prot · G40983 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:83 1 S Upplästes följande inkomna skrivelser: Härmed avsäger jag mig mitt ledamotskap iutbildningsutskottet. Härmed avsäger jag mig mitt suppleanfskap iutbildningsutskottet. Dessa avsägelser godkändes av kammaren. 2 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Folkpartiefs partigrupp har som ny ledamot iutbildningsutskottet efter anmält och som nysuppleant efter anmält . Talmannen förklarade valda till ledamot i utbildningsutskottet () suppleanti utbildningsutskottet () 3 S Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. Om insättning på skattefondskonton av lånade medel 4 §Svar på fråga 1980/81:266 om insättning på skattefondskonfon av lånade medel har frågat mig om jag anseraft insättningar på skattefondskonfon av lånade medel överensstämmer medlagstiftningens syften och om jag avser atf vidta några åtgärder för att stoppaskatfepremie-ring av sådana insättningar. Skaftesparandet, som infördes , kan ske ibank eller i en aktiesparfond. fråga gäller enbartskattesparande i aktiesparfonder. De vanliga aktiesparfonderna är infe knutna fill någotspeciellt företag och erbjuder riskspridning genom atf högst av fondvärdetfår placeras i eff visst företags akfier. Fr. o. m. har lagen om aktiesparfonder ändratssä, att aktiesparfonder får bildas för atf de anställda i ett företag ellerinom en koncern skall kunna lönspara. Def betyder alltså att en anställd nu kanspara maximalf /månad i def egna företagets aktier och få sammaskatteförmåner som gäller för skattefondssparandet. Motiven bakom utvidgningen av skattesparsystemet, vilkentillkom efter hemsfällan från anställda, är dels att öka de anställdassamhörighet med företaget och därmed också intresset och förståelsen förföretaget och företagets villkor, dels aft underlätta företagens försörjningmed riskkapital. Systemet underlätfar vidare en ökad ägarspridning i företagen. F. n. har ett tiotal börsförefag startat aktiesparfonder,vilket innebär att drygt 100 000 anställda nu har möjlighet att spara i defegna företagets akfier. har ca 16 000 anställda, dvs, igenomsnitt , gått med i förefagsanknutna aktiesparfonder. Det totalaantalet anställda i börsföretagen i uppgår fill ca 550 000. Qm avdessa skulle spara i genomsnitt /månad kommer detta slags akfiesparandeatf uppgå till ca 500 milj. kr. Dessutom sparar hushållen ca 40 milj. kr./månad i devanliga aktiesparfonderna. Enbart detta innebär en kapifalfillförsel på runt enhalv miljard kronor från de vanliga aktiesparfonderna. Även dettasparande ökar kraftigt. En betydande del av företagens framtida behov avriskkapital kommer alltså atf kunna tillgodoses av löntagarnas frivilligasparande. En del företag erbjuder sina anställda lån för atfunderlätta för dem aft gå med i de förefagsanknutna aktiesparfonderna.Kjell-Olof menar tydligen att om den anställde får låna till insättningenpä skattefondskontot så presteras infe något eget sparande, varförskaftepremieringen av sådana insättningar borde stoppas. Men def är infe riktigt atf de anställda infe presterarnågot eget sparande. De skall ju amortera lånen. Sparandet sker genomamorteringarna. Lånekonstruktionen innebär bara atf sparandet skjuts framåt ifiden och infe atf sparandet uteblir. I sammanhanget kan det också vara värtatf påpeka atf inget avde företag som erbjudit lån fill de anställda har erbjudit enamorteringstid över 5 är. De flesta länen har en amorteringstid . Aftlånen måste vara betalda inom maximalt innebär att den anställde genomamorteringarna presterar ett eget sparande inom den fid insättningarna måstevara bundna för att skatteavdrag skall erhållas. På andra fråga, om jag tänker sökastoppa skaftepremieringen av sådana insättningar, vill jag svara attregeringen inte har några planer på aft försämra löntagarnas möjligheter attspara på eft realvärde-skyddat sätt. Atf företagen hjälper den anställde atfspara fill en realränta som i varje fall infe är negativ är till fördel försåväl den anställde som företaget och samhället. Sammanfattningsvis: Def måste befraktas som positivt attskattefondssys-femet i så stor utsträckning tycks kunna styra löntagarnas ochhushållens sparande till placeringar i riskvilligt kapital. När de anställdaköper andelar i aktiesparfonderna stimuleras företagets kapitalbildning.Industrins expansion av produktion och sysselsättning underlättas närkonjunkturen vänder uppåt. Jag har svårt atf förstå aft nägon kan ha något emotdefta. Öm insättning på skattefondskonton av lånade medel Anf.3 (); Den lag som de här transaktionerna vilar påheter lagen om lönsparande. 1 propositionen upprepas ett otal gånger attavsikten är atf premiera det enskilda sparandet, atf det skall vara denanställdes sparande ur lön och att hela syftet är att åstadkomma ettlönsparande. Det är ett ostridigt faktum, som inte går atf resonera bort. säger aft det är eft lifef anfal företagsom har velat hjälpa sina anställda att köpa akfier i företagen. Han sägerockså aft en del företag erbjuder sina anställda lån. Sanningen är den, herr talman, aft av de 22 företag somhittills har infört detta arrangemang är det 20 företag som erbjuder sinaanställda lån. Det är bara två företag där de anställda skall spara helt uregen lön. Av dessa 20 företag är def 12-dvs. mer än hälften-som erbjuder lånenhelträntefritt, till 100 eller av den maximalt tillåtna insättningen påskaftesparkonfo. argument är aft detta är ett sparande på detsättet att man börjar amortera. Låt oss då anta atf en anställdfår eft län på . för att sätta in pengar på eft sådant här konto. Hanskall amortera lånet på fre år. är i allmänhetamorteringsfritt. Def betyder att det kommer att ta innan hansamorteringar är uppe i den nivå som def s. k. skattepremierade sparande sominsättningen på fondkonto utgör. Jag kan förstå de anställda, som får en skattesänkning på2 . Men jag förstår inte landets ekonomiminister, som inteett ögonblick kan föreställa sig att det skulle kunna vara något stötande urrättsstatens synpunkt att missbruka eft sysfem, som uppenbarligen hade tillsyfte att få folk att spara - icke aft låna pengar och sedan tvingas amorteradem. Det är infe sant aft amorteringstiden alltid är tre år.SE-banken erbjuder t. ex. amorteringsfrihef, vilket innebär atf manskall börja betala fillbaka 1987. Om insättning på skattefondskonton av lånade medel Detta system kommer att dra mycket stora kostnader. Under1981, 1982 och 1983 blir det inget sparande. Företagen använder helt enkeltsina anställda som bulvaner för att köpa upp aktier i det egna företaget.Företagen kontrollerar helt aktiernas rösträtt, och det blir inget besvär mednägra nya aktieägare som kommer och bråkar. Jag försfår att tyckeratf detta är eft utmärkt system. Men det är en skandal atf landetsskattebetalare skall finansiera den här affären. Vackra ord, missbruk av rättsstatensprinciper, bulvaner, skandal - allt defta visar hur misslynt över att vi kan åstadkomma ett frivilligt sparande i . Företag ochanställda åstadkommer fillsammans ett frivilligt sparande, som medför atfandelen riskvilligt kapital ökar. Jag förstår sä innerligt väl Kjell-OlofFeldts irritation, eftersom i debatten har gjorf gällande atfdet infe går atf spara på det sättet. Han anser att vi i stället skall ha etttvångsvis sparande. Vi skall spara i kollektiva fonder, som innebär att detläggs en skatt på den samlade lönesumman - en skatf som gör att det hela blirdyrt för hela folkhushållet. Qch def sparade beloppet, som finansieras meddenna skatt, får den enskilde spararen icke på något sätt förfoga över. Jag kanförstå att är misslynt över aft det här frivilliga sparandethar visat sig ha fått eft stort gensvar bland de anställda ute i företagen. Medtanke på de personliga och politiska utgångspunkter som harförsfår jag hans reaktion. 5KJELL-OLOF (): Det var eft utomordentligt intetsägande svarGösta gav på den krifik av hans frågesvar som jag lämnade. Jag undanber mig förståelse. Jag behöverinte den. Vi diskuterar nu.en sakfråga, en enligt min mening mycket viktigprincipfråga, nämligen hur man skall kunna missbruka eller bruka vårskattelagstiftning. Def är inte fråga om känslor ufan om innehållet i deffa. Jag har inte bråkat om det frivilliga sparandet, men jaghävdar aft detta inte är något frivilligt sparande. Man lockar de anställdarned mycket förmånliga lån. De är räntefria, och de anställda haramorteringsfriheten tid. Dessutom får de tillgodogöra sig skaftesänkningen. Detsparande man eventuellt kan få till sfånd är det som kan åstadkommas genomtvångsvisa amorteringar. Hur man kan kalla detta för eff frivilligt sparandesom man skall hylla som ett uttryck för hur lätt det är aft fä hushällen attställa upp och spara är för mig fotalt obegripligt. Jagskulle vilja förklara det hela för pä dethär viset; Vi häri dag ett budgetunderskott på . Vi behöverdesperat en snabb förbättring både av budgetunderskottet och av sparandet ilandet. Det här systemet kommer bara atf få en effekt,nämligen atf öka budgetunderskottet och minska statens inkomster. Så småningomkommer företagen att få tillbaka sina pengar, men det leder icke till någon som helstförbättring av budgetläget. Känner ekonomiministern inget ansvar för den budget somhan nu i flera års tid har misshandlat nästan fill döds? Finns def ingenfinghos honom som säger att de lagar stiftar i det uttryckliga syftet attfå folk aft spara frivilligt inte skall användas av företagen på detta sätt?Jag ser hur den polifiska bockfoten så uppenbart sticker fram hos statens hjälp i form av stora skattesubventioner och genom missbruk avlagstiftningen skall def bevisas att privat sparande och privat ägande är defenda som står för. Men det behöver han inte visa på detta dyrbarasätt. Om insättning på skattefondskonton av lånade medel Om det varit värt mofiv aft visa enskiltägandes och enskilt sparandes betydelse, så var det fakfiskt inget dåligt syfte,. blev så våldsamt irriterad över atf jagtillbakavisade hans angrepp och hans ordsvall om skandaler och bulvaner genomaft bakom detta se en misslynfhef över att def visar sig atf man kan nåframgång med eff frivilligt sparande i samarbete mellan företag och anställda.Jag drar den slutsatsen, och jag tillåter mig att göra det mot bakgrund av detordval som använde. talar fortfarande om ett missbruk. Mendet är inte fråga om något missbruk, när man skattepremierar ett riskvilligtsparande. Det mesta av det sparande i som staten vill gynnaskattepremieras - det gäller sparande i premieobligationer och annat sparande,och det har infe haft någonfing aft invända emot tidigare. Detvi nu diskuterar är ett väldigt billigt sätt aft åstadkomma ensamhällsekonomiskt värdefull effekt, nämligen ett ökat sparande i . Omstaten förlorar och samhällsekonomin vinner en krona - det är fråga omde relationerna - då har vi gjort en samhällsekonomiskt betydelsefull vinst. Deenskilda har också gjort en stor vinst genom detta. 7 (): Jag trodde att def privata ägandet var såstarkt att dess betydelse inte skulle behöva bevisas genom mångmiljardsubvenfionerfill skattebetalarna och företagen. envisas med att kalla detta ett frivilligtsparande i samverkan. Men statens och kommunernas anställda behöver väl ocksådenna samverkan. Ställ upp nu - , ochkommunerna - och erbjud de stats- och kommunalanställda lån, så atf vi får fartpå def frivilliga sparandet! Varför står infe upp ochrekommenderar det när det gäller det egna departementet? Def är klart aftgossarna som sitter där på bänken skulle vilja ha en skattesänkning pä 2 160kr. Det handlar ju om någonfing annat. Skulle det här ha sketti en kommun, hade ingripit och sagt att detta ärmissbruk av både Nr 83 kommunallag och skattelag. kostade def här sparandet Torsdaeenden staten 900 milj. kr. Den totalainsättningen var 18 000 milj. kr., dvs, hälften betalades av oss skattebetalare. Om insättning på skattefondskonton av lånade medel Varför vill infe sfimulerasparandet i den offentliga sektorn? Varför gör han ingenfing där? Läs påbättre, ! De offentliganställda har precis samma möjlighetersom alla andra att spara på vanliga aktiesparkonfon. Men de har händelsevisinga egna företag att spara i, så aft det kan skapas en sådan samhörighet somden som finns inom K-sekforn, Def är K-sektorns riskvilliga kapital som viframför allt vill stimulera, och def gör vi på def här sättet. Uppgiften att det kostar så mycket pengar är heltfelaktig, tar infe hänsyn till att räntorna också innebär ettsparande. Räntorna måste stå inne för att bli skaftepremierade. Deräntor som def är fråga om innebär ungefär en miljard i ökaf sparande.Den totala effekt som nian uppnår blir alltså ungefär 3 miljarder, och för defbetalar staten ungefär 600 milj .kr, Def är fre gånger mindre än det belopp somKjell-Olof genom sina kollekfiva fonder vill lägga på staten. Detta är en irfornordentligt fördelaktig väg att öka detriskvilliga sparandet - till fördel för den enskilde, näringslivet och hela samhällsekonomin. 9 (): De stats- och kommunalanställda har fullfrihet att spara, ja visst. Men min fråga löd: Qm aft läna de anställda pengarär ett så utmärkt sätt atf stimulera def frivilliga sparandet och skapasamverkan mellan arbetsgivare och anställda, varför rekommenderar då alla statliga och kommunala förvaltningar och andra att göra detta? Detvore ju en lysande idé. Det skattefria sparandet skulle stiga till astronomiskavärden, om vi bara finge fart på den här lånekarusellen. Inser inte aft vihåller på att förstöra någonfing väldigt väsentligt - folks respekt för vadlagar egentligen är till för? Ingen kommer att göra sig nägon som helstförebråelse, om hän lånar upp pengar för atf snuva på skaftepengargenom att sätta in pä konton som kallas för lönsparkonton. Jag måste medbedrövelse konstatera atf ekonomiministerns partipolitiska ambitioner - fördet är det som det handlar om - driver honom ifrån både det ansvar och defförnuft som en medlem av borde visa. Skillnaden mellan mig och äruppenbarligen den atf jag drivs av partipolitiska ambifioner, någonfing somtydligen är helt främmande för , Varför är egentligenKjell-Olof så oerhört sur och negativ mot detta? Vad är det egentligenför fel pä det här, om man ser ordentligt på saken? Vi vet i debatten gör gällande atf def finns motsättningar mellan kapitalägare och anställda, mellan företag och anställda.Vad är det då för fel att företagen nu ställer upp och ger lån till de anställdaför att underlätta de anställdas sparande och göra det möjligt för dem att fånågra reala förtjänster i , dä vi kan se fram emot en realstandardsänkning för mänga grupper i samhället? Vad är def egentligen för felmed aft man gör så? Tala om för mig vad det är för fel - utom möjligen detfelet att def här systemet visar aft det går att åstadkomma ett frivilligtsparande i vårt land och att man inte behöver gå vägen över tvångsvisakollekfiva fonder. Den synpunkten kan jag förstå. Den är partipolitisk. Meneftersom gjorde gällande -indirekt - att han inte varpartipolitiskt engagerad, är def naturligtvis lifef svårt att se hur hansresonemang hänger ihop. Om insättning på skattefondskonton av lånade medel 11 (); Jag trodde min svenskavar någorlunda begriplig. Jag har sagt gång på gång att talar intesanning när han säger att det här är eft frivilligt sparande. Jag tror attingen människa upplever det som sparande. Om jag lånar pengar av någon ochsätter in precis samma belopp på ett konto, har jag då presterat någotsparande? Jag undrar om någon här i kammaren upplever det som sparande attlåna pengar någonstans och gå och sätta in dem på eft konto och tillgodogörasig en skattelättnad. Vad jag menar är det helt fundamentala är respekten förden här lagen. Men det här visar bara vad syftet med den var. Def var att ordnaen stor lånekarusell, så att företagen kunde utnyttja systemet för att köpasina egna aktier - något som aktiebolagslagen har en hel del atf säga om - ochatt inte störas av akfieägare som har några invändningar. atf detta skall utplåna motsättningar mellan arbetare och kapitalär ungefär lika trovärdig som hans resonemang om vad sparande är för något. gör saken ännu värre försig. står han och underkänner de anställda. menar han att de 10 000, 20000, kanske 30 000 eller 40 000 anställda som vill spara på detta sätt lånarpengar för aft inte fortsätta att spara och amortera av skulderna, Kjell-OlofFeldt underkänner alltså de anställdas mofiv. Det är fråga om lån som infeskall betalas tillbaka och som infe skall leda till ett sparande, enligtKjell-Olof . Jag tycker det är en förolämpning. Jag tycker att Kjell-OlofFeldt är en dålig företrädare för löntagarna när han för detta resonemang. En jämförelse mellan vad def frivilliga sparandet kostar -kostnaderna spelar en stor roll för - och de kostnader somuppkommer för tvångsvisa fondsparande, visar att kostnadernaför det frivilliga sparandet är ungefär en fjärdedel av de samhällsekonomiskakostnader som uppkommer vid hans förslag till tvängssparande. Dessutom medfördef här sparandet att de enskilda löntagarna, som struntar i,får disponera pengarna själva. De får förfoga över de här aktierna. De blirdelägare i det näringsliv som vi behöver för aft klara vår trygghet iframtiden. Om insättning på skattefondskonton av lånade medel Jag förstår, herr falman, inte reaktion,hans negafiva syn på detta - om infe motivet är atf def här sparandet innebäratf vi på ett eller annat sätt kör över tanken på kollektivt tvångssparande iKjell-Olof Feldts fonder. 13 (): Det var alltså syftet - att köraöver löntagarfonderna. Att man kör över vissa av rättsstatensprinciper och def allmänna rättsmedvetandet om vad som är sant och riktigt, defbekymrar infe . Huvudsaken är atf han kommer åt def han tror ärtvängsfonder. Vidare säger aft det här är sä fint, här fårlöntagarna förfoga över akfierna. Låt mig fala om för ekonomiministern atfingen löntagare kommer någonsin att få se röken av dessa akfier. De kommer attha ett andelsbevis i en fond, där de i bästa fall får någon utdelning såsmåningom. Något aktieägande, nägot inflytande i företaget får de aldrig. Def lär vara av de anställda som har ställt upp pådet här. Def förvånar mig att det inte är många fler, för def verkarnaturligtvis mycket gynnsamt - och att def måste bli amorteringarkan man naturligtvis glömma. Men vad det visar är kanske, , atttanken på löntagarfonder har eft långt starkare liv än många andra frågor. Och jaglovar en sak: de kommer atf överleva lagstiftning omskattefondssparande, för jag lovar att kommer vi tillbaka så försvinner dennalagsfiftning som så allvarligt missbrukas. Jag skall inte mästra , menjag skulle vilja varna honom för att utställa löften om aft gå emot de mångamänniskor som gör sina sparinsatser pä det här sättet. Vilka av rättsstatens principer är det som man sätter sigöver med det här systemet? Var snäll och precisera dem! Jag sade atf skulle läsa på, och jagupprepar: Läs på bättre! De får bara ett andelsbevis, sägerKjell-Olof . Men det är ju ingenting som hindrar att andelsbevisen förvandlas till aktier - men def beror på den som sparar. I Kjell-OlofFeldts tvängsfonder får "delägarna" -om jag skall använda det ordet -inte ens ett andelsbevis. 15KJELL-OLOF (): I en rättsstat skall ju lagstiftningensbegrepp - det som den rör sig om - ha en förankring i det allmänna språkbruketoch i människors uppfattning om vad som är rätt och riktigt. vill göra om definitionen på sparande sålångt att han säger atf det inte spelar någon roll om man lånar upp helabeloppet, eftersom man sparar ändå. Det betyder alltså egenfiigen att denvillaägare som tar upp lån och bygger eff hus är en stor sparare, för någongång kommer han att betala tillbaka pengarna. Ser inte orimliga konsekvenser det resonemanget fär? Varför försvara deffa intillden rena absurditeten? Varför inte säga: Det var inte så noga med sparandet.Det finns inga kontroller och inga begränsningar pä def här. Huvudsaken är atfmoderata samlingspartiet får ett argument för atf säga atf def går väldigt braatf öka det frivilliga sparandet. Och det tror jag det, om man först bjuder utmängmiljardbelopp i skaffesubventioner och sedan läter människorna läna tillalltihop. Om insättning på skattefondskonton av lånade medel Jag tror att vi skall avsluta den härdebatten . När bestrider att en svensk löntagare, eller ensvensk över huvud taget, som köper en villa och för aft finansiera köpet farett län infe sparar någonting, dä har det gått väl långt, 17 (): Om en villaägare far upp ett län, sparar hannaturligtvis när han amorterar det. Men poängen var: Går det aft missbrukaspråket så till den grad atf man kan säga att sparbankernas utlåning tillfastighetsägare och andra i själva verket är ett mått på det stora sparandet ilandet? Precis def blir konsekvensen av det resonemang som ekonomiministern för- ju mer företagen lånar till sina anställda, desto större blir sparandet 1981,Lagstiftningen bygger nämligen på atf den skatfeläftnad man får var eft uttryckför sparandet under det år då man gjorde insättningen. Något annat står infe ilagen, och någon annan förutsättning finns inte. Sedan är jag inte rädd för att diskutera den här fråganmed landets löntagare. Jag skall göra det. Men jag undrar om de inte inser atfdet fill slut blir de som kommer att få betala det här kalaset ocksä. Liksom dehar fått betala alla andra kalas som har bjudit pä fär de göra detden här gången också. Jag blir mer och merbekymrad när jag lyssnar till - förlåt mig nu! - den s. k. ekonomen , som står här och i varje fall indirekt bestrider aft amortering av länskulle vara sparande. Då är det rätt meningslöst atf debattera längre, herrtalman! 19KJELL-OLOF (): Def är möjligt atf och jag harhaft för mänga debatter med varandra. Vi läter som de två kontrahenterna i ettäktenskap där man slutat lyssna på varandra. Jag har aldrig sagt aft amorteringar infe är sparande. Men vad försöker påstå är atf ju mer folk länarför att sätta in på ett visst konto, desto större blir sparandet. Hur stortsparandet blir vet vi infe. Def beror för amorteringsfrihefen och ivilken takt lånen Om regeringens praxis i förpassningsärenden i betalas av. Det ligger emellertid längf fram i fiden. En del människor kommer antagligen att bli lurade ochupptäcka atf det är ganska bekymmersamt aft sä småningom betala fillbaka de härlånen. Vi har en lagsfiftning som säger aft om du sparar av din lön skall du fäen skattepremie. När man säger att det infe spelar någon roll om du lånar alladessa pengar - du får skattepremien ändå - tycker jag att det infeöverensstämmer med en rimlig lagtolkning. Jag vet naturligtvis infe hurKjell-Olof Feldthar def hemma i sitt äktenskap. Jag vet bara att hemma hos mig försöker vilyssna på varandra och förstå varandras motiv. Någon sådan förståelse finnsuppenbarligen inte i familjen , om jag får dra en slutsats av vadKjell-Olof sade i början av sitt senaste anförande. 21 (): Jag försfår utmärkt väl ekonomiministernsmotiv. Det är inte omsorgen om sparandet i def här landet och inte omsorgen omstatsbudgeten som väglett honom. Han har i stället velat få en polifisk flaggaatt visa upp och kunna säga; Titta vad löntagarna vill spara i de egnaföretagen - alltså behöver samhället inte göra någonting annat! Men vad jag inte begriper är hur man så till den grad kan bli enlagvrängare pä gamla dagar, att man inte erkänner att den lag man själv harstiftat hade ett helt annat syfte än vad den används till i dessa sammanhang. 5 §Svar på fråga 1980/81:272 om regeringens praxis i förpassningsärenden har frågat mig vilken hänsynsom fas fill en persons ålder vid bedömningen av humanitära skäl vidförpassningsärenden. Enligt av antagna riktlinjer förtillståndsprövningen bör enskild invandring av andra än asylfall och närafamiljemedlemmar tilläfas endast i undantagsfall. Make, maka och minderårigabarn får tillstånd atf visfas här. Detsamma gäller föräldrar eller annan närasläkting under förutsättning att de är väsentligt beroende av den härvarandesläktingen. I övrigt kan en person få stanna på humanitära grunder om detföreligger synnerliga skäl.