prot · G40929 · 1980-12-31 00:00:00 — Del är dessutomangelägel med en stabil barngrupp där nya barn mjukt och smidigt får komma in igemenskapen och verksamheten. Enligt en undersökning i som publiceratsoch som hänvisar till i sin fråga slutar en tredjedel av personaleni daghemmen . En huvudorsak till detta är att personalen generelltsett är mycket ung. Det är naturligt all efter utbildning och en tidsförvärvsarbete byta arbetsplats för all skaffa sig bredare erfarenheter. Oftafortsätter man med någon vidareutbildning. I många fall bildar dessa ungdomarfamilj och väljer all under någon lid stanna hemma och vårda egna barn. Dettamönster innebär egentligen all de senare kan gå in i verksamheten på nytt mednya kunskaper och bredare erfarenheter. Enligt min mening måste vi öka våra ansträngningar för atlfå äldre människor med lång livserfarenhet alt satsa på de stimulerandeuppgifter somarbetet med förskolebarn och yngre skolbarn i familjedaghem, daghem ochfritidshem utgör. En annan orsak, enligt undersökningen, är atl barnenenbart genom att byta åldersgrupper i förskolan får många nya vuxenkontakter. mån man har kvar åldersindelade grupper i kommunen blir del många bytenunder förskoleliden. Även med en organisation med småbarnsgrupper ochsyskongrupper sker ett byte . Detta förhållande är en avförklaringarna till all man i många kommuner börjat gå över till s. k.utvidgade syskongrupper där barn från och ända upp till tolv årbildar en sammanhållen barngrupp. Jag tror det kan finnas anledning att gåvidare på den linjen, bl. a. av del skälet all del skapar förutsättningar fören ökad kontinuitet i relationerna mellan barnen och personalen och ocksåmellan barnen inbördes. Det finns en rad andra förklaringar till alt barnenständigt möter nya vuxna. I daghemmen finns städpersonal, elever, praktikanter,vikarier vid sjukdom och semester m. fl. Åtgärder för alt komma till rätta meden för hög personalomsättning och personalrörlighet är en uppgift iförsta hand. Det är mycket angelägel alt utveckla en barnomsorg med kontinuitetoch stabila relationer mellan barn och personal. a. ett syslem med fastavikarier bör kunna medverka till alt minska personalrörligheten. Ävenföräldrarna har en viktig uppgift när del gäller alt skapa kontinuitet iverksamheten. Om åtgärder för att minska personalomsättningen inombarnomsorgen Anf.20 (): Jag lackarsocialministern för svaret. Bakgrunden till min fråga är således den undersökning somgjordes i , där man kunde konstatera alt ell barn träffade 100 ansiktenunder sin dagisperiod. Detta behöver inte - under normala omständigheter - varaanmärkningsvärt, men eftersom vi vet att kontinuiteten är dålig på många hållinom barnomsorgen, är denna uppgift allvarlig. besökte jag ell integrerat dag-och fritidshem i med barn i åldern till . Där fannsmånga goda lösningar på problemet med personalomsättningen och brislen påkontinuitet. Personalen där vet all de barn man lar emot som små med stor sannolikhetstannar tills de blir . Detta gör all personalen kan binda sig vidbarnen. Föräldrar och personal måste lära känna varandra, som barnenslipper de onödiga bytena mellan olika åldersgrupper och får sällskap med bådesina kompisar och personalen under hela sin barnomsorgstid. Det är inle baraatt del är en annan typ av personalsammansältning som drar ner kostnaderna,utan också del faktum att man slipper många rekryleringspro-blem och ständigtnya inskolningar. En annan åtgärd är alt ge daghemmen institutionsstyrelsermed föräldrar och personal. I stället för all tvingas syssla med slitsamt ochonödigt arbete med att fråga cenlralförvaltningarna om all få göra olika sakerär faktiskt förskollärarpersonalen fullt kompetent atl själv falla beslut omhuruvida en vägg skall få målas grön eller röd. Om åtgärder för att minska personalomsättningen inombarnomsorgen Vidare bör fler äldre kvinnor och män rekryteras tillförskollärarutbildningen. Del bör vidare vara en självklarhet all personalen får egna barn på samma dagis som man jobbar på. Rädslan för all de egna barnenskulle favoriseras för mycket är överdriven. Socialministern har i sitt svar hänvisat till en hel delkonkreta förslag. a. har hon sagt all vi behöver få in fler äldre människori barnomsorgen. Men socialministern anger inle hur vi skall öka våraansträngningar. Socialministern anger inte heller hur vi skall fååldersintegrerade daghem med utvidgade syskongrupper. Del är viktigt alt de politiskt ansvariga ullalar sittstöd för personal och daghem. I den politiska sits som vi nu befinner oss i vetinte personalen för vem daghemmen är till eller ens om de behövs i dagenspolitiska klimat. Del finns en ideologisk kris i barnomsorgen somsocialministern måste ta lag i, om personalen skall orka med den krävandearbetsuppgift som den har. Jag delar i allra högsta grad de flesta av desynpunkter som här har tagit fram om behovet av kontinuitet ibarnomsorgen, både när del gäller barnen och när del gäller de vuxnasdellagande - som föräldrar och som personal i arbetet. Eftersom säger alt jag inte anfört hurman skall lösa de här frågorna, vill jag svara all det till alldelesövervägande del är en uppgift alt organisera arbetet på del sätt somär bäst. Del finns ockå en frihet all bl. a. minska grupperna om man har barnmed särskilda behov i sin grupp. Del har visat sig alt instabiliteten där kanbli större; man blir snabbare utlröllad. Man kan i sådana fall också överförapersonalresurser för atl bygga upp en stabil miljö och därmed ocksåkontinuitet. Jag vill också åberopa familjeslödsutredningen, som i sindiskussionspromemoria Daghem för småbarn har framhållit föräldradeltagandetsom en viktig del när det gäller tanken på fasta vuxenkontakter. blir klar - och det kommer alt ske inom någon månad -får vi ytterligare underlag för all studera de här frågorna. Jag delar oro förall debatten kan leda till ett ifrågasättande av barnomsorgen i dess helhet ochdå kanske speciellt daghemmen. Det är viktigt atl föra en konstruktiv ochpositiv debatt, därför atl daghemmen Behövs och behöver byggas ul till godkvalitet också för framtiden. Barnens bästa måste slå i förgrunden. Närmiljön,såsom den utformas, är oerhört viktig. Den nya socialtjänstlagens skrivningaroch lagfästandet av att de sociala synpunkterna skall vara med i samhällsplaneringenbetyder här oerhört mycket, inle minst för barnen. Anf.22 (): . Jag är gladför atl socialministern uttalar sitt stöd för daghemmen. Jag skulle vilja läsaupp bara en liten del av den göteborgska undersök- ningensresultat när det gäller den personalomsättning som daghemmen utsätts för. Bara genom all byta åldersgrupper får barnen 15vuxenkontakter. Personalomsättningen är hög - en .tredjedel slutar på ett år.Beredskapsar-belarna avlöser varandra var sjätte månad. Det blir i regel 24 nyaansikten. Extra slödpersonal, hemspråkstränare, talpedagog och psykologer ger19 nya ansikten på det här aktuella daghemmet under ett barns dagisperiod.Lärarkandidater, elever, praktikanter, auskultanler, vapenvägrare m.fl. gerytterligare 36 personer. Personalen är sjuk då och då, och vikarier sätts in. Vikarier kommer också på grund av fackliga uppdrag,semestrar, graviditeler osv. Det är en oacceptabel situation. Jag tycker atlsocialministern kan använda de instrument som ändå finns på regeringsnivå.Socialministern kan exempelvis ge lagutrymme för institutionsstyrelser.Förskollärarutbildningen är statlig, och därför är del inga svårigheter närdel gäller all avsälla resurser för alt rekrytera äldre människor tillförskollärarutbildningen. Åldersintegrerade daghem kan införas med hjälp avriktade bidrag. Då vill jag veta varför inle socialministern använder dessainstrument. Om åtgärder för att minska personalomsättningen inombarnomsorgen Den undersökning som häråberopar är ju trots allt av myckel begränsad omfattning. Men den visar på ellfenomen som också har påvisats vid undersökningar som gjorts här i ,nämligen atl barnen möter många vuxna. tror jag all vi inle löser problemet bara genom allräkna antalet människor som barnen möter. Del är viktigt all del också finnsspecialister som kan vara till stöd i barnomsorgen. Men del är den stabilagruppen, som både barn och vuxna känner igen , som är självagrunden och som gör del möjligt att på rätt sätt utnyttja specialister ochandra som kommer in i verksamheten. Del är nödvändigt att utveckla delta samspel. När del gäller barnomsorgsområdetsom helhet pågår arbete. Vi arbetar också med en proposition om barnomsorgensframlid och de syslem som vi skall använda för atl möjliggöra en utbyggnad, såalt vi kan tillgodose de behov som finns av daghem, familjedaghem ochfritidshem av god kvalitet. Anf.24 (): Jag tror alt socialministern och jag är fullkomligtöverens om all man inle skall överdriva när del gäller de personalbyten somförekommer på daghemmen. En bedömning av situationen är beroende av hur passstabil kärnan på daghemmen är. Men när kärnan av personalen börjar röra påsig-det är då man skall vara orolig. Socialministern har fortfarande inle kommenterat något avde konkreta krav jag här har talat om. Jag har räknat upp konkreta kraveftersom socialministern inle har gjort del i sitt svar. Om den svenska dammsugarmarknaden Socialministern nämner här en proposition om barnomsorgeni framliden. På vilket säll kommer den all la fasta på de problem som finns närdet gäller personalomsättningen på daghemmen? Kommer man all la upp åldersintegreradedaghem, införande av inslitutionsslyrelser för daghemmen och rekrytering aväldre människor till förskollärarutbildningen? 8 § Svar på fråga 1980/81:82 om den svenskadammsugarmarknaden har frågat industriministernom regeringen avser all vidta några åtgärder för atl förhindra att"monopolställning på den svenska dammsugarmarknaden"förstärks. Frågan är ställd mot bakgrund av förvärv av . Arbetet inom regeringen är så fördelat all det är jag somskall svara på frågan. Först skall konstateras alt alls inle har någonmonopolställning på den svenska dammsugarmarknaden. har i och försig en stark marknadsställning, men som på så många andra produktområdenförekommer här en omfattande import. Dammsugare säljs i av ett 15-lalförelag utöver . Bland dessa förelag finns flera stora utländskaförelag, såsom , , , och . Del finns därför enfaktisk och möjlig imporlkonkurrens. Inle heller genom förvärvet av kommerElectrolux alt få någon monopolställning. All konkurrensen i näringslivet inle begränsas på ell frånallmän synpunkt otillbörligt sätt övervakas av ()och enligt konkurrensbegränsningslagen. Lagen ger möjlighetall ingripa mol olika former av åtgärder som medför skadlig verkan på,konkurrensen. Det är i första hand NO:s uppgift all bedöma om ett ingripande ärpåkallat. NO kan i så fall ta upp förhandlingar med berörda företag. Skulledetta inte leda till avsett resultat, kan han föra ärendet vidare tillmarknadsdomstolen. Jag har erfarit all NO tagit upp förvärv avHugin till prövning. NO:s bedömning av frågan är dock ännu inle avslutad. Del ankommer inte på regeringen allvidta några åtgärder med anledning av del aktuella förvärvet. 26CARL-HENRIK (vpk): Jag tackar handelsministern för svaret. Det här är ju inle del största av de aktuellaförelagsförvärven. Jag återkommer till andra i andra sammanhang. Den här affären handlar om all Kooperativa förbundetsäljer dels med 900 anställda i , dels HuginHemmaskiner med 100 anställda till . Det kan fåverkningar i flera avseenden. Det kan få negativa verkningar för sysselsättningen,framför allt i . Det kan också få negativa återverkningar förkonsumenterna. Jag skall i det fortsatta koncentrera mig på den senare frågan. Jag vill först säga all jag tycker del är myckelbeklagligt atl har avyttrat dessa bägge företag till delprivatägda . KF har ju tidigare framträtt och talat om betydelsen avkampen mol monopol och karteller. avyttrar man delar av sin industriellaverksamhet just till ell privat förelag som har en myckel stark ställning - jagvill kalla det monopolställning - på flera områden. KF är ett stort och riktföretag som borde haft råd att fortsätta driva de här bägge företagen vidare. Handelsministern säger alt inle har och hellerinle genom den här affären får någon monopolställning på dammsugarmarknaden. Enligt de uppgifter som föreligger har , somockså tillverkar Volia, före köpet av all försäljning avdammsugare i . KF hade genom av försäljningen.Electrolux får alliså efter köpet av av hela försäljningenav dammsugare. Det är inle bara en definitionsfråga vad man kallar detta.Jag tycker all detta är en ställning som är sä stark pä marknaden att man måstekalla den monopolställning. Jag vill påpeka all enligt pris- ochkartellnämndens utredningar behärskade de fyra största företagen, tillvilka då också KF hörde genom , av försäljningen av dammsugare. De bägge återstående av de fyra största företagenhar alltså sammanlagt bara . Det är ingen stark konkurrenssituationsom föreligger på del här området. Det har också gjorts undersökningar av SPK om priser ochförsäljningskostnader för dammsugare. Man har visat alt kostnaderna förförsäljning av mest populära märke var . högre änmotsvarande kostnader för samtliga närmast jämförbara dammsugarmodeller. Det äralltså risk för alt konsumenterna kommer atl få betala mer i fortsättningen försina dammsugare. Jag tycker det är viktigt all få svar på två frågor frånhandelsministern. Har handelsministern någon kommentar till mina uppgifter omElectrolux marknadsandelar-vad man har och vad man kommer atl få? Är detinle-med denna starka ställning för - befogat med åtgärder frånstatsmakternas sida? Om den svenska dammsugarmarknaden 27Handelsministern : Herr talman! talar om negativa verkningar för sysselsättningen. Jagvill påpeka altsåvitt jag förslår vore alternativet för KF atl avveckla verksamheten, eftersomden inle bär sig. Del vore klart sämre ur sysselsättningssynpunkt. beklagar atl KF säljer dessa förelag. Jagvill gärna säga all också jag finner det beklagligt när ett företag som delta -som är bra alt del finns - icke kan drivas med lönsamhet och därför säljs ellerläggs ned. Del är beklagligt. Och del understryker starkt - jag hoppas atl herrHermansson lar upp det i sitt eventuellt kommande anförande - behovet av altdel verkligen 2 protokoll 1980/81:29-31 Om den svenska dammsugarmarknaden finnslönsamhet i näringslivet så all inte del ena företaget efter del andra gåromkull och det blir kvar något marknadsledande företag som taröver det ena företaget efter det andra. finns det risker ur konkurrenssynpunkt, som herrHermansson understryker. Dock hör del till den här speciella marknaden, dammsugarmarknaden,all t. ex. KF inte har förbundit sig atl bara sälja , ulan man kansälja andra dammsugarmärken. Och man har , såvitt jag förstår, ocksåsålt andra märken än . Vidare är del all notera atl det finns ett japansktförelag i faggorna som avser all introducera dammsugare på den svenskamarknaden. Jag konstaterar all man i KF:s årsredovisning för 1979säger: "har flera nya dammsugarmodeller lanserats i avprivata förelag." Och man fortsätter: "Härigenom har konkurrensen pådetaljhandelsmarknaden kraftigt skärpts." Men den principiella frågan finns där fortfarande, och detgäller alla branscher: Det är beklagligt om lönsamheten blir så dålig all delena företaget efter del andra går omkull och kvar bara blir något marknadsledandeeller dominerande företag, om ens det - i övrigt är del bara utländska företag.Det gäller därför atl förhindra en sådan utveckling, . 28CARL-HENRIK (vpk): Jag har två anmärkningar alt göra till vadhandelsministern säger om lönsamheten för speciellt de här förelagen. För del första gäller, såvitt jag har mig bekant, den s.k. bristande lönsamheten inle , som tillverkar dammsugare,vilket jag särskilt uppehållit mig vid. För det andra tror jag all man måste se långsiktigt påutvecklingen, och jag tycker alt ett företag som har ellspeciellt ansvar all inle kortsiktigt lägga ner industriell verksamhet, om deluppslår problem. Handelsministern svarade inte på min fråga, om han kundebekräfta all nu får av dammsugarmarknaden. Han hänvisar tillalt del finns andra märken på marknaden, men om de har en så ringa marknadsandel,trots att del är så många märken, måste del ju vara dåligt med konkurrensen pådel här området. enda företag behärskar alltså av marknaden. Företaget använder dessutom speciella försäljningsmetoder,vilka är mycket dyrbara för konsumenterna, som jag förut påpekade. Jag tyckeralt del här borde finnas skäl för ingripande, och jag hälsar medtillfredsställelse atl granskar denna sak. Jaghoppas atl del skall leda till åtgärder. vet vi alt hans möjligheter ärbegränsade. Det borde vara angeläget atl del funnes en lag som möjliggjorde förregeringen all ingripa när del sker företagsförvärv som kan väntas leda till eninskränkning i konkurrensen. Det finns ell sådant lagförslag framlagt av enstatlig utredning, den s. k. konkurrensutredningen, och jag skulle vilja höraav handelsministern: regeringen all lägga fram någon proposition som bygger påkonkurrensulredningens förslag, vilket innebär all regeringen 29 skall få möjligheter alt förbjuda vissa förelagsförvärv när del anses Torsdaeen den Om den svenska dammsugarmarknaden Vad beträffar och desslönsamhet har det sagts mig alt företaget faktiskt gör en förlust på sinverksamhet. Och framför allt när man försökt alt se in meralångsiktigt, som anser all man bör göra, har man gjort denbedömningen att lönsamheten är så dålig - eller rent av obefintlig - att maninle har råd atl bära de utvecklingskostnader som avtecknar sig. Jag understryker, , att skall man få ettnäringsliv att fungera - delta gäller vare sig del är kooperativt eller enskilteller statligt -måste del gå ihop. Skattebetalarna kan inle tillskjuta pengaröverallt. Och går del inle ihop, så blir det dåligt med långsikligheten, ochdel är därför jag har understrukit den sidan av min argumentation i så höggrad. Vilka är alternativen, när man nu ser all man skulle viljaingripa? Jo, alternativt är här nedläggning, och såvitt jag förstår hjälper detvarken sysselsättning eller konkurrens. Vad beträffar lagförslaget, som , så är det under beredning i . 30 (vpk): De partier som kallar sig liberala ellerbrukar framhäva att de har en liberal ekonomisk uppfattning har tidigare alllidframhållit betydelsen av konkurrens inom näringslivet. Men tyckshandelsministern och del parti han företräder ha kommit fram till en annanuppfattning. Det sker en myckel stark koncentration av försäljningen, maklenoch produktionen inom en speciell marknad, nämligen dammsugarmarknaden, där ettenda företag kommer att behärska av hela produktionen och försäljningen. läget säger man all det ulan denna koncentration inte blir någon lönsamhet.Betyder del alt bara koncentration och monopol kommer atl ge lönsamhet ifortsättningen? Vilket samhälle och vilket näringsliv kommer vi då atl få, herrhandelsminister? 31 Handelsministern : Herrtalman! måste väl göra våld på sig själv för alt kunnamissförstå mig på detta sätt. Jag har inte sagt all det krävs monopol för alllönsamhet skall uppslå. Vad jag sade var alt de allmänna villkoren för allbedriva näringsverksamhet i ett näringsliv bestående av mängder av förelagmåste vara sådana atl förelagen inle successivt slås ul. Jag tycker precis somherr alt del är mycket olyckligt med monopolbildning. Därför är jagockså motståndare till ett socialistiskt näringsliv, som leder till mer och merav monopol. Om arbetsmiljön vid visst verkstadsföretag i 32CARL-HENRIK (vpk): Den verklighet som föreligger i Sverigeär all del på del ena området efter del andra sker förelagssammanslagningar, avvilka denna inle är den största. Men vad skapar denna utveckling annat änmonopolställning för vissa kapilalgrupper och vissa finansgrupper i samhället?Min fråga mol den bakgrunden var: Vart tar då den fria konkurrensen och detfria näringslivet vägen? 33 Handelsministern : Herrtalman! Många av de förelagssammanslagningar som äger rum - låt mig peka på enannan sådan, som varit mycket uppmärksammad, nämligen bildandel av Samfood -har all göra med all lönsamheten i förelaget är sådan alt nedläggning äralternativet. Jag betraktar del som utomordentligt olyckligt atl dengenomsnittliga lönsamheten i näringslivet är sådan att allt fler förelag"trillar över kanten", dvs. går under, eller köps upp av något annatföretag. Del är en olycklig utveckling. Därför behövs det också mer avlönsamhet, så atl vi kan undvika all få större inslag av monopol inomnäringslivet. 34 (vpk): Det förefaller mig inte som om den allrastörsta och allra nyaste förelagssammanslagningen berodde på bristandelönsamhet. Sådan har icke konstaterats vare sig för eller förBeijerinvest. Det förefaller alltså vara andra orsaker som är de mest drivandei koncentrationen och företagssammanslagningen. 9§ Svar på fråga 1980/81:83 om arbetsmiljön vid visst verkstadsföretag i Per har frågat mig om hur jag serpå ell visst angivet förelags agerande och möjligheterna för samhället allingripa till de anställdas försvar när ett företag hotar med nedläggning om deanställda kräver en godtagbar arbetsmiljö och företagel är lönsamt. I sin fråga beskriver Per det förelag Arbrås verkstad i . Enligt Per ärverkstaden företagsekonomiskt lönsam, men på krav från de anställda om engodtagbar arbetsmiljö svarar företaget med hot om nedläggning. Per Israelssonvill vela hur jag ser på förelagels agerande och på möjligheterna för samhälletalt ingripa till de anställdas försvar. Produktionen skall bära kostnaderna för arbetsmiljön. Detär en princip som regering och riksdag slagit fast , senast isamband med all arbetsmiljölagen antogs. Företagen måste alltså i sin planering även la hänsyn tillkraven på arbetsmiljön. Jag vill erinra om alt undersökningar som utförts avbl. statensindustriverk visat all del ofta inle finns någon klar skillnad mellanarbelsmiljöinvesteringar och andra investeringar. Arbetsmiljöinvesteringar kandärför inte generellt ses som en belastning på företagens ekonomi. När man görarbelsmiljöinvesteringar får man som regel också positivaproduk-tiviielseffekier. Nya och säkrare maskiner producerar mer, förbättradventilation innebär större möjligheter till energiåtervinning. Förbättradepersonalulrymmen och psykosocial arbetsmiljö etc. kan bidra till alt hållapersonalomsättningen och därmed också företagets personalkostnader nere. 1 del fall som Per lar upp är enligtföretagsledningen frågan om en eventuell nedläggning inle motiverad avarbelsmiljöskäl, ulan i stället ett led i diskussionen om en allmänstrukturrationalisering av koncernen. Avslutningsvis vill jag tillägga alt även utlandsägdaförelag i självfallet är skyldiga alt iaktta denarbetsrättslagstiftning som finns bl. a. för nedläggningssitualioner. Vadarbetsmiljökraven beträffar kan jag också erinra om de riktlinjer ellerdeklarationer som har utarbetats inom och . I ILO-deklaralionen anförsbl. a. alt de multinationella företagen bör upprätthälla de strängaste normerför säkerhet och hälsa i överensstämmelse med nationella anspråk. Om arbetsmiljön vid visst verkstadsföretag i 36PER ISRAELSSQN (vpk): Jag tackar arbetsmarknadsministern försvaret, även om jag inte tycker all jag fåll något svar vad gäller samhälletsmöjligheter alt ingripa i del här fallet. Vad det handlar om inom det aktuellaverkstadsföretaget, som ägs av det amerikanska multinationella bolaget , arom de anställda skall få sin lagliga rätt enligt gällandearbetsmiljö- och arbetsmarknadslagar. Här gör man inte något grundläggande åt en dåligarbetsmiljö , och även yrkesinspektionen är trög i sitt agerande. Förstnär en arbetare blivit allvarligt klämd i en gradsax log yrkesinspektionen i påallvar med förelagels koncernledning. Då svarar ledningen med nedläggningshot.Ledningen vägrar också insyn från arbetstagarkonsult, en insyn som facket ansersig ha rätt till enligt gällande lag. 1 stället för att gå in i förhandlingar ommiljöförbättringar inom det lönsamma Örebroföretagel svarar förelagsledningenmed all stranda förhandlingarna.