prot · G40934 · 1980-12-31 00:00:00 — Det måste ändå stå klart att de aktionerna hänger sammanmed vad PLO företar sig. Här erkänner man alltså att det var helt rikfigt, ochRaul Blucher sade det här i talarstolen, att man befarar terroraktioner - ochså jämför man med kung och förhållandena i ! Det är en himmelsvidskillnad mellan de förhållandena. I var det en av lång tradifiondemokratiskt fungerande stat, under det att den här situationen, som jagnyssnämnde, är helt annorlunda. Det vore ju rimligt att begära att mankritiserar båda sidor. Det kan mycket väl hävdas från israelisk sida att derasaktioner mot är en konsekvens av de aktioner som därifrån insattes motIsrael. Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas . 20§ Återkallelse av del av motion Iskrivelse har m. fl. återkallat yrkande 3 i denav honom m. fl. väckta mofionen 1979/80:69 med anledning av proposition1979/80:1 om , i den mån yrkandet inte behandlats isocialutskottets betänkande 1979/80:44. Jag har därför avskrivitmotionen i denna del. Skrivelsenlades till handlingarna. 21 §Anmälan av interpellation den Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammar- 2f, kansliet 1980/81:60 av (vpk) fill statsministernom reningen av industriutsläpp: Gruvbrytningen i Stora Kopparbergsgruva i skapar stora miljöproblem. Tungmetaller förorenar och förgiftarvattendrag och sjösystem. Ur miljösynpunkt är en effektiv rening av gruvansutsläpp nödvändig. Ägarna av gruvan - - vill endast vidtabegränsade reningsåtgärder. Med en effekfiv rening blir gruvan olönsam enligtbolaget. Därför hotar ägarna till gruvan med nedläggning, om ett effektivtreningsföreläggande måste genomföras. Miljö och sysselsättning spelas ut mot varandra. Bolagetsätter lönsamheten först. Verkligheten är att gruvbrytning, arbetstillfällenoch en bra miljö är lika viktiga. har råd med investeringar i miljö. Baravattenkraften ger bolaget omkring en kvarts miljard i vinst. Partierna bakom linje 2 och 3 i kärnkraftsfrågan har krävtatt övervinsterna av vattenkraften skall beskattas. En avgift på kWh påvattenkraften skulle från ge 170 milj. kr. Inkomster av beskattning av vattenkraften skulle bl. a.kunna användas till miljöåtgärder, energibesparande åtgärder och investeringari produktionsprocesser som spar energi och skapar sysselsättning. Ur energibesparingssynpunkt kan liknande betraktelsesättläggas på massa- och pappersindustrin, t. ex. att minska oljeförbrukningen vidStora Kopparbergs pappersbruk i och . Vattenkraftsvinsternakunde här användas för t. ex. investeringar i miljövänlig sulfitmassatillverkning,som innebär mindre oljeförbrukning. Integrerad produktion och mindre frakterinnebär stora energibesparingar för samhället. Medhänvisning till detta vill jag fråga statsministern: Vill regeringen medverka till att vinsterna avvattenkraften används fill miljöåtgärder, t. ex. i gruvor, energibesparingaroch för investeringar i ny miljö och energivänlig processteknik? 22 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1980/81:138 av () till jordbruksministernom vattenföroreningarna i , m. m.: Uppgifterna under den senasteveckan om bottendöden i har skapat oro både bland befolkningenoch yrkesfiskarna inom . Det krismöte som hållits på iHalmstad konstaterar att omfattande undersökningar behöver göras snabbt ocheventuella åtgärder sättas in så fort som möjligt för att förhindra spridningenoch om möjligt återställa miljön. Fiskarna i har förlorat ca fisk underden här perioden. Den förstöring som skett drabbar en grupp som bör kompenserasav samhället för sina ekonomiska avbräck. Allvarligt är också vad som sker påsikt med fisket eftersom detta område är uppväxtplats och lekplats för fisken.Denna havsdöd kan också få konsekvenser för rekreafions- och badlivet i dettaför vårt land och folk så viktiga område. Med hänsynfill det anförda vill jag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder tänker jordbruksministern vidtaga för attkompensera fiskarna för deras inkomstbortfall? Kommer jordbruksministern att ställa resurser tillförfogande för att klara erforderliga undersökningar? 1980/81:139 av (vpk) till industriministernom gruvhanteringen i malmfältskommunerna: Uppgifter i en rapport från statensindustriverk om malmfältskommunernas situafion ufifrån läget inomgruvhanteringen har väckt stor uppmärksamhet i såväl massmedia som de berördakommunerna. Skarpare än någonsin står frågan: Utveckling eller avveckling?Ansvariga för rapporten understryker behovet av att befolkningen i malmfältenges besked. Min frågafill industriministern är: Vilka besked har regeringen att ge, och vilka åtgärderfrån regeringens sida föranleder rapporten? 1980/81:140av () till justifieministern om vissa ombyggnadsarbeten vidkriminalvårdsanstalten i : i distriktlämnade i skrivelse till den 10 november 1978anvisningar om åtgärder för att avhjälpa missförhållandena beträffandearbetsmiljön för de anställda vid kriminalvårdsanstalten i . Dessa åtgärder skulle ha påbörjats och varaavslutade omkring . Yrkesinspekfionen har med stöd av 7kap. 7 § arbetsmiljölagen ålagt att senast den 31december 1980 ha vidtagit ombyggnadsarbeten. Ännu har inte de nämnda arbetenapåbörjats. Med anledning härav ber jag att få ställa följande fråga: Avserjusfifieministern vidta åtgärder, så att ålagda ombyggnadsarbeten kan utförasvid kriminalvårdsanstalten i ? 1980/81:141av () till utbildningsministern om ökad satsning på forskning ochteknisk utveckling: Vårt välstånd är i hög gradberoende av att forskning och teknisk utveckling inte stagnerar. F. n. finns i vårt land en utbredd oro över att antaletforskare sjunker eller kommer att sjunka på ett flertal områden av ytterstavikt för vårt framåtskridande och vår trygghet. Det är vikfigt att unga människor informeras om ochinspireras fill studier med inriktning på en livsgärning som forskare. Härtorde inom de ideella folkrörelserna finnas en latent reserv av ungdom somkunde gå in i de uppgifter det gäller, t. ex. då det gäller historia, miljö ochekologi. Statsmakterna skulle genom kontakt med folkrörelserna kunna bidragatill en positiv utveckling i detta fall. att vidtaga någon åtgärd i detta syfte? 1980/81:142 av () till jusfifieministern omkostnaderna vid en delning av fingsrätt: Med anledning av regeringens beslutden att avslå kommuns framställning omåterflyttning av tingsrätten till önskar jag ställa följande frågor: Anser statsrådet att den ekonomiska redovisning som finnsmed i beslutsunderlaget har beaktat alla fillkommande och avgående kostnader avbetydelse som kan uppstå vid en delning av ? Kan statsrådet redovisa faktiska besparingar som gjortsvid sammanläggning av tingsrätter och på det sättet verifiera att påståddakostnadsökningar vid delning är riktiga? Minskade t. ex. personalkostnadernanär fingsrätt fördes fill ? 23 § Kammaren åtskildes .