prot · G40949 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är också därför som staten satsar betydanderesurser på ungdomsorganisationerna. har stödet tillden centrala verksamheten ökat från 22,5 milj. kr. till drygt 46 milj. kr. Detlokala aktivitetsstödet har ökat från 33,5 milj. kr. fillnärmare 100 milj. kr. Stödet omfattar, som väl vet, barn ochungdomar i åldern . Omde politiska och ideella- ungdomsorganisationernas situation CatarinaRönnungs påstående, att alla ungdomsorganisafioner nu förlorar medlemmar, ärinte riktigt. Jag tror inte heller att skall vara alldelestvärsäker på orsakerna till den minskning som sker. Bilden är ju inte entydig.De politiska ungdomsorganisationerna förlorar regelmässigt medlemmar undermellanvalsår. har deras medlemsantal minskat mindre än vanligt,förmodligen beroende på kärnkraftsomröstningen. De kristna organisationerna harunder tappat medlemmar, medan nykterhetsorganisafionerna harlyckats bryta en nedåtgående trend. Bland orsaker, som organisationerna självanämner som troliga, finner man ledarbristen, ungdomarnas bristande intresse ochdärmed svårigheterna att behålla medlemmarna. Jagtror inte att ett ökat ekonomiskt stöd kan lösa vissa organisationers problem.Min absoluta övertygelse är att verksamhetsformerna inte är tillräckligtattrakfiva för dagens ungdomar. Den nämnda utredningen skall visa om denna minövertygelse är rikfig. Utan att ha fått det underlag som den utredningen kommeratt ge så kan vi inte säga vilka åtgärder som krävs. Anf.38 (): Socialdemokraterna vidhåller att verksamheten för barn och ungdomar,trots det rådande ekonomiska läget, skall ges högsta prioritet. BrittMogård försvarade sig med att stödet till de centrala ungdomsorganisationernahade ökat från 22 fill 46 milj. kr. Men i detsammanhanget nämner hon inte att inflationen varit 66,7 %.Det innebär att två tredjedelar av denna ökning bara är luft. Hon nämner inteatt SIA-pengarna är borta. Att skära ner på småposter ger mycket småbesparingseffekter, tror jag, på budgeten i dess helhet. När det gäller ungdomsorganisationerna åstadkommernjugghet och nedskärningar skada, framför allt i ett vidare samhällsekonomisktperspektiv. Jag är övertygad om att projektstöd - pengar alltså - till deidéburna ungdomsorganisationerna för uppsökande verksamhet i nya bostadsområdenoch socialt fattiga miljöer skulle vara mycket väl använda pengar. Då är det i alla fall ett faktum att sedan den borgeriiga regeringentillträdde har stödet ökat, eller hur? Även om tar bort tvåtredjedelar så är det ju en tredjedel kvar. Deborgerliga regeringarna har sänkt åldersgränsen så att stödet nu utgår mellan 7och . 1975/76 utgick grundbidrag till 45 organisationer. 18 organisationerfick särskilda bidrag, varav 16 mycket blygsamma. Innevarande budgetårerhåller 60 organisationer grundbidrag och 2 särskilda bidrag. Om det inte ären förbättring så vet inte jag. Jagglömde att i min förra replik ta upp propå om Nordsat. Jagtycker att hon skall ta ett litet samtal med sina socialdemokratiska bröderoch systrar i och , vilka som bekant har en helt annanuppfattning. 40CATARINA RÖNNUNG (s): Nr 49 Den där tredjedelsökningen,, uppväger ingalun- Måndaeen den da att SIA-pengarna på 30 miljoner försvann en gång i fiden. i c (jecember 1980 11 § Svar på fråga 1980/81:177 om handläggningen avfastighetsbildningsmål i första instans har frågat bostadsministernom hon är beredd att vidta åtgärder för att trygga sakägares rätt fill gode mäni fastighetsregleringsmål och därmed stärka rättssäkerheten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Enligt 4 kap. 1 § fasfighetsbildningslagen (1970:988)består fasfighetsbild-ningsmyndigheten vid förrättningar av en lantmätare.Dessutom skall två gode män ingå i myndigheten när lantmätaren finner att detbehövs eller när någon sakägare begär det och det inte föranleder oskäligtdröjsmål. Frågan om medverkan av gode män vidfastighetsbildningsförrättningar har utretts av lantmäteriverket, som f. n.håller på att färdigställa anvisningar som syftar till att öka användningen avgode män. Efter vad jag har inhämtat kommer de nya anvisningarna att utfärdas ibörjan av . Jag vill fillägga att fastighetsbildningslagsfiftningen f.n. ses över av fasfighetsbildningsutredningen (Ju 1979:11), som jag tillkalladeför ungefär . Det ligger inom ramen för utredningens uppdrag attundersöka hur bestämmelserna om gode män fungerar i prakfiken och att föreslåde lagändringar som kan visa sig vara motiverade. Omhandläggningen av fastighetsbildningsmål i första instans 42SVEN-ERIK (): Låt mig först säga tack till statsrådetDanell för svaret på frågan. Huvudsyftet med fasfighetsbildningslagen är att få tillstånd ett snabbt förfarande med bibehållen rättssäkerhet. Det kan i vissa fallbetyda att de två kraven kommer på kollisionskurs med varandra. Men snabbhetenfår aldrig gå före rättssäkerheten. I ett rättssamhälle måste rättssäkerhetenallfid ha försteg. Jag hoppas att vi inte har några delade meningar på denpunkten. Handläggningen av fastighetsbildningsmål är unik i denmeningen att en förrättningslantmätare fungerar både som utredare och som ensamdomare i första instans. Det är då väldigt betydelsefullt att den rättstrygghetsom anlitande av gode män innebär också ges och att den ges . Innan rättsliga åtgärder vidtas på andra områdenunderrättas medborgaren om sina rättigheter, allt för att rättstrygghetenskall upprätthållas. När det gäller fastighetsbildningsmål är dennaunderrättelse inte obligatorisk. I många fall underrättas därför intemedborgarna ens om sin rätt att framställa Omhandläggningen av fastighetsbildningsmål i första instans krav på inkallande av godemän. Enligt lagens anda skall ju myndigheten själv kalla gode män. Jag skullekunna lämna exempel på hur det i verkligheten går till och be om statsrådetskommentar, men det skall jag inte göra. Ett statsråd skall ju inte kommenteraenskilda fall. Men jag är intresserad av att få höra hur vi skall få en bättrerättssäkerhet på detta område. Anvisningarskall komma, säger statsrådet. Nog måste man säga att statens kvarnar mallångsamt på detta område. Redan vid införandet av fastighetsbildningslagenunderströk föredragande statsrådet vikten av att gode män medverkar. Riksdagenföljde proposifionen, som är daterad 1969. förutsatte vid1977/att lantmäteriverket skulle utarbeta anvisningar i syfteatt få till stånd en ökad användning av gode män och att ett motionskrav i denriktningen då skulle bli fillgodosett. Mofionskravet har dock inte blivittillgodosett. Nog måste hålla med om att det har tagit onödigtlång tid att rätta fill detta problem. Låt mig bara först instämma i den princip som haruttalat sig för både här och i andra sammanhang, nämligen att det är mycketviktigt att vi garanterar rättssäkerheten i dessa förrättningar. Detta kan skegenom en ökad användning av s. k. gode män. Det instämde även civilutskottet iför med anledning av motion. Det har ocksåföljts upp i ett förslag till nya regler som lantmäteriverket har tagit fram. Jaghar , som jag sade i mitt frågesvar, fått uppgifter om att dessa nya reglerkommer att fastställas . Vi kommer naturligtvis att haöverläggningar innan detta beslut fattas för att se till att vi kan gå åt dethåll som förordar. Anf.44 (); Det är inte ofta man i denna sal har anledning att utdela beröm tillstatsråd, men jag vill i detta fall faktiskt berömma . Jaguppskattar att vi är på samma linje, att vi är måna om att hållarättssäkerheten högt i detta land. Ingenkan tro hur man träffar på människor - de små människorna - somkänner sig betryckta när de möter dessa problem. De är obekanta medfastighetsbildningslagen och de bestämmelser som gäller. De möter ett helt nyttområde, och det är då lätt att den lilla människan känner sig vara i underlägefrån första stund. Låt oss hoppas att de bestämmelser som kommer skall rättatill detta och att vi på detta sätt skall få en både snabb och säkerhandläggning i dessa frågor. 12 § Svar påinterpellation 1980/81:49 om svenska företags medverkan i internationellakarteller Anf.45 Handelsministern : Herr talman! Vilken omfattning har f. n. svenska företagsmedlemskap eller medverkan på annat sätt i internationella karteller? På vilka varuområden är enligt regeringensuppfattning konsekvenserna inom f. n. störst av svenska företagsmedverkan i internafionella karteller? Avser regeringen att ta något initiativ för attgenom lagstiftningen söka förhindra svenska företags medlemskap i internationellakarteller? Tillutgångspunkt för sin interpellation har C.-H. tagit uppgifter i enamerikansk kongressrapport om att tillverkare i olika länder av tyngreelektrisk utrustning samverkar i en organisation med namnet International ElectricalAssociation (lEA). Uppgifterom konkurrensbegränsande överenskommelser skall enligt lagen omuppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden införas i ettkartellregister. Det åligger företagare att efter anmaning av ansvarigmyndighet lämna uppgift om konkurrensbegränsning som berör hansverksamhetsområde och som har avseende på pris-, pruduktions-, omsättnings- ochtransportförhållanden av beskaffenhet att inverka på prisbildningen. Företagarekan också åläggas att fillhandahålla konkurrens-begränsande avtal,handelsböcker, korrespondens och andra handlingar. Skyldigheten att lämnauppgiften kan förenas med vite. Regeringen har lämnat statens pris- ochkartellnämnd (SPK) befogenhet att inhämta uppgifter enligtuppgiftsskyldighetslagen samt att föra kartellregister. Samma befogenheter harlämnats bank- och försäkringsinspekfionerna på deras resp. verksamhetsområden.Uppgiftsskyldigheten för företagare är i princip begränsad fill förhållandensom rör den svenska marknaden. I vissa fall kan skyldigheten gälla sådant sombara rör utländsk marknad. F.n. finns enligt vad jag har inhämtat i SPK:s kartellregister ca 80 avtal därutländska företag ingår som parter. Det bör framhållas att en kartell eller ettsamarbete av detta slag inte i sig behöver vara ekonomiskt skadlig frånsamhällets synpunkt. Det är en uppgift för () ochytterst att bedöma bl. a. om konkurrensbegränsandeöverenskommelser av typ karteller medför skadlig verkan som gör ett ingripandemed stöd av konkurrensbegränsningslagen påkallat. Om svenska företag medverkari internafionella karteller i strid mot internafionella avtal kan ocksåingripande ske. Ettsamarbete mellan svenska och utländska företag kan ha effekter i en rad olikaavseenden. Samarbetet kan å ena sidan innefatta uppdelning av marknader, samrådi fråga om prissättning eller anbudsgivning eller andra åtgärder som kan på ettnegativt sätt påverka konkurrensen. Detta kan leda till en ineffektivproduktionsstruktur och högre priser och därmed vara till skada förmarknadsekonomin. I andra fall kan samarbetet innebära en Omsvenska företags medverkan i internationella karteller Om svenska företags medverkan i internationella karteller Samverkan kan också leda till bl. a. ett utbyte av teknisktoch kommersiellt kunnande som främjar utvecklingen. Bilden är alltså mycket komplicerad. En prövning av vilkaolika följder en internationell företagssamverkan kan få på olika svenskamarknader kan bara göras från fall till fall med beaktande av de särskildaomständigheter som föreligger. När det just gäller anbudskarteller anser jaggivetvis att de former som vi har förbjudit i är lika skadliga när deförekommer internationellt. Jag vill fillägga att inom FN och harmedverkat i fillkomsten av internationella riktlinjer och rekommendafioner isyfte att motverka skadliga effekter av internationella karteller och andrakonkurrensbegränsningar. När det gäller den av C.-H. nämndaorganisafionen lEA kan jag meddela att SPK på NO:s begäran inledde enundersökning av frågan, om samarbetet inom ramen för lEA har effekter på densvenska marknaden. SPK:s undersökning pågår. sista fråga kan jag säga attregeringen inte har för avsikt att föreslå någon särskild lagstiftning motsvenska företags medlemskap i internafionella karteller. Vi måste i ställetinrikta oss på att få fram internationella överenskommelser som förhindraranbudskarteller och andra former av skadliga konkurrensbegränsningar i denutsträckning som de är otillåtna här i . Jag vill i sammanhanget ånyounderstryka att NO och med stöd avkonkurrensbegränsningslagen kan pröva eventuella skadliga verkningar som dessakarteller kan få. 46 CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Jag tackar på tradifionellt sätt förhandelsministerns svar, ehuru jag måste säga att det var ovanligtotillfredsställande. redogör kortfattat för vissadelar av den svenska lagstiftningen, men det kan ju var och en läsa själv ilagboken. Han nämner att det i SPK;s kartellregister finns ca 80 avtal därutländska företag ingår som parter. Något som helst svar på min andra fråga ompå vilka varuområden enligt regeringens uppfattning konsekvenserna inom Sverigef. n. är störst av svenska företags medverkan i internationella karteller gesöver huvud taget inte. Någon särskild lagstiftning mot svenska företagsmedverkan i internafionella karteller vill regeringen inte ha. attityd är naturligtvis i ochför sig inte överraskande. Varje medgivande om att karteller och monopoldominerar den nuvarande kapitalismen är ju ett slag mot den borgerliga ideologisom talar om fri konkurrens som princip för det nuvarande ekonomiska systemet.Men den fria konkurrensen är i allt väsentligt död. Det är monopolet i olikaformer som är den normala företeelsen. Man kunde möjligen förvänta sig att de som säger sig varaanhängare av fri konkurrens kraftfullt skulle ta upp kampen mot monopol ochkarteller. kryper i stället bakom den slappa frasen;"Bilden är alltsåmycket komplicerad." Karteller kan enligt denna uppfattning vara dåliga,men de kan också vara bra. Nutidens s. k. liberalism har avlägsnat sig långtfrån den klassiska. Jag vill erinra om att det t. ex. för nationalekonominsfader var en given följd av hela hans lärosystem att varje form avmonopolistisk reglering obetingat var till skada för nationen. Jag återkommer fill dessa allmänna frågor, men först någrauppgifter om hur en internationell kartell med svenska företag som medlemmarfaktiskt verkar. Monopolens, kartellernas och särskilt de internationellakartellernas arbete sker till största delen i det fördolda. blirmöjligen någon liten del av isberget synlig ovanför vattenytan. Det är därförett rätt unikt material som presenteras för allmänheten i den stora rapport somi framlades i om lEA - den internationellaelkartellen. Rapportens namn är på engelska International ElectricalAssociation; a continuing cartel, dvs. ;en kartell som fortsätter. Den har framlagts för representanthusets kommittéför mellan-statlig och utrikes handel. Det är en tegelsten på 1 252 sidor. är det i och för sig ingen nyhet att det finns eninternationell elektrisk kartell. Inom den elektriska industrin harinternationella kartellavtal i olika form funnits sedan början på 1900-talet.Svenska företag har också tidigt varit medlemmar av kartellen. Men den nyaamerikanska rapporten är unik i det avseendet att den så utförligt och medutgångspunkt i kartellens egna dokument kan visa hur en sådan internationellkartell fungerar och vilka verkningar den har. För att ge en konkret bakgrund till vår debatt kan detvara lämpligt att referera några huvudpunkter i den amerikanska rapporten. förklarades den olaglig i ,och de amerikanska medlemmarna tvingades gå ur kartellen. - och detgäller sannolikt även , 1980 - bestod kartellen av 55 medlemsföretag.Det fanns tio olika underavdelningar för t. ex. ångturbiner, ångturbindrivnageneratorer, vattenturbindrivna generatorer, kondensatorer, transformatorer,gasturbingeneratorer osv. Det svenska storföretaget uppges ha blivit medlem ilEA , när de västtyska storföretagen inom elbranschendominerade kartellen. hör det till historien att ASEA redan 1925-1926 ingickavtal med de båda dominerande tyska firmorna AEG och . Avtalen innebaren kvotering av marknaden och var gällande . 1977 var ASEAmedlem i sex av de fio varusektionerna. varregistrerat som medlem i tre av de fyra övriga sektionerna, och Bofors-Nohabsamt Mekaniska Werk-stads, KMW, i den sista. Både Wallenberggruppenoch Johnsongruppen deltar alltså i kartellen. I ledningen för kartellen här enligt den amerikanskarapporten en rad direktörer från de nämnda företagen medverkat. I dokumentennämns namn som , , och Henrikde Verdier. Om den sistnämnde sägs att han representerar ett "ännu icke Om svenska företags medverkan i internationella karteller Omsvenska företags medverkan i internationella karteller identifierat bolag".Det är lätt att komplettera den amerikanska kongressrapporten på den härpunkten. Om man slår upp publikationen finner man att Henrikde Verdier var verkställande direktör i NOHAB. Jag återkommer till honom litetsenare. Vadgör nu den här kartellen? Liksom alla andra karteller försöker lEA att beredasina medlemmar så goda villkor, dvs. så höga vinster, som möjligt. Allmänttalat kan man säga att lEA ger sig själv följande uppgifter: 1. att reglera ochfördela marknaden för tung elektrisk utrustning, 2. att centralt dirigeraanbudsgivning, 3. att kompensera medlemsföretag som icke erhåller order. Detfinns två huvudavtal inom den internationella elektriska kartellen. Det är delsAnbuds- och kontraktsöverenskommelsen (TCA), delsExport-anmälningsöverenskommelsen, känd som överenskommelse X. TCAoch Överenskommelse X innehåller allmänna regler som gäller allavarusektio-ner. Sedan finns det tillägg till dessa allmänna avtal inom varjesektion samt dessutom speciella sektionsavtal. Rapporten ger följandesammanfattning av avtalen: "Allasektioner har anslufit sig till de procedurer och principer som finnsfastställda i TCA. Dessa bestämmer bl. a. den allmänna metod genom vilkenbolagen skall fastställa priser och andra arrangemang före anbudsgivning. Allasektioner har samtyckt till att informera sekreteraren i lEA föreanbudsgivningen. I tillägg innehöll avtalen inom åtta av tio sektioner någonexplicit metod för att kollektivt fastställa priser före anbudsgivning. Fem avde tio sekfionerna innehöll någon form av kvotering och/eller fördelningsprocedur,dvs fördelning av affärer bland medlemmarna på ett överenskommet sätt. I sjusekfioner hade framgångsrika anbudsgivare gått med på att 'kompensera' ickeframgångsrika anbudsgivare för kostnaderna att färdigställa omfattande anbud.Detta resulterar i betalningar mellan bolagen uppgående till miljontals dollarvarje år. Föreskrifter om 'pooling', en variation på kompensation, fanns i tresektioner . Slutligen hade sex sektioner skrivna procedurersom sekreteraren i lEA skulle följa för att sammanföra producenterna till mötenföre anbudsgivningen." Kartellensverksamhet finansieras dels genom fasta årliga avgifter, dels genom särskildaavgifter i proportion till försäljningen inom varje sektor under de tre senasteåren. Kartellen har fem olika bankkonton i . Dessutom finns dåde kompensationsbetalningar som skall göras enligt de bestämmelser som sägeratt den lycklige vinnaren av en order skall betala de övriga anbudsgivarna ensumma, vanligen bestämd i relation till orderns storlek. Procenttalen varierari de olika sekfionerna. För en av sektionerna har regeln utformats så här: "Varjemedlem som erhåller order för anläggning skall, såvida han ej är enda medlemsom lämnat anbud, därpå a) fastställa referenspris tillämpligt föranläggningen; b) betala till - eller hålla tillgängligt för - generalsekreterareni (här kallad Sekreteraren) ensumma stor som av referenspriset för denna anläggning och c) informeraSekreteraren om det belopp som fastställts under punkterna (a) och (b)fillsammans med erforderliga detaljer i den form som sekreteraren må erfordraför att göra det möjligt för honom att bestyrka kalkylernas riktighet." Medlemsföretagi den internationella elektriska kartellen försöker ofta hävda att denna baraär ett slags branschförening med uppgift att samla statistik och annaninformafion om marknaderna till medlemmarna. Men om så verkligen skulle varafallet, frågar den amerikanska rapporten, "varför är det nödvändigt attupprätta utförliga och bindande avtal med hemliga medlemskoder och hemligascheman för att underlätta gruppmöten och arrangemang/öreanbudsgivningen"? Rapporten fortsätter: "De föreskrifter som finns iTCA och Överenskommelse X (dvs Anbuds- och kontraktsöverenskommelsen ochExportanmälningsöverenskommelsen) tjänar klart som instrument för att främjaett överenskommet prisuppträdande liksom för att begränsa konkurrensen på andravägar." I vissa sektioner finns fastställda priser som skall multiplicerasmed en faktor som bestäms av inflationsutvecklingen och andra förhållanden.Bolagen förpliktar sig att inte begära lägre pris. Om de anser sig tvungna attgöra detta, t. ex. för att slå ut en konkurrent, skall generalsekreteraren ochgenom honom de övriga medlemsföretagen underrättas. I inget fall får prisetreduceras med utan godkännande av samtliga övriga medlemmar. Marknadsandelarnaför de olika medlemsföretagen är i flera sektioner mycket exakt fastställda vidhundradels procent. Som exempel kan anföras sektionen för vattenturbindrivnageneratorer där svenska ASEA tilldelats 21,. När det gäller utrustning förvalsverk har ASEA 13,. Ett tentafivt - dvs. försöksvis upprättat - grundprisfastställs inom denna sektion för varje affär genom majoritetsomröstning av deanbudsgivande parterna. Den utlottade, som får lämna anbudet, fastställerdärefter sitt anbud på grundval av detta pris plus eller minus . Ävenom det här gäller grövre elektrisk utrustning till relativt höga priser ärantalet affärer stort. Det uppges att antalet notifikationskort enligtöverenskommelsen om exportanmälningar till generalsekreteraren brukar uppgåtill ca 2 000 . Kartellenär enligt sina egna dokument giltig för "alla länder i världen". Mende deltagande bolagens hemländer betraktas som exklusiva marknader för deinhemska företagen. Det finns också för de olika företagen traditionellainflytandesfärer. Den gemensamma marknaden, som delats upp enligt noggrantangivna marknadsandelar, består huvudsakligen av länderna i tredje världen. Detär där överpriser uttas som uppskattas till 15 å . Om denna uppskattning ärriktig innebär kartellens verksamhet en årlig överbeskattning av folken itredje världen på . Den verkligaöverkostnaden för de slutliga konsumenterna är avsevärt högre. Detfinns inga uppgifter i rapporten om vad de amerikanska företagen tjänar på sinexklusiva marknad i eller vad ASEA och KMW tjänar på sin exklusiva marknadi . Helt obestridligt är att det här handlar om en Omsvenska företags medverkan i internationella karteller Omsvenska företags medverkan i internationella karteller ren kartell, som användersig av en kombination av de metoder som karteller vanligen brukar använda. Det ären priskartell. Det är en marknadsdelnings-kartell. Det är också enanbudskartell. Det bör erinras om att anbudskarteller är förbjudna enligtsvensk lag. Det bör också erinras om att den statliga konkurrensutredningen1978 föreslog två nya straffbelagda förbud på detta område, nämhgen ettpriskartellförbud och ett förbud mot marknadsdel-ningskarteller. Detta senareavsåg förbud mot horisontella kvoterings-, områdes- ochkunduppdelningskarteller. Jag har velat ge en så här utförlig redogörelse för de regler somgäller för denna internationella elektriska kartell därför att det i densvenska diskussionen ofta förnekas att det här handlar om en kartell. Närföreträdare för bolag som ingår i karteller tillfrågas om dessa, ljuger de oftapå det mest frigjorda sätt. Så är det också med företrädare för bolagen i deninternationella elektriska kartellen. I tidningen sade exempelvisASEA-direktören , som sitter med i styrelsen för lEA och harteckningsrätt för ett av de konton som lEA har i de Banques :"lEA är endast en harmlös branschförening som sammanställer statistik ochgör konjunkturbedömningar." På frågan om lEA sysslar medkonkurrensbegränsande verksamhet svarade Bennborn: "Nej, jag tycker intedet."