommer nya rekordtal att nås i - villjag fråga statsrådet om han inte anser att läget är så allvarligt attpostterminalen bör komma till stånd i , AnL 145 Arbetsmarknadsministern ; Först till ; Jag delar meningenatt vägar är bra som arbetsmarknadspolitiska objekt, eftersom de ger sekundäraeffekter. Det är en av anledningarna till att vi i byggpaketet också harplockat in denna typ av projekt. Det kan gälla att ersätta färjor med broar, attanlägga vägsträckor som gör att virkestransporterna kan löpa smidigare etc. Vi går alltså vidare - för att använda - med 130 miljoner. Det är en tredjedel av de miljoner som satsasjust nu på fidigarelagda byggen. När det gäller fråga vill jag säga attNorrbotten får en dryg fjärdedel av de tidigarelagda projekten, just därför attbyggsysselsättningen där är mest ansträngd. Ett av de större projekten är ettkontorshus för räkning i . Också i och på en lång radandra platser kommer byggen till stånd för att vi skall kunna hjälpa byggnadsarbetaretill jobb . AnL 146 (): Jag säger att det är bra att man har plockatfram 133 miljoner fill de fyra broar som det gäller. Det krävde vi frånsocialdemokratisk sida i anslutning till den s, k,sparpropositionen. Vi upprepade kravet i samband med budgetpropositionen, menvi hade en kompakt borgerlig majoritet emot oss. Jag är glad att man nu haruppfattat att det är fråga om goda åtgärder. Det hade kanske varit ännu bättreom de hade kunnat sättas in inom ramen för egen planering. Det är vidare och i vintersom vi får problemen på arbetsmarknaden. De kommer i varje fall att blibetydligt värre än vad de är . Då är det vikfigt att man är ute i så godtid och ger anvisningarna i form av medel och extraordinära medel så, att mankan få en så god planering som möjligt, som ger bästa möjliga resultat både ursysselsättnings- och ur produktionssynpunkt. Därför är det angeläget att mansnarast ytterligare ökar på dessa medel. AnL 147STEN-OVE (): Inom min frågeställning har jag intemöjlighet att gå igenom alla kommuner i länet som har drabbats av storarbetslöshet på just byggsidan. Jag har försökt att få reda på statsrådets synpå postterminalen, eftersom den är mycket angelägen för Luleåregionen, Det ärockså en fråga som statsrådet känner mycket väl till efter uppvaktningar frånkommunen och facket. Jag vill veta om statsrådet anser att läget i denna region- mot bakgrund av att det där finns arbetslösa byggnadsarbetare - nuär så allvarligt att man börfå till stånd bygget av postterminalen. Det är således arbetslöshet , dådet borde ha funnits betydligt fler arbeten, eftersom vi går mot sommaren.Denna arbetslöshet förväntas bli . , mot bakgrund av detta läge, att bygget av postterminalen bör kommai gång? Är läget i denna region sådant att arbetsmarknadsministern nu ärberedd att vidta åtgärder för att få i gång detta bygge? Det räcker inte medatt bara hänvisa fill byggandet av kontor, även om det i sig självtär bra. Det fattas fortfarande arbetstillfällen för att man skall kunna klarasig från de katastrofala arbetslöshetssiffror som förväntas, om ingenting görs. Omåtgärder mot ökad arbetslöshet i AnL148 Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Får jag först tillKurt säga att beskedet om de tidigarelagda byggena kommer påvårkanten, för att vi vill ge myndigheterna tillräcklig planeringstid, så attbyggena kan komma i gång när de som bäst behövs under och vinter.Det är bra att vi är överens om att detta är angelägna projekt. Beträffandepostterminalen i har jag ingen annan synpunkt än närdet gäller angelägenheten av att denna kommer fill stånd. Jag delar meningenatt det, från sakliga utgångspunkter, är ett angeläget bygge. Det fanns ettstort antal projekt att välja bland. Om vi hade valt postterminalen och inteVattenfallsverkets kontorshus, hade naturligtvis ställtfrågan när skulle få sitt kontorshus. blev det dennabyggnation i stället för postterminalen. Men projekteringen av postterminalenär långt framskriden, och detta projekt kan komma med nästa gång det bliraktuellt med tidigareläggning. 9 § Svar på fråga1980/81:414 om åtgärder mot ökad arbetslöshet i har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer attvidtaga för att förhindra ökad arbetslöshet i och ge de nu 5 500arbetslösa arbete. Arbetsmarknadslägetär besvärande i liksom i övriga skogslän. Därför har regeringeni den framlagda kompletteringspropositionen trots det ytterstansträngda budgetläget beslutat om åtgärder för isysselsättningsskapande syfte, utöver vad som beräknats i budgetpropositionenför /82, Regeringenhar föreslagit att anvisar ytterligare 500 milj, kr, förberedskapsarbeten för kommande budgetår, vilket motsvarar ca 10 000 sysselsattaunder . Vidare har regeringen föreslagit att ytterligare 100 milj, kranvisas för industribeställningar samt att arbetsmarknadsutbildningen ökasfrån drygt 40 000 elever till högst 60 000 elever. Omåtgärder mot ökad arbetslöshet i Arbetsmarknadspolitikenstyngdpunkt skaH i övrigt liksom ligga på den egenfligaplatsförmedlingen. Regeringen har dock begärt att även nästa budgetår fådisponera en finansfullmakt för att om det behövs kunna sätta in ytterligaresysselsättningsskapande åtgärder i utsatta regioner. AnL150 (vpk); Jag tackarför svaret på frågan. Detfinns officiellt redovisat 5 500 arbetslösa i . Det finns 1000ungdomar som inte har fått plats på gymnasiet i , Dessutom kommerdet ut 500 ungdomar som varit på yrkesintroduktion, och 400 av dessa kommerinte att få något jobb. Siffran för antalet arbetslösa är alltså större än 5500. Nusäger arbetsmarknadsministern att man i kompletteringspropositionen har föreslagitåtgärder för 1,5 miljarder att sätta in mot arbetslösheten. Men de 1,5miljarderna skall, såvitt jag förstår, fördelas över hela landet. Hur mycket avdessa pengar kommer då till del? Hur många av de 7 000arbetslösa kommer att få ett jobb? Jaghar frågat arbetsmarknadsministern vad han skall göra för att ge de nu 5 500arbetslösa arbete. De 1 000 ungdomar som inte kommer in på gymnasiet och de 400som efter yrkesintroduktion inte får något jobb - vilka jobb hararbetsmarknadsministern att bjuda dem? Han talar om 1,5 miljarder, som skallfördelas över hela landet. Är det svaret som de arbetslösa i skallha? Underhösten och vintern kommer dessutom 200-250 byggnadsarbetare enbart från Gävleatt friställas vid Forsmark, Vad kommer de att få för besked avarbetsmarknadsministern? Det finns en stor arbetslöshet blandbyggnadsarbetarna i . Det kommer alltså att bli ytterligarearbetslösa - vad har de att vänta sig från regeringenoch från arbetsmarknadsministern? Får jag först, beträffande de siffror som nämner, sägaatt vi ännu inte vet hur det blir när det gäller gymnasieintagningen. Det ärregeringens politik att man skall se till att 16-18-åringarna skall få plats igymnasieskolan. Det vi nu får rapporter om är den preliminära intagningen. Vifår vänta och se om det inte är möjligt att bereda alla plats igymnasieskolan eller i annan utbildning, t. ex. företagsförlagd utbildning. Detär huvudinriktningen att ungdomarna på det sättet skall beredas hjälp att kommaut på arbetsmarknaden. Närdet gäller fördelningen av medlen som jag redovisade i mitt frågesvar, så vetBerfil Måbrink mycket väl att det inte är regeringen som fördelar medlen pålänen, utan det gör . Jag kan därför inte redovisa hurmånga av de extra miljoner som tilldelas för beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildningsom kommer till del. Men de län som har det svårastearbetsmarknadsläget får också den relativt största delen av anslagen. Däremotkan jag redovisa att 66 miljoner av de anslag som går ut till tidigarelagdabyggen kommer till del, och det kan alltså innebärabyggnadsprojekt för de byggnadsarbetare som inte påannat sätt bereds sysselsättning i länet. AnL152 (vpk); Det är bra om de här 1 000 ungdomarna som inte kommer in pågymnasiet kanske ändå får en chans. Jag hoppas att samtliga dessa 1 000 eleverkan ges plats på gymnasiet. Jagär väl medveten om att en del byggen har tidigarelagts i fill ensumma av 66 milj. kr., som arbetsmarknadsministern säger. Men som jag sade ärdet stor arbetslöshet i bland byggnadsarbetarna. Jag trorinte att denna summa räcker för att ge dem som är arbetslösa jobb. Ochsom jag sade här i talarstolen börjar nu Forsmark att friställa 200-250byggnadsarbetare, som bor i och kommer att bli arbetslösa under höstenoch vintern. Vad har de att vänta sig? De 66 miljonerna räcker tyvärr intelångt med tanke på den arbetslöshet som finns och som kommer att finnas blandbyggnadsarbetarna. JagviH också göra arbetsmarknadsministern uppmärksam på att arbets lösheten totalt sett kommer att öka , vilket jag inte tog upp i mitt första anförande. Jag redovisade emellertid läget beträffande olika grupper av arbetslösa i länet. Många företag har ju varslat om nedskärningar av antalet jobb. Arbetslöshetssiffrorna kommer att sfiga kraffigt, efter vad jag förstår. De är redan nu höga och kommer alltså att bli högre. Vadbeträffar de , herr arbetsmarknadsminister, skall judessa fördelas över hela landet. Det är ju en droppe i havet, och det blirfråga om en oerhört liten del för . Ungefär hur många nya jobbanser arbetsmarknadsministern att de kan ge för ? Måndagenden 1 juni 1981- Omförstärkning av arbetstagarnas städning vid arbetskonflikt Jagvill fästa uppmärksamheten på att riksdagsordningen föreskriver en taletid påhögst , resp. en minut vid frågedebatter. Det finns ingen möjlighetför talmannen att utöka den taletiden. 10 § Svar på fråga1980/81:415 om förstärkning av arbetstagarnas ställning vid arbetskonflikt har frågat mig om regeringen är beredd att tainitiativ till lagsfiftning om förbud mot permittering under en arbetskonfliktav arbetare som inte är inblandade i konflikten och om förbud mot innehållandeav löner under en arbetskonflikt. På denna senare punkt utgår jag från attLars-Ove syftar på innehållande av löner som har Omförstärkning av arbetstagarnas ställning vid arbetskonflikt tjänats in förekonflikten. Den frågan har varit omdiskuterad efter en dom av arbetsdomstolen ijuni . Närdet gäller rätten att permittera utan lön vill jag påminna om att hela det ämnesområdetomfattades av anställningsskyddskommitténs direktiv. Kommittén hade skaffatfram ett material och skulle behandla permitteringsrätten och utforma förslag,när kommittéarbetet måste läggas ned, sedan de ledamöter i kommittén somföreträdde och socialdemokraterna hade beslutat att intelängre medverka. Vi har alltså i dagens läge inte något färdigtutredningsmaterial och inte något kommittéförslag- som vi hade kunnat ha omkommittén fått slutföra sitt arbete. Fråganom innehållande av intjänade löner vid en arbetskonflikt är som jag sadeomdiskuterad. Vi hade en debatt om den här i i december förra åretmed anledning av en fråga av . Jag sade då bl. a. att det sedanlänge har rått stor enighet i vårt land om att det bör ankomma påarbetsmarknadsparterna själva att bestämma de regler som skall gälla omarbetsstriden, om hur arbetsstriden skall få genomföras och hur hänsyn skalltas till risker och skadeverkningar som följer med stridsåtgärderna. Det bör sålångt som möjligt vara parternas rätt att reglera de frågorna, och det är dåockså parterna själva som skall bära ansvaret för de åtgärder som vidtas. Jagavslutade den debatten med att säga att det under alla förhållanden måste görasen ordentlig utredning innan man överväger att lagstifta i den här frågan. Detär nödvändigt inte minst med hänsyn fill att det är ett principielltbetydelsefullt steg för lagstiftaren att ta över på ett område som sedan längehar varit förbehållet parterna. Sedani vintras har jag i ett par omgångar hållit överläggningar i arbetsrättsligafrågor med arbetsmarknadens organisafioner. Vi har då också berört frågan ominnehållande av intjänade löner. Jag har inhämtat att nya arbetsrättskommitténhar tagit upp frågan och börjat överväga den på grundval av en promemoria somhar utarbetats inom kommittén och som belyser den rättsliga sidan av frågan. har arbetat med sikte på att kunna lägga framett arbetsresultat . På den allra har det väckts en delnya förslag i kommittén, och det står nu klart att tidsprogrammet inte kanhållas. Jag har just kontakter med kommitténs ordförande för att fåklarlagt hur kommittén ser på sitt arbete och på förutsättningarna att slutföradet. Innanläget i nya arbetsrättskommittén har klarlagts finner jag inte skäl att gånärmare in på fråga om innehållande av intjänade löner än jaghar gjort här . Närdet gäller permitteringar i samband med arbetskonflikter vill jag säga att jagfinner det naturligt att i ett lämpligt sammanhang åter ta upp frågan om hurdet avbrutna arbetet i anställningsskyddskommittén skall kunna fortsättas. Ettställningstagande från regeringens sida på den punkten måste dock föregås avkontakter med arbetsmarknadsparterna. För egen del finner jag det i varje fallrimligt att innan vi går vidare i utredningsarbetet ta del av vad parterna haratt säga i sina yttranden över den del av anställningsskydds- kommitténsarbete som har kunnat slutföras i departementet och som är på remiss, AnL 155 (vpk); I avtalsrörelsen blev 750 000LO-arbetare lockoutade av . En investering förframtiden, sade SAF-chefen då. Den linjen fullföljdes , dånära en kvarts miljon tjänstemän hotades av en storlockout. Indirekt skulle dåockså LO-medlemmar beröras. När LO-medlemmarna föregående år lockoutades kundetjänstemännen icke permitteras, utan de fick fortsätta att arbeta och fick utsin lön. Om det skulle ha blivit en storlockout och hundratusentalsindustriarbetare hade blivit permitterade, så hade de inte fått någonpermitteringslön. Arbetslöshetskassorna hade fått träda in, men underkarenstiden hade arbetarna inte fått någon ersättning därifrånheller. De hade alltså förlorat pengar. Företagen kunde också under denna tidlåta bli att betala ut löner, enligt gällande lag och AD-dom, Det är ju så att kapitalet har makten över jobben, i kraftav sitt ägande av produktionsmedlen, och denna makt förstärks ytterligare genomlagens utformning. Det skall vi inte glömma. Lagstiftningen måste därförändras, så att den får mer jämlika villkor - regeringen vill ju gärna i andrasammanhang understryka att det skall gälla jämlika villkor. Avtalskonflikterna 1980 och 1981 visar på attindustriarbetarna, och därmed LO-medlemmarna i stort, sitter i strykklass.Något måste göras. En grupp av arbetare kan alltså icke permitteras, en annankan permitteras vid en arbetskonflikt. Jag har frågat regeringen; Vill man göra något åt dennamöjlighet som utnyttjar i en konflikt? Härhandlar det ju om jämlika parter. Arbetsmarknadsministern svarar då att vimåste invänta resultatet av arbetsrättskommitténs arbete. Men min fråga gälldesakförhållandet. Är regeringen beredd att medverka till någorlunda jämlikavillkor -är det syftemålet, är det direktiven till den fortsatta handläggningenav ärendet? Det är ju detta det gäller. Kommer regeringen att ta initiativ tillatt få bort denna skillnad, att å ena sidan tjänstemän icke kan permitterasmedan å andra sidan arbetare kan permitteras? Det måste ju vara så att ingen skall kunna permitteras nären grupp går ut i en konflikt. Det var ju inte fråga om några lagstridigakonflikter, utan de är helt lagliga. Jag menar att regeringen här åtminstone måste delge osssin huvuduppfattning, även om vi får se efter hur utredningen arbetar. Jag tyckeratt det måste framkomma ett svar någorlunda snart, för vi vet att Metall integodkänner den här linjen, och vi vet att SAF använder lagen för sina syften. Principen om lönerna har vi diskuterat fidigare här ikammaren. Inte heller här vill regeringen ta någon som helst ställning. Jagvill ställa frågan; Är det ändock inte felakfigt att använda en sådan metod somatt ta bort lönen? Om förstärkning av arbetstagarnas ställning vid arbetskonflikt Om förstärkning av arbetstagarnas ställning vid arbetskonflikt AnL 156Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Det är ju så påarbetsmarknadens område att reglerna bestäms dels av lagar, dels av avtal,tillkomna mellan parterna själva. Det gäller också spelreglerna iförhandlingssammanhang. Här har vi aUtså ett område där summan av lagar ochavtal ger en ojämlik situation. Jag kan i allmänna ordalag dela den meningen att det i ettlängre perspektiv ter sig orimligt att ha en sådan situation. Men vi måste litatill parternas egen vilja att förhandla fram ändringar. I annat fall bör vi haen fullödig utredningsinsats innan vi tar ställning i sakfrågan.