prot · G40913 · 1980-12-31 00:00:00 — är beslutet fattat, och som jag har sagt i mitt svarskall man försöka se till att bullerstörningarna blir de minsta möjliga. Mendet är givet att när man har fattat ett sådant beslut - som harmedverkat till - och lagt skjutfältet just i detta område, så kan man inteundvika vissa olägenheter för den bebyggelse som finns omkring. Vi är från denmilitära sidan införstådda med att vi skall göra sådana grupperingar att viminimerar alla bullerstörningar så långt det över huvud taget är möjligt. Det har kommit fram här att man avser att ha skjutningarmed andra vapen, som kanske åstadkommer större buller än vad man räknade med dåvi behandlade frågan . Det är också någonting som hör ihopmed verksamhetens art. Här pågår en fortsatt teknisk utveckling. Vi vetingenting om vilka vapen som kommer att användas om låt oss säga . Det kan alltså inte vara ett helt statiskt läge. Vi har dock alltintresse av att se till att vi får en rimlig lösning från båda parterssynpunkt. Vad beträffar skogsavverkningen så var det någonting nyttför mig. Jag vet ingenting alls om den saken. I den mån det framkommer att denhar avsevärd effekt på bullerstörningarna, så förutsätter jag att demyndigheter som är involverade i verksamheten, exempelvis ,påtalar detta. Om förutsättningarna för ett nytt skjutfält för Skövdegarnison 19 (): Jag är naturligtvis beredd att ta mitt ansvar för detbeslut som jag var med om att fatta i - det är ingen tvekan om densaken. Det har jag uttalat , inte minst inför den berördaortsbefolkningen. Vi har haft diskussioner omkring detta. Men det hindrar inteatt man ändå kan ställa frågan: När nu militären i har fått ettskjutfält sig tilldelat, som är så väl arronderat och som ligger i omedelbaranslutning till det övningsfält man har, vilket innebär besparingar ifråga om transporter genom både och upp till Sydbillingen o.d., bör då inte militären försöka ålägga sig all möjlig hänsyn i syfte attminimera bullerstörningarna? Jag tycker fortfarande att det ärett rimligt krav av befolkningen däromkring, ett krav som borde tillmötesgås.Jag tänker på dessa prov med skjutning och nya bullermätningar för atteliminera alla de eventuella betänkligheter som kan finnas. Rent psykologisktgentemot den kringboende befolkningen skulle detta vara av värde. Jag harförhoppningen att försvarsministern är beredd att på något sätt försökamedverka till detta. 20Försvarsministern : Herr talman! Det försiggår f. n. ettgeneralplanearbete med berörda myndigheter. Jag vet att det har vidtagitsprovskjutningar med bullermät- 5 protokoll 1980/81:11-14 Omreglerna för tillstånd till utländska flottbesök I den mån man pålokalt håll anser att de försöksskjutningar som varit är otillfredsställande,så får man givetvis framföra de synpunkterna. Jagvill bara passa på att återigen säga att vi genom ett majoritetsbeslut här iriksdagen har fastställt att skjutfältet skall vara på Vretenområdet. Det ärhelt riktigt att det ur strikt militär synpunkt har vissa fördelar att detligger i anslutning till det tidigare övningsfältet. Men här måste vi hela tidengöra en avvägning mellan å ena sidan hänsyn till bullerfrågorna och å andrasidan kravet på en effektiv utbildning i det militära. Detgår mot denna bakgrund inte, när man förlägger ett skjutfält inom det aktuellaområdet, att undvika att det uppstår ett visst buller. Men genom att grupperaskjutbanorna på ett visst sätt kan man minimera dessa olägenheter. Detta var ivarje fall jag medveten om när vi förberedde propositionen i ärendet. Jagförmodar att även insåg detta i det läget. Anf.21 (): Ja, det är riktigt, herr försvarsminister, att vi gjorde denbedömningen att det bl. a. ur militär synpunkt var att föredra att fåskjutfältet i anslutning till det tidigare övningsfältet. Men vi gjordesamtidigt den bedömningen att det från naturvårdssynpunkt var angeläget attskydda Sydbillingen från den belastning som skjutfältet medför. Det är de tvåkomponenter som vi lade in i vårt ställningstagande, och jag tror att vi harvunnit åtminstone någon respekt för de synpunkter som vi framförde på förslageti ärendet. Jag tolkade försvarsministerns senaste uttalande så, att han inte ärmotståndare till att man t. ex. gör nya provskjutningar och i samband med dessaså grundliga bullermätningar som möjligt för att undanröja alla tänkbaraproblem för befolkningen i anslutning till det nya Vretenfältet. 9 § Svar på fråga1980/81:28 om reglerna för tillstånd till utländska flottbesök 22 FörsvarsministernERIC KRÖNMARK: har frågat mig vilka regler som gäller för tillstånd förutländska flottbesök i . Bestämmelserom utländska örlogsfartygs tillträde till Sveriges sjöterritorium finns iKungörelsen (1966:366) om utländska örlogsfartygs och militära luftfartygstillträde till svenskt territorium m. m., även kallad tillträdeskungörelsen.Kungörelsens bestämmelser om örlogsfartyg gäller även för andra fartyg som ägseller brukas av främmande makt och används i icke-kommersiellt syfte. Sådanafartyg kallas statsfartyg. Förtillträde till svenskt sjöterritorium av utländska örlogsfartyg och statsfartygkrävs tillstånd. Tillstånd meddelas av regeringen efter prövning avframställning på diplomatisk väg. Deav angivna 34 besöken av sovjetiska fartyg avser i samtliga fallstatsfartyg och icke örlogsfartyg. Dessa statsfartyg har främst utgjortsav forskningsfartyg samt skolfartyg, vilka huvudsakligen används för utbildningmen även i kommersiellt syfte. 23 (): Jag ber att få tacka försvarsministern försvaret på min fråga. Man skall i vanliga fall känna sig smickrad och stolt överbesök från främmande länder. Men det är många med mig som känner mera av oro änstolthet över de många sovjetiska flottbesöken . Anledningen till denkänslan är bl. a. att vi allt som oftast får ta del av avslöjanden omsupermakternas underrättelsetjänst. Mot denna bakgrund är det många i vårt landsom känner både oro och olust när vi blir utsatta för ett sådant intensivtintresse från främmande länder. Det genomförs ju emellanåt militära manövrer, och vikänner till att det i samband med sådana kan finnas intresse från främmandemakt att få veta vad vi har för resurser i vår krigsmakt och vilken grupperingsom vi skall tillämpa i händelse av ett angrepp. Efter det att frågan ställdes har jag fått brev ochtelefonsamtal från personer som kommer i kontakt med de problem som jag haraktualiserat i min fråga, och de har uttryckt sin uppskattning över att jag hartagit upp dessa frågor till debatt. Jag har tyckt att det skulle varaväsentligt att få till stånd en diskussion på denna punkt. säger försvarsministern i sitt svar att det till länderdär alla fartyg är statsägda måste ges tillstånd för varje enskilt flottbesök -därav det stora antalet officiella besök av sovjetiska fartyg. Svaren påansökningar om sådana besök lämnas av UD, och det krävs naturligtvis en apparatför detta. Att det i samband härmed uppstår byråkrati och kostnader kan maninte bortse ifrån - men kanske skall man ändå göra det i det här sammanhanget. Av svaret framgår att det varit fråga om forsknings- ochskolfartyg. Jag känner mig emellertid inte ett dugg lugnare inför detkonstaterandet, och jag vet att många delar denna min oro. Man frågar signaturligtvis vad det är för form av forskning som dessa fartyg bedriver. De ärmånga gånger utrustade på ett med örlogsfartyg ganska likartat sätt, och det ärtveksamt om vi i fortsättningen bör ge tillstånd för besök av dylika fartyg. Ivarje fall vore det på sin plats med en bättre kontroll. Försvarsministern har svarat på min fråga, som gälldereglerna för tillståndsgivning vid flottbesök. I och för sig är jag medveten omhur det hela fungerar, men mot bakgrund av vad jag här framhållit är detväsentligt att man får en diskussion om dessa besök. Jag vill slutligen fråga: Vilka slutsatser drar statsrådetav att ett Warszawapaktsland visar ett sådant intresse för mindre, svenskahamnar som den av mig redovisade förteckningen över besökta hamnar utvisar? Ärinte försvarsministern och övriga regeringsmedlemmar oroliga inför dennautveckling? Om reglerna för tillstånd till utländska flottbesök Om reglerna för tillstånd till utländska flottbesök Jag kan upplysa om att det enbart ärstrandstaterna vid som har begärt och fått tillstånd att gå in medstatsfartyg i svenska hamnar. Det är faktiskt så att alla inte får tillstånd.Jag kan nämna att fram t. o. m. september månad var antaletbeviljade tillstånd för statsfartyg från 35. vardet 7 fall där tillstånd inte gavs. Det är inte så att vi inte har någon kontroll. Efteranmälan, som kommer på diplomatisk väg till regeringen, får överbefälhavarenyttra sig om huruvida besöket ligger lämpligt med hänsyn till eventuellamilitära övningar i området. När det gäller statsfartyg får även vederbörandemilitärbefälhavare yttra sig. Vi tar alltså in erforderligt underlag före ettbeslut. Om vi bedömer att besöket är olämpligt avslår vibegäran om tillträde. Att mindre hamnar, exempelvis , besöks ofta kanförklaras av trafikstrukturen - att det är fråga om kusttonnage, fartyg som ärbefraktade av svenska speditörer och som går mellan ett fåtal hamnar. Vi vetatt fartygen används för utbildning, att militär personal under utbildningtjänstgör ombord, men fartygen används också i kommersiellt syfte. Med deregler vi har på detta område ser jag ingen vare sig önskan eller möjlighet attförhindra besök i svenska hamnar. Men jag kan försäkra att vi harkontroll av verksamheten. När det gäller det närgångna intresse som vi märkervid stora militära övningar vill jag betona att det i det sammanhanget knappastär fartyg av den här typen som är aktuella. 25 (): Jag vill gärna känna mig lugnad av de beskedsom försvarsministern ger. Den oro som jag gett uttryck för både i min frågaoch i mitt tidigare inlägg här är dock motiverad just med hänsyn till attde här länderna bedriver sin verksamhet mycket skickligt. Det har ju framgåttatt viss underrättelseverksamhet bedrivits. Jag vill avslutningsvis frågaförsvarsministern: regeringen full vetskap om vilken utrustning dessa s. k.skol- och forskningsfartyg har, när regeringen beviljar tillstånd till besök isvenska hamnar? Det är ju riktigt, som försvarsministern sade, att aviseradebesök emellanåt sammanfaller med militära manövrer. Jag kan tänka mig att deavslag som meddelats har berott på att besöken intensivt sammanfallit medsvenska militära manövrer. I mitt eget hemlän finns exempel på fartygsbesök iÅhus som sammanfallit ganska väl med militära manövrer. Därför vore detintressant att veta om regeringen känner till och kan kontrollera vilkenutrustning fartygen har. Enligt gällande internationella regleråtnjuter statsfartyg immunitet. Svenska myndigheter kan inte i detalj sägavilken utrustning de har. Jag villdock påpeka att vi förfogar över ytterligare ett kontrollinstrument - jag tänkerpå bestämmelsen att alla statsfartyg som kommer in på svenskt område ärunderkastade lotsplikt. Det innebär att det kommer svensk lots ombord när degår in på svenskt territorialvatten. Det är en åtgärd som ökarkontrollmöjligheterna högst väsentligt. Det är alltså inte så - vilket jagförstår att folk kan tro - att fartygen rör sig ungefär som civila handelsfartyg- 27 (): Efter det senaste beskedet frånförsvarsministern måste jag ta tillbaka litet grand av den tillförsikt jag gavuttryck för i mitt tidigare inlägg - det går tydligen inte att kontrollerautrustningen på ett sådant sätt som jag och många med mig hade önskat. I såfall vill jag uttrycka en önskan och en förhoppning, som delas av mångamänniskor i vårt land, att svenska myndigheter försöker få till stånd en sådankontroll av fartygens utrustning och inte låter dem segla under diplomatiskflagg. Det är just detta - att man inte har sådana kontrollmöjligheter - sommänniskor som kan det här bättre än jag tar upp i sina synpunkter. Denna bristär besvärande, tycker jag, mot bakgrund av vad jag har beskrivit. Om uppförande av nytt polishus m. m. i 28 Försvarsministern : Herr talman! Jagvill då något försöka stilla oro. Även om fartygen åtnjuterimmunitet - vilket innebär att vi inte kan kontrollera vilken utrustning de har- har vi möjlighet att förhindra att de rör sig i alltför känsliga områden, ioch med att de inte får framföras på svenskt vattenområde utan svensk lots. Dehär fartygen har inga möjligheter att gå in i skyddsområden, utan de förs frami vissa farleder. Därmed tycker jag vi har en rimlig balans mellan deinternationella regler som gäller och svenska säkerhetsintressen. 29 (): Med risk för att bli tjatig vill jag barasäga att det är gott och väl att man har lots ombord och att man inte kan gå inpå områden som är avstängda för utländska fartyg. Men vad jag närmast tänker påär när fartygen väl har kommit i hamn. När de ligger i hamn och man harstatsmanöver i - vilken möjlighet har försvarsministern attgarantera att det inte då sker några avlyssningar? - Det är det som jag är uteefter i detta sammanhang. 10§ Svar på fråga 1980/81:34 om uppförande av nytt polishus m. m. har frågat mig om jag villmedverka till att det byggprojekt i som omfattar tingsrätt, länsrättoch polishus genomförs i ett sammanhang och utan etappindelning. Omuppförande av nytt polishus m. m. i pågår f. n. projektering av förvaltningsbyggnader för bl. a.polismyndigheterna i och . Dessutom har byggnadsstyrelsentillsammans med företrädare för domstolarna samt polis-och åklagarmyndigheternai gjort upp program för dessa myndigheters framtida lokalbehov. Någonredovisning av lokalbehoven har ännu inte lämnats till regeringen. Motdenna bakgrund är det f. n. omöjligt att göra något uttalande om huruvida etteventuellt byggprojekt bör genomföras i ett sammanhang eller i etapper. Anf.31 (): Jag tackarstatsrådet för svaret på min fråga. Poliseni fullgör sitt arbete under ytterst svåra förhållanden.Polisstationen är inrymd i en kommunen tillhörig fastighet. Polishuset togs ibruk , och redan vid polisväsendets förstatligande 1965konstaterades att huset var för litet och föga rationellt för modernpolisverksamhet. Föratt tillgodose de krav man ställer på ett modernt polishus har Nyköpingskommun genom förhandlingar med ett industriföretag i kommunen inköpt enindustrifastighet. Kommunen har sedan genomfört de planändringar som varitnödvändiga, och ställdes tomtmark för ett nytt polishus tillförfogande. Samtligade remissinstanser som har yttrat sig har tillstyrkt att polishuset byggs på erbjudenmark. Den18 juni inspekterade yrkesinspektionen det nuvarande polishuset iNyköping, och med stöd av arbetsmiljölagen och arbetarskyddsstyrelsensanvisningar krävde yrkesinspektionen åtgärder på inte mindre än 21 olikapunkter. diskussioner som har förevarit har också tagits upp frågan om att på sammatomt som ett nytt polishus också bygga lokaler för länsrätt och tingsrätt.Flera skäl talar för detta, kanske främst ekonomiska. Om projektering ochbyggande av någon orsak bör ske i två etapper, bör emellertid polishuset kommai etapp 1. Isitt svar säger justitieministern att någon redovisning av lokalbehovet ännuinte har lämnats till regeringen. Men i min fråga framhåller jag attlänsstyrelsen i har fått en preliminär dispositionsplan rörandelokaler och att i den planen projektering för tingsrätt och länsrätt, etapp 1,angavs ske . Jag har tagit reda på att projektering pågår, och jagtycker det är anmärkningsvärt att regeringen inte har vetskap om detta och intekänner till redovisningen av lokalbehovet. Efter det svar som jag har fåttuppmanar jag justitieministern att undersöka dessa frågor för att se ommyndighetens handlande strider mot gällande praxis. Avflera orsaker är det önskvärt att byggandet sker i en etapp. Dels ser vi iNyköping till läget på byggarbetsmarknaden - det är visserligen inte prekärt utan balans råder, men kommer det att uppståsvårigheter -, dels är arbetssituationen för polisen i dålig ochrättssäkerheten kan komma i fara. Jag kan självfallet hålla med om att det är önskvärt attalla dessa myndigheter får lokaler som är lämpliga för deras behov. har manbedömt det så att tingsrätten och länsrätten i är i störst behov avnya lokaler - har tillsammans med gjort denbedömningen att just tingsrätten i skall prioriteras högst i landetnär man bedömer lokalbehovet. Men också polisen har otillfredsställandelokaler- det medger jag. I sina överväganden har man emellertid funnit attpolisens lokaler dock är något bättre än tingsrättens. Somjag sade i svaret är frågan för tidigt väckt. Regeringen har inga förslag attta ställning till. Så snart det kommer en framställning från byggnadsstyrelsenskall jag diskutera lokalsituationen i med berörda myndigheter.Därefter får vi ta ställning till om byggandet skall ske i en etapp eller iflera etapper. Omförbud mot tillverkning av aluminiumburkar Anf.33 (): Naturligtvis känner jag inte till vilket byggnadsprojekt som man harbedömt vara mest angeläget. Vad jag vet är att polisen arbetar under svåraförhållanden. Det är anledningen till att kommunen så beredvilligt ställttomtmark till förfogande, genomfört erforderliga planändringar osv. Omman inte har redovisat det här till regeringen, håller jag naturligtvis med omatt frågan är för tidigt väckt, men jag vill be justitieministern att titta påoch om möjligt klara ut ärendet, så att det går att bygga lokalerna i en etapp.Meningen med det är naturligtvis att en del av lokalerna skall användas av bådamyndigheterna. Om byggandet sker i två etapper, tror jag att både själva byggetoch arbetet i lokalerna under den kommande byggnadstiden kommer att avsevärtförsvåras. 11 § Svar på fråga 1980/81:36 om förbud mot tillverkning av aluminiumburkar har - med hänvisning till en i bedrivenförsöksverksamhet med insamling av aluminiumburkar -frågat mig om jag på grundav det uppnådda insamlingsresultatet ämnar överväga ett förslag om förbud mottillverkning och export av aluminiumburkar. Olikauppgifter om resultatet av försöksverksamheten i har förekommit i den allmänna debatten. Den arbetsgrupp med representanterför bl. a. och som har till uppgift attutvärdera försöket har ännu inte presenterat något material. Jaghar tillkallat en särskild utredare för att se över frågor omåtervinning av vissa dryckesförpackningar. Enligt utredningens direktiv börförslag läggas fram om lämpliga styrmedel för att uppnå en tillfredsställande Om förbud mot tillverkning av aluminiumburkar Jag har för egen del uttalat att återvinningsgraden böruppgå till . Utredningen arbetar nu med dessa frågor sedanett par månader. Innan utredningen har lagt fram sina förslag är jag inteberedd att ta ställning till vilka åtgärder som kan behöva vidtas rörandealuminiumburkarna från energi- och miljösynpunkt. 35 (vpk): Först ett tack för svaret. PLM:s tillverkning av aluminiumburkar vid den nya fabrikeni visar vem som bestämmer här i landet. 1975 uttalade riksdagatt innan en vara börjar produceras bör det klarläggas hur den skall tas omhand när den använts och blivit till avfall. I ett betänkande från miljökostnadsutredningen1976 kunde man läsa att industrin hade lovat att informera samhällsorganen ochsamråda om nya förpackningar. Det kan tilläggas att både PLM och hadeledande direktörer med i en expertgrupp, ansluten till utredningen. Utredningens ordförande har konstaterat iefterhand att varken PLM eller har uppfyllt detta löfte. Är det enfelaktig slutsats jag drar, om jag förutsätter att också jordbruksministern taravstånd från det sätt på vilket denna produktion har startats? Trots att man satsat stora pengar i kampanjen förinsamling av använda burkar-enligt uppgift 1 milj. kr.-är resultatet mycketmagert. Ja, det är helt otillfredsställande om man utgår frånjordbruksministerns tidigare och även gjorda uttalande om den önskvärdaandelen återvunna burkar. Tillverkaren har också tänkt sig exportera ca 275 miljonerburkar. Av dessa skulle 100 miljoner exporteras till , men de planernafår man tydligen ändra på, eftersom kommer att lagstifta om förbud motaluminiumburkar. Enligt styrelsen för teknisk utveckling krävs enåtervinning på för att aluminiumburken ur energisynpunkt skall kunnakonkurrera med t. ex. Rigelloflaskan. Man säger också att återvinningkrävs om burken skall komma ner till den nuvarande bleckburkens energiåtgång.De här uppgifterna lämnar jag med tanke på energiåtgången. Jag vill ändå sägaatt jordbruksministerns besked om en återvinningsgrad av är bra. Detbetyder att åtgärder kommer att vidtagas. De erfarenheter som gjorts i andraländer visar att man inte klarar av en så stor återvinning. 36Jordbruksministern : Herr talman! Jag vill bara säga till JohnAndersson att uttalande naturligtvis också har observerats avPLM. Man kan nog utgå ifrån att det var detta uttalande som gjorde att PLMsjälv startade försöksverksamheten i bl. a. för att därigenom visa attburkarna kan omhändertas på det sätt som PLM förordar. Den utredning jag har tillsatt är i och för sig ettuttryck för att jag och andra i regeringen inte tror att detta sätt att ta handom alla dessa burkar är Jag har i direktiven angivit att utredningenskall visa vilka styrmedel som behövs för att aluminiumburken inte skall bliett problem ur energi- och miljösynpunkt. Utredningen har en mycket hög arbetsintensitet i sittutredande just , och jag hoppas att det skall vara möjligt att få endelrapport snart för att därefter kunna föreslå behövliga åtgärder. 37 (vpk): Av vad som hänt tycker jag att det tydligtframgår att berörda myndigheter här i har blivit överspelade i dennafråga. Det är ju klart och tydligt att varken PLM eller har lämnat någrameddelanden till eller regeringen om sina planer på att startaden här fabriken. Det tycker jag framgår av bl. Därför är det desto viktigare att se till att åtgärdervidtas för att det inte fortsättningsvis skall finnas möjlighet att först körai gång en produktion eller en industri och sedan försöka lösa de problem somuppkommer på grund av att just denna produktion har startats. Jag tycker det är viktigt att man verkligen håller i denhär frågan och ser till att behövliga åtgärder blir vidtagna, t. ex. ett förbudom man inte lyckas med återvinningen. Personligen tror jag inte man kommer attlyckas med den. I har man haft aluminiumburken , och ingen stathar kommit fram till högre återvinning än . 38 Jordbruksministern : Herr talman!Överspelning kanske är ett något djärvt uttryck. Det är bara att konstatera attPLM i tillverkningsfrågan har beslut av koncessionsnämnden att stödja sig på.Men jag är väl medveten om att detta är en stor miljöfråga och en storresursfråga. Jag försäkrar att jag inte bara håller hårt ifrågan utan är intresserad av den. Det är min förhoppning att vi skall kunnakomma fram till styrmedel som gör att aluminiumburken inte blir det resurs- ochmiljöproblem som så många befarar . Om taltidningar för synskadade 12§ Svar på frågorna 1980/81:8 och 9 om taltidningar för synskadade har frågat om jag är beredd attgöra det möjligt för tre berörda tidningar att fortsätta försöksverksamhetenmed taltidning för synskadade och på vilket sätt jag är beredd att möta desynskadades framförda krav om fullständig taltidningstäckning. har frågat om jag är beredd att vidtaåtgärder för att de dagstidningar som utges som taltidningar skall kunnafortsätta med denna verksamhet och vilka åtgärder som kommer att vidtas för attsynskadade skall få tillgång till hela den svenska dagspressen i form avtaltidningar. Till den del som frågorna avser synskadades generella tillgång till Om taltidningar för synskadade dagspressen ligger de inom utbildningsministernsansvarsområde. Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang efter samråd medhonom. Taltidningar för synskadade fick ökad aktualitet genompropositionen om insatser för handikappades kulturella verksamhet (prop.1976/77:87). Utbildningsministern anförde i detta sammanhang att synskadadestillgång till tidningar och tidskrifter måste förbättras.