prot · G409104 · 1980-12-31 00:00:00 — I debatten yrkade jag bifall fill en reservafion,som var fogad till socialförsäkringsutskoftets betänkande 1980/81:14.Utskottets socialdemokratiska ledamöter framhöll aft tilläggsdirektiven fillsjukpenningkommittén, som syftade till besparingar inom sjukförsäkringen, ingavallvarliga farhågor för atf försäkringen skulle komma att försämras och attfördelningssynpunkterna inte skulle komma atf beaktas.Vi uttalade också en berättigad oro över atf sjukpenningkommiffén skulle tafram ett underlag, som innebar en urholkning av försäkringsskyddet, under storbrådska. Vi begärde atf direktiven och den ursprungligaplanläggningen för arbetet fortfarande skulle gälla. Det är kanske, herr falman, överflödigt att påpeka attreservafionen avslogs. Vi har avgivit ett särskilt yttrande.Sjukpenningkommitténs betänkande kommer att överlämnas fillsocialministern. Vi anser det därför ytterst angeläget atf understryka viktenav aft eventuella ändringar av vårt sociala trygghetssystem sker medsocialpolifiska utgångspunkter. Det kan finnas anledning atf befara aftavsikten med sociala reformer och stödåtgärder förbleknar och aft man ensidigtoch kortsiktigt fastnar i eff sifferspäckaf material. Jag har inget yrkande, men jag uttalarförhoppningen att socialministern, även om utredningen fick arbeta under entidspress som inte kan anses acceptabel - - låter remissinstansernafå god tid pä sig aft ta ställning till eft måhända svårgenomträngligtmaterial. 53RAUL BLUCHER (vpk): Ungdomen diskrimineras inom sjukkassan. Deträcker infe om de unga har en inkomst som överensstämmer med eller överstigerdet belopp som gäller för sjukpenning, de mäsfe också uppfylla ett ålderskrav,nämligen . Detta är, enligt den uppfattning som vpk har framfört gång pågång , en så orättfärdig bestämmelse atf denbör undanröjas . skriver utskottet om den här frågan på ett sätt som omden var på väg atf lösas , Def påpekas pä s, 4 i betänkandet attsocialpolitiska samordningsutredningen har föreslagit att 16-årsgränsen förtillhörighet till sjukpenningförsäkringen skall slopas och atf betänkandet nuefter remissbehandling bereds inom . För en ännu intemiljöskadad riksdagsledamot ter def sig häpnadsväckande att en sä enkel detalji def hela skall behöva ytterligare beredas efter aft ha, som def heter,utretts i en statlig utredning. Vari består de invändningar som man ytterligaremåste beakta i denna "beredning"? Det är dock fräga om en ganskaenkel och lättfattlig rättviseprincip. För de ungdomar som har furen aft kommaut i arbetslivet efter slut är det, med nuvarande orimligaordning, helt avgörande vilken tid man är född om man skall fåsjukpenning eller ej. Vi har i realiteten alltjämt unga människor som vill uf iarbetslivet i livet. Som def är med tillgång påarbete, tvingas många i den här situationen att flytta fill annan ort änhemorten. Inkomsten är nu som den är- dvs, så låg atf def jämnt upp går atfklara uppehället om man har inkomst . En sjukskrivning innebär oftarena katastrofen. I den situationen kan då ungdom försättas enbartgenom en oklok bestämmelse, som tyvärr har överlevt årliga påpekanden iriksdagen under slutet av 1970-falef och . Det finnsinga skäl atf inte bifalla motion 203 om slopande av 16-årsgränsen vid allmänförsäkring, och jag yrkar därför, herr talman, bifall till den motionen, 54 (): Socialförsäkringsutskoftets betänkande1980/81:18 behandlar ett flertal mofioner som har avstyrkts av ett enigtutskott. De flesta mofionerna ryms inom sjukpenningkommifféns arbetsområde, ochutskottet anser att man bör avvakta resultatet av dess arbete. Vad beträffar mofionen av m, fl, om slopandeav åldersgränsen för rätt till sjukpenning vill utskottet avvaktaremissbehandlingen av socialpolifiska samordningsutredningens betänkande, ivilket föresläs att den nedre åldersgränsen slopas. Utskottet anser därför infeatt något särskilt uttalande är påkallat f, n, yrkar trots defta bifall fill mofionen. Jagskall inte säga nägot om det, annat än att jag tycker atf vi kunde ha enat ossom att avvakta den remissbehandling som f. n, pågår. Den motion som och har väckthar tillstyrkts av ett enigt utskott. Utskottet delar nämligen denuppfattningen atf en snar översyn bör göras av gällande bestämmelser röranderätten till sjukpenning. Svårigheten atf tolka sjukdomsbegreppet har infesällan ställts på sin spets här under kammardebafterna. Vi anser i utskottetatt en närmare penetrering av dessa frågor är nödvändig. När det gäller mofion 302 om ändring av reglerna för rättfill sjukpenning för atf förhindra fosterskador vill utskottet erinra om attriksdagen har gett regeringen till känna utskottets uppfattning i den frågangenom en riksdagsskrivelse. Vi anser således inte någon ytterligare åtgärd varapåkallad f. n. Vad beträffar def särskilda yttrande från densocialdemokratiska gruppen som här talade om ser vi detta närmastsom en liten önskelista från den socialdemokratiska gruppen, då något annatyrkande i ärendet infe föreligger. Men naturligtvis kan jag väl säga aft vialla i utskottet delar uppfattningen att bedömningar i de här frågorna börgöras från socialpolitiska utgånepunkter. Där tror jag att jag kan säga att viär ganska överens. Med def anförda ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan på samtliga punkter. 55 (): Av skäl som jag infekan gå in på , eftersom jag sitter med i utredningen, finns def berättigadanledning peka pä att en bedömning bör göras ufifrån socialpolitiskautgångspunkter. Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 17förmotion 203 av m. fl. 2 ledamöter avstod från atf rösta. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1980/81:19 om delpensionsförsäkringen. 56 (): I en reservation fillsocialförsäkringsutskoftets betänkande 1980/81:14 framförde desocialdemokratiska ledamöterna i utskottet sin mening i frågan om pensionsnivåninom delpensionsförsäkringen. Vi framhöll att omerfarenheter av delpensioneringen visade att delpensionsreformen har fungeratpå avsett vis för anställda förvärvsarbetande. Regeringen hade själv beställt en undersökning avriksförsäkringsverket, och materialet avlämnades av verket den 1 oktober 1980.Det förtjänar påpekas att proposifionen om neddragning kom . I riksdagsdebatten uttalade jag minförvåning över att regeringen inte avvaktade rapportinnan man beslutade aft sänka kompensationsnivän inom delpensioneringen från fill . visade klart att antalet delpensionärermotsvarade beräkningarna vid delpensionsreformens genomförande. Vi yrkar att pensionsnivån för anställda förvärvsarbetandeåterställs till sin ursprungliga nivå, , fr. o. m. . Vi kaninte finna att en kompensationsnivå på är aft anse som stötande hög inomnågot annat pensionssystem. Varför då just inom delpensionssysfemet? Delpensionsreformen skall enligt riksdagsbeslutfinansieras genom arbetsgivaravgifter. visadeatf eff underskott i delpensionsfonden uppstod . 1977 regeringen att avgiften skulle höjasfrån fill fr. o. m. år 1978 för att man skulle undvikaunderskott. Regeringen negligeraderiksförsäkringsverkets förslag. Först fr. o. m. genomfördesen höjning av avgiften, och den är från denna tidpunkt . Undertiden har underskottet i delpensionsfonden ökat. Haderegeringen följt förslag skulle inkomsterna för år 1979uppgått fill 940 milj. kr. istället för ca 520 milj. kr. Fondunderskottetskulle då ha stannat på ca 70 milj. kr. i stället för 490 milj. kr. Qm intedelpensionsfonden får erforderligt tillskott kommer underskottet i fonden attår 1980 uppgå till ca kr., 1981 fill ca 790 milj. kr. och 1986 i rundatal fill 1 480 milj. kr. redovisar också att man med entemporär höjning av avgifterna med en tiondels procent kan nå balans under 1982och 1986 vända fondunderskottet till ett överskott. Därefter skall man kunnaåtergå till den fidigare uttagsprocenten. Vi har räknat nägot på detta ochföreslår en temporär höjning av avgiften , Alla data som redovisades av taladeemot förslaget om en sänkt kompensationsnivå. Regeringen trodde atf enbesparing på 150 milj, kr. fanns att hämta. Man betonade dock attkostnadsförändringarna var svårbedömbara. Regeringen angav infe heller vidvilken tidpunkt som dessa besparingar skulle kunna göras. Jag vill erinra om att besparingarna inte påverkarstatsbudgeten, eftersom försäkringen i enlighet med beslutfortfarande skall vara avgiftsfinansierad. Kommer detdå att bli någon besparing? Jag vill påstå motsatsen. Antalet delpensionärer har ökaf på eft sätt som för allautom för regeringen ter sig helt självklart med tanke på de försämrade förmånerna. var antalet delpensionärer 60 790. Idecember 1980 var antalet delpensionärer 67 829 och den sista februari 1981drygt 69 000. Defta innebär atf prognosen från riksförsäkringsverketbeträffande utgifterna för delpensioneringen vida understeg det faktiskautfallet , som blev 1 239 milj. kr. Prognosen beträffande utgifternaför är 1 575 milj. kr., dvs. en ökning av kostnaderna från 1980 till 1981med 330 milj. kr. Det är uppenbart aft den i proposition 1980/81:20 beräknadebesparingen på 150 milj. kr. Förslaget var förhastat. I proposition 1980/81:20 gör socialministernen bedömning beträffande antalet delpensionärer: "Def synes emellertidrimligt att anta atf den hittillsvarande ökningen av antalet delpensionärerkommer aft bromsas upp. Antalet delpensionärer kan uppskattastill omkring 60 000." Ja, verkligheten blev en annan. Def faktiska antaletdelpensionärer som var berätfigade fill en kompensafion på var per densista december 68 000. Vad ansåg då socialministern beträffande ennödvändig justering av avgifterna till delpensioneringen? Låt mig citera ur proposition 1980/81:20, bil. "Jag anser inte att def f. n. finns anledning atfjustera avgiften till delpensioneringen som en följd av den ändring avförmånsnivån som jag här har föreslagit. Jag vill här hänvisa dels till detbetydande underskottet i delpensionsfonden som successivt skall täckas avinflutna avgifter, dels fill ovissheten om hur antalet delpensionstagare ochdärmed kostnaderna kommer att utvecklas ." En felaktig prognos bör leda till en omprövning avslutsatsen beträffande behovet av att justera avgiften fill delpensioneringen.Nu krävs handling. Ingenfing gjordes trots attunderskottet i fonden ökade och trots att man uppmärksammats på atf så skedde. Socialministern hänvisar själv till det betydandeunderskottet i delpensionsfonden. Mot bakgrund av den utveckling som skett ochmof bakgrund av de faktiska kostnaderna bör omedelbara åtgärder vidtagas. Om såinte sker, tyder det på uppgivenhet. Jag yrkar bifall till den reservation av SvenAspling m. fl. som är fogad vid socialförsäkringsutskoftets betänkande nr 19. 57KARIN (vpk): Den borgerliga regeringens politik präglas avsnabba initiativ fill förändringar. Enligt löpande-band-principen hällerregeringen nu pä atf rasera hela det sociala trygghetssystem som i relativtstor enighet byggts upp under en lång följd av år. hinner reformernaknappast slå igenom förrän den borgerliga regeringen kommer med färdiga förslagom försämringar. Det gäller inte minst den fråga vi nu behandlar,delpensionen, där de borgerliga partierna helt ändrat uppfattning sedanreformen infördes så sent som . Detta är lätt atf konstatera, om man går tillbaka ochläser de borgerliga motioner som väcktes i anslutning fill proposifion 1975:97där bl. a. förslag om delpension ingick, eller om man far del av dereservationer från samma håll som fogades till utskottsbetänkandet och därsärskilt ville ha en vidgning av förmångsfagarkretsen inomdelpensioneringen och slopa kravet på eft fastställt timantal fördeltidsarbete. Vid debatten framfördes från att det fannsskönhetsfläckar i systemet som borde rättas till. a. gällde detta kravet pådeltidsarbete, och frågan ställdes: Varför skall man ha kvar kravet pådeltidsarbete? Detta ifrågasattes med hänsyn till att avgiften för heladelpensionen var betald. Man tyckte inte att myndigheterna hade med detta attgöra, om någon ville trappa ner arbetet och begära att fä delpension utan atföverhuvudtaget arbeta. En annan skönhetsfläck var enligt kravet ATP-grundande inkomst som anställd efter för aft fådelpension. Def var den borgerliga uppfattningen 1975. har ju möjlighet funnitsför de borgerliga i regeringsställning atf sudda ut de skönhetsfläckar sompåtalades vid delpensionens införande. I stället har den borgerliga regeringennu gjort en enda stor skönhetsplump genom sitt angrepp på reformen, med förslagatt sänka pensionsnivän från för de förvärvsarbetande. var det slut på omsorgen om dem som haft tunga,monotona och ofta relativt dåligt betalda arbeten, som borde kunna gå i pensionnågot tidigare än andra utan att lida ekonomiskt avbräck. Men så hette det ireservationer och särskilda yttranden . Det är alldeles riktigt att det är dessa grupper somdrabbas. Det är de nämnda grupperna med tunga, monotona arbeten som drabbas,och def är också de som slits ut i förfid. Men dubbelt drabbas de lägstavlönade, som infe tillgodogörs någon skattereduktion vid en delpensionering.Den borgerliga regeringens skattepolitik innebär ju att de lägst avlönadefår höjda skatter, medan de högavlönade får ganska kraffiga skaftesänkningar.Då skattesänkningen är progressiv är det de högst avlönade som får den störstaförmånen skattemässigt. I andra sammanhang krävs aft en verksamhet fungerar underen längre fidsperiod, för aft man skall kunna göra en tillförlitligutvärdering. Men när def gäller delpensionsreformen har den borgerligaregeringen alldeles för snabbt dragit slutsatsen att här finns pengar aft spara- en slutsats som är dåligt ekonomiskt underbyggd. Resultatet torde nämligenbli att det man sparar in genom aft sänka pensionsnivän från får istället betalas i ökaf antal förtidspensionerade och i ökade sjukbidrag. Vadman tar in på gungorna kommer man alltså att förlora på karusellen. Qch de som drabbas är som vanligt de ekonomiskt sämstställda i samhället och de som mest har behov av en nedtrappning avarbetstiden. Men detta är ju eff led i den borgerliga regeringens helaekonomiska politik, som fördelningsmässigt är en omfördelning från de fattigatill de rika, trots aft regeringsparfierna i alla sammanhang säger sig slå vaktom de ekonomiskt svaga i samhället. Vad regeringen uppnådde med sitt s, k,sparförslag var att många anställda, som inte tänkt fa delpension eller tänktta den senare, skyndade sig att begära delpension innan reglerna för sänkningav pensionsnivän trädde i kraft, Def visar redovisade siffror, I utskoftsbetänkandeterkänns också aft def syns rimligt anta aft den hitfillsvarande ökningen avdelpensionärer kommer aft bromsas upp genom att förmånen försämras. Vilka grupper är det då som tvingas avstå från delpension?Jo, det är just de som regeringen säger sig värna om - de löntagare som redanmed eff heldagsjobb inkomsfmässigt befinner sig pä en nivå motsvarande existensminimumoch som inte har räd att avsfä från en enda krona i arbetsinkomst. Vidare hardet skapats två olika ersättningsnivåer, beroende på när delpensionen utfaller,Def är ett i högsta grad orättvist system, Vänsterparfiet kommunisterna finner def angeläget atf slåvakt om den ursprungliga målsättningen, som fanns när reformen genomfördes,nämligen atf alla skulle kunna utnyttja den. Eftersom reformen förutsatte enavgiftsfinansiering finns heller ingen mofivering för en försämring av denmålsättningen. Det kanske är en from förhoppning, men defborde i den här kammaren finnas någon representant för den borgerliga gruppensom påstår sig företräda löntagarna öch som då vill låta förnuftet råda ochinte medverka till atf omöjliggöra för vissa löntagare att utnyttjadelpensionssystemet och trappa ned sin arbetstid. Med def anförda yrkar jag bifall fill densocialdemokratiska reservafionen som finns fill detta betänkande och sominnebär ett bifall fill vpk-motionen. 58 (); Socialförsäkringsufskottefs betänkande nr 19behandlar dels motion 298 av m. fl., dels mofion 924 av LarsWerner m. fl. I motionen av yrkas aft delpensionsnivänskall fastställas fill fr. o. m. och att de anställda somfått delpension skall få sin pensionsnivå höjd till denförutvarande nivån, dvs. På den punkten sammanfaller yrkandena i densocialdemokratiska motionen och vänsterparfiet kommunisternas motion, vilketockså påpekat. Utskottets majoritet har avstyrkt dessa motionsyrkandenmed hänvisning till def riksdagsbeslut som har fattats. Utskottetsmajoritet vidhåller den uppfattning som kom till uttryck i propositionen ochriksdagsbeslutet , nämligen atf def var nödvändigt att någotsänka förmånsnivån inom delpensionsförsäkringen dels med hänsyn tillkostnaderna, dels med hänsyn fill rådande ekonomiska läge. Jag vill verkligenslå fast atf den som har behov av atf något minska sin arbetsinsats alltjämthar ett starkt ekonomiskt stöd i delpensioneringen. Den socialdemokrafiska motionen kräver också vissarestriktioner i fråga om delpension för egenföretagare. Endast den som äransluten till ATP-systemet skall kunna få delpension, säger man, ochegenföretagares och uppdragstagares genomsnittliga förvärvsinkomst skallberäknas på pensionspoängen för de fem åren före arbetstidsminskningen.Avgiften från dessa kategorier skall tillföras en särskild fond, varurkostnaderna skall betalas, - Det är alltså yrkanden som socialdemokraterna helatiden har hållit fast vid. Utskottets majoritet vidhåller även i denna frågasin fidigare uppfattning och yrkar således avslag på motionen, I den socialdemokratiska motionen föreslås också enhöjning av avgiften fill delpensionsförsäkringen , Eftersomutskoftsmajorifefen avstyrker förslaget om en höjning av kompensationsnivåninom delpensioneringen och utskotfsmajoriteten anser det för tidigt att dranågra säkra slutsatser om effekterna av basbeloppssänkningen och sänkningen avkompensationsnivån, avstyrks också detta förslag. Jag vill säga till aft den ökning av antaletansökningar som skedde var väntad - även om naturligtvisprognoserna kan ha slagit nägot fel. Vi har båda sysslat med den här typen avförsäkringar,och vi vet aft när en ny försäkring träder i kraft så görs genast eff stortantal nyansökningar. Jag tror att det är för tidigt att i dagens läge dra någrasom helst slutsatser av def som skett. Förmodligen blir def enstabilisering och kanske också en tillbakagång av antalet ansökningar. Jag är övertygad om att regeringen kommer att följa dessafrågor med uppmärksamhet. Med hänvisning till def anförda, herr talman, ber jag atffå yrka bifall till utskottets hemställan på samfiiga punkter. 59 (): I slutet av sitt anförande sade utskottetstalesman aft regeringen kommer aft följa de här frågorna med uppmärksamhet ochse vilket utfall sänkningen av kompensationsnivän får. Regeringen hade givit i uppdrag aftfölja delpensioneringen, som trädde i kraft , och undersöka vilket utfallden fick. Dagen innan regeringen lade proposition 1980/81:20 på bordet fickregeringen den beställda rapporten, som klart visade att utfallet avdelpensioneringen överensstämde med prognosen i den proposifion som låg tillgrund för delpensioneringen. Trots defta genomförde man en sänkning av kompensationsnivän.Man hade alltså infe avvaktat resultatet av undersökningen. Vad är det som gernågra garantier för att en uppföljning , efter en förhastad sänkning, kommeratt leda fill atf regeringen intar en annan ståndpunkt i frågan? säger också att def var nödvändigt atfsänka kompensationsnivän på grund av def ekonomiska läget. Man beräknade ipropositionen - det var infe underbyggt och inte på något sätt klart redovisatekonomiskt utan mycket diffust - att sänkningen skulle medföra en kostnadsbesparingpå 150 milj, kr. Den tidpunkt vid vilken denna besparing beräknades ha gjortsfinns inte angiven. ser vi klart att utfallet blev ett betydligt störreanfal ansökningar än normalt. Kostnaderna beräknas med 330 milj, kr,överstiga de faktiska kostnaderna , Då undrar jag: Var finns de 150sparade miljonerna? Dessutom är det uppenbart aft, som jag sade i mitttidigare anförande, alla utom regeringen var på det klara med atf förslagetskulle medföra en höjning av antalet ansökningar. Man bedömde aft antaletansökningar skulle bli 60 000, och det blev 68 000, Det kan tyckas vara enliten skillnad, men det är det inte mot bakgrund av atf 60 000 utgör ungefär enfjärdedel av de åldersgrupper som kan få delpension. Med hänsyn till det ärytterligare 8 000 en mycket stor grupp, och den har en kompensationsnivå på , påpekade så riktigt att människor,beroende på detta ogenomtänkta och förhastade förslag, sökte delpension från entidpunkt som de egentligen inte hade tänkt sig och med en nedskärning avarbetsnivån som är ganska liten men som senare kan ökas. Då får man behållade , , Prognosen var alltså felakfig. Ätt man sedan inte drarslutsatserna av aft fonderna behöver tillföras ytterligare medel är aftbeklaga. Det är halsstarrigt med tanke på aft man vetat aftfonderna behöver fyllas på och med tanke på aft underskottet på fonderna på1990-falef kan beräknas uppgå fill 2 miljarder, om man inte gör någonting.Fortfarande gäller riksdagsbeslutet aft pensionerna skall finansieras viaarbetsgivaravgifter. Hur länge skall det gälla? 60 (vpk): Det är svårt aft lita pä de borgerligaslöften om uppföljning av utfallet med den varannandagspolitik som de bedriver.Man måste ställa frågan varför förslagen ekonomiskt alltid skall drabba dem somhar det sämsta ekonomiska utgångsläget. Delpensioneringen var ingen lyxreform med enkompensationsnivå på . Men def var en reform som av löntagarna upplevdessom positiv, då den gav dem möjligheter aft på deltid fortsätta ett jobb framtill folkpensioneringen utan alltför stora ekonomiska uppoffringar. Deftagällde infe minst dem som hade ett långt och strävsamt arbetsliv bakom sig. Delpensionen har heller infe utnyttjats i störreutsträckning än vad sorn fanns med i beräkningarna när den genomfördes. Denökning som skedde är, som sagt, ganskakraffig i förhållande fill det totala antalet ansökningar. Försämringen av delpensionen kommer ofelbart atf leda fillen ökad förfidspensionering, och def är ju en sämre lösning, både från socialoch från samhällsekonomisk synpunkt. Slutresultatet blir ökade utgifter.Kostnaderna blir på det sättet betydligt högre än om vi återförkompensationsnivän till , Besparingen vänds i eff underskott, och det ärdälig ekonomisk polifik, som vpk infe vill ställa upp på. 61 (): Låt mig konstatera aft och verkligen har funnit varandra i den här debatten i en djup misstromot sittande regering. Jag kan väl inte frånta er rätfen aft hysa misstro fillden regering som jag dock tror betydligt mera om än vad damerna gör. Det är väl alldeles givet atf regeringen kommer aft följade här frågorna med uppmärksamhet, liksom socialförsäkringsutskoftet och övrigasom ansvarar för försäkringssystemet. Vi behöver inte kasta yxan i sjön i dagoch måla en viss potentat på väggen. Lät oss avvakta och se vilket utfall defkommer atf bli. Världen går inte under , detvill jag säga till både och , Att vi inte har sammauppfattning vad gäller pensionsnivån har vi konstaterat förut, men vi är ocksåeniga om att lagt kort ligger. 62DORIS (): Jag kan dela uppfattning påett område: Jag tror inte heller att världen slutar efter denna debatt. Menmänniskor börjar mer och mer hysa oro för hur denna värld kommer att se uf. Statliga och kommunala delpensionärer är garanterade 65 %.Den omständigheten att man nu i lag har sänkt nivån till innebär aftstaten och kommunerna fär gå in och betala mellanskillnaden på till sinadelpensionärer. Borde man infe se defta samhällsekonomiskt? Det är just det maninte gör. Låt mig också peka på en vetenskaplig rapport, grundad på ett forskningsarbete som gäller delpensionärernasyrkesaktivifet. Den visar atf delpensionärerna i väsentlig grad är verksammainom fillverkningsindusfrin - det är alltså den gruppen det egenfiigen gäller.Det är också värt atf nptera vad rapporten säger om hälsotillståndet, nämligenaft delpension fungerar på ett förebyggande sätt.