prot · G40975 · 1980-12-31 00:00:00 — I rättvisans namn skall ändå sägas att det är bra att detkommer ett förslag on-r kvittning vid återbetalning av skatter och avgifter.Man får väl ställa den förhoppningen atf regeringen verkligen lägger fram dettaförslag och inte gör som med skatteflyktsklausulen, som bara sköts upp frän ärtill är, trots att den varje är annonserades i regeringsdeklarationen. I stället för att ytterligare utreda frågan om förenklingoch förstärkning av indrivningen kunde man utnyttja de kunskaper som redan finns.Det finns gott om kunskaper inom myndigheterna, men det fattas pengar, detfattas resurser. kan man märka att mänga av dessa myndigheter integes de ekonomiska resurser de borde ha. Om de fick def. skulle man ocksätillförsäkra samhället avsevärda inkon-ister utöver vad det skulle kosta attfilisätta dessa tjänster. Slutligen vill jag påstå, beträffande det förslag somförbereds inom och som gäller brott vilka lett tillobehöriga vinster, att Omåtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet Om åtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet defta inteheller är nägot aktivt arbete frän regeringen. Vad jag förstår kon-imer det attfa fid att överväga de här förslagen. Det sägs ingenting i svaret om när manvill införa ekonomiska sanktioner mof sådana brott, ufan det är bara fräga omöverväganden. Tyvärr är väl detta ett ganska typiskt uttryck för regeringenssätt att behandla hela den ekonomiska brottsligheten, skattefusk ochskafteflykt - man överväger, men man vidtar inga åtgärder. Det finns alltså många redovisade förslag som regeringeninte velat nappa pä. Defta tyder pä ett ointresse frän regeringens sida aftverkligen fa itu med den stora skatfebrottslighefen och ekonomiskabrottsligheten. Däremot tycks det vara en väldigt alert regering när detgäller att beröva de arbetande deras kanske enda avdrag genom atf slopa de första1 på reseavdragen. Där har regeringen visat handlingskraft. Jag tycker att det är av vikt atf i dennadebatt först slå fast än en gång - jag har gjort det förut i dennakammare - atf den ekonomiska brottsligheten är allvarlig. Jag har aldrigstuckit under stol med det. Jag tror atf jag utan att blinka kan säga att jagsedan jag blev budgetminister känt det vara av stor vikt att vi konstruktivtförsöker finna vägar för att rätta till denna allvarliga sak i värt svenskasamhälle. Ni gör här ett försök, och , aftmala upp en bild enligt vilken det skulle vara ni som är de verkligtpådrivande, kraftfulla, idérika och suveräna när det gäller aft komma ät denekonomiska brottsligheten, medan jag skulle befinna mig i bakgrunden i ettfruktansvärt dunkel och vara i det närmaste en halvkriminell individ, somförsöker värna om denna brottslighet. Det är klart att detta är en nidbild, somjag tycker att vi kunde ta bort. Sä förhäller det sig inte. Jag tror att vi ialla partier i riksdag är beredda att åstadkomma en så bralagstiftning som möjligt för aft komma ät dessa svårigheter. Det är förvissoinfe sä lätt som en del oppositionspolitiker vill göra gällande. Tvärtom ärdetta ett av de allra svåraste problem vi har att ta itu med. Jag känner mig intet dugg prickad av när hanpåstår att det är fråga om värderingsord när jag i svaret säger atf regeringenvarit akfiv pä defta område. Det är bara atf läsa svaret. Man finner då att detvidtagits en rad åtgärder pä alla områden som vill atf det skallvidtas åtgärder pä. Det förekommer alltså här en akfivitet. Jag vill gärna säga aft den debatt som drog igång var av värde. Men def är inte sä aft den på något sättsaft i gång debatten i kanslihuset. Dessa frågor har tvärtom stått i centrumsedan en lång fid tillbaka, i själva verket ända dä den förstaFälldinregeringen trädde fill. Def är kanske ocksä av vikt aft säga att vi, när vi tartag i dessa frågor, mäsfe arbeta på det sätt som jag försökt redovisa i svaret,dvs, undersöka vad def är för problem vi har aft brottas med när det gällerkronofogdemyndigheternas verksamhet, för att ta ett exempel. Vi mäste lyssnatill myndighe- terna ochfä problemen redovisade. Sedan fär man sätta sig ned och fundera hitr man skallkomma ät just det eller det problemet. Våra möjligheter därvidlag är ganskabegränsade. Man kan inte göra nägra stora Alexander-hugg för atf komma fillrätta rned den ekonomiska brottsligheten. Man måste i det här arbetet gå framåtbit för bit. Def är ett sådant arbete som detta svar redovisar. Lät oss erkänna att man infe ensidigt kan säga att vi nuskall bygga upp en väldig effektivitet när det gäller övervakningen av Sverigesmedborgare -löntagare och företagare -, dvs. ha en polisapparat som ser in ivarje litet skrymsle. Vi skall ha en öppen redovisning och ett öppet samhälle,men vi fär inte stiga över den gräns där människors integritet blir hotad.Detta är någonting som gäller både den lilla inkomsttagaren och den storaföretagaren. Vi är angelägna om atf i leva i ett rättssamhälle. Därförmåste man i dessa frågor ständigt göra denna avvägning: Hur skall vi fä störreeffektivitet utan att göra avkall på de rättigheter som bäde , TommyFranzén och jag vill att vi skall ha för atf kunna säga aft vi verkligen leveri en rättsstat. Efter de här inledande, mera allmännaprinciperna i frågan skulle jag vilja peka pä något av def som varit uppe iinläggen efter mitt interpellafionssvar. säger att han infe är så nöjd med svaret. Hansäger att en mängd socialdemokratiska motionsyrkanden harröstats ned. Jag har tittat på den mofion sorn väckts vid årets , ochjag mäsfe säga att den inte innehåller mycket som vi inte häller pä att jobbamed i regeringen. Jag har redovisat de olika utredningsuppdrag som är på gäng,som ligger i reniisskvarnen eller som rent av håller pä atf bli propositionertill . Def är väldigt få nya saker. Jag skulle gärna vilja vända päfrågan och säga: Var finns de verkligt radikala grepp som trorskulle kunna vända den ekonomiska brottsligheten så mycket snabbare i förhällandetill det som håller på att hända i BRÅ, i olika statliga utredningar, iregeringens kansli och det som redan kommit hit till för beslut? Detblir inte sä väldigt mänga. Men del vore frestande, herr talman, att gä igenomdem punkt för punkt. Jag har en 14-sidig A 4-promemoria här med en mängdpunkter, vilka regeringen just åtgärdat eller häller pä att åtgärda. Det rörting som inte är bra: tryggheten behöver t. ex. förbättras, det gäller att fäin sädana samhällsresurser som enligt bestämmelserna skall komma till samhälletvia avgifter eller skatter, aft förhindra skaffesmitning osv. Men jag skall ivarje fall infe göra def i första omgången. Jag deltog i en debatt förra veckandär flera av de punkterna redovisades. De finns redan i kammarens protokoll.Men jag vill gärna återkomma om sä blir nödvändigt. Det är i stort sett en fräga orn lagstiftning,organisation och resurser. Pä lagstiftningsornrädet har mina meddebattörer sattnågra frågetecken för skatteflyktslagen. Jag försökte, så fort jag kom tillbudgetdepartementet, fä fran-i det förslaget, Def fattades ett beslut i denfrågan , vilket var ganska snabbt. Vad detta beslut fär för effektär alltid en bedömningssak - det vet vi inte . Därför har vi ocksä sagtfrän regeringens sida: Lät oss Omåtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet Om åtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet följa hurskaffeflykfslagen kommer aft verka i praktiken, och göra det på ett sådant sättatt regering och riksdag fär ett ordentligt underlag för att bedöma om detlagförslag som är antaget är sä bra som vi önskar aft def skall vara ellerom vi behöver göra ändringar. Vi är öppna för diskussion på den punkten. Menåterigen är det, herr falman, en balansgång mellaneffektivitet ochrättssäkerhet, och den är i eminent grad uttalad i def lagförslaget. När def gäller organisationen har alla de myndigheter somhär berörs förstärkts: lokala skattemyndigheterna, kronofogdarna, polisen,fullen. Om man ser pä siffrorna från 1970-falef och framåt ligger tyngdpunktenoch förstärkningarna i början av de är då regeringarna och hadeansvaret - inte under den socialdemokrafiska fiden, har vi, TommyFranzén, problem aft sprida resurser omkring oss. Jag trodde faktiskt atf t, o.m. insåg att landefs resurser infe tillåter alltförexpansiva åtgärder i något avseende. Men pä den här punkten har vi sagt: Deftaär sä viktigt atf vi, även i ett läge dä inga nya tjänster över huvud taget hartilldelats staten, medger att polisens resurser omprioriteras, aft andramyndigheters resurser omprioriteras till förmån för bekämpningen av denekonomiska brottsligheten, Def är ett av de mycket fä prioriterade områden vihar. Någon av er nämnde polisens eko-rotlar. De har fått detjänster de önskade. När det gäller ekonomiska resurser i övrigt framgår defaft man regionalf, lokalf och centralt har fått något ökade resurser för attkunna lämna rådgivning och komma åt ekonomisk brottslighet. Anf.5 (): Av de besked som vi nu fick kan man utläsa atf regeringenstått för en betygsättning genom de kraftfulla ord som använts i svaret. Det ärhelt klart. Vad som gjort att regeringen inte har lyckats nä resultati kampen mot ekonomisk brottslighet är att man egentligen inte har velat getillräckliga resurser för detta. Man har långhalaf förslag. Jag nämnde tidigareatf förslag har kunnat ligga fyra fem är innan de "kommit i sjön".Man har vidare urvattnat förslag från utredningar och frän BRÅ. Det äranledningen till de mycket beklagliga resultaten av det fåtal lagar på dettaområde som vi beslutar om här i kammaren. Def kan väl ändå inte vara så attbudgetministern inte noterat alla voteringar här i kammaren i frågor omåtgärder rnot ekonomisk brottslighet, där socialdemokratiska förslag harröstats ned. Det gäller förslag frän civilutskottet, justifieutskottet,lagutskottet, jordbruksutskottet osv, till åtgärder som vi frånsocialdemokratiskt häll har velat vidta på olika områden men somregeringspartierna sagt nej och äter nej till. säger statsrådet emellertid att man vill ge tjänster,att man vill försöka skapa resurser och aft man vill lyssna till dem somsysslar med de här frågorna. Frän uppbördsmyndighetens sida slog man faktisktlarm . Man sade att en förstärkning här måste till därför aftuppbördssysfemet häller pä att haverera. Man framhöll aft skojare struntar iatt betala källskatfer, arbetsgivaravgifter osv. Företag struntar i aftregistrera sig, Uppbördsmyn- digheten iStockholm gjorde en undersökning i en förort, och denna visade att en tredjedelav företagarna i eft område inte var registrerade. Ett förslag förelåg från enutredning om aft 75 tjänster skulle tillföras myndigheten. I det läget valderegeringen att ge länsstyrelserna i uppgift atf inom ramen för anvisade medeltillsätta samtliga tjänster. Jag vill gärna fråga budgefministern: Hur mångatjänster blev def? Vid de flesta länsstyrelserna sade man faktiskt aft det intelängre fanns något att fa av inom ramen för anvisade medel. Löser man olikafrågor pä det sättet, herr budgetminister, når man aldrig de resultat son-i manönskar. Det är naturligtvis besvärande att till budgefministernställa frågor som andra statsråd egentligen skulle ha besvarat. Eftersom manvalt att låta budgetministern gå in som svarande, kan jag peka pä en annanmycket allvarlig sak som vi socialdemokrater erinrat om, nämligendet förhällandet att man för ett allvarligt skattebrott kan vänta med domslut i10-15 är. Fallen med och bingokungen i är ett par exempel på det.Def kan väl ändå infe sägas vara kraftfulla åtgärder i kampen mot ekonomiskbrottslighet när man handlar pä det sättet. När det gäller den nya konkurslagen, som vi för drygt ettår sedan antog här i kammaren, så ville vi ha en skärpning. Den fick enurvattnad kontur. Resultatet är att bara en enda person har dömts -jag tänker på ett fall i . Det här är naturligtvis otillfredsställande,och det minskar pä eft mycket beklagligt sätt respekten för åtgärder av def härslaget. Näsfan kommer uppgifter om hur brottslingar påden grå och svarta ekonomiska marknaden kan härja. 1 går berättade man iAftonbladet att staten pä vid marinens hemliga bas ger jobb åtskatfeflykting-ar. Jag skulle gärna vilja fråga statsrådet om inte åtminstonedef är en uppgift sorn bör skaka om regeringen ordentligt. Vad tänkerregeringen göra för att förhindra att staten ger skatteflyktingar, företag medmiljoner i skatteskulder, möjlighet att bli anbudstagna? Man skulle kunna anföra många exempel på åtgärder somskulle kunna vidtas pä det här området. Statsrådet säger atf han studerat värmotion fill årets riksdag. Låt mig dä säga att vi infe har någon motion till åretsriksdag. Vi hade en till fjolårets. Handläggningen av den har förhalats sedanfjolåret-vi har haft den ute pä den största remiss som nägon motion ijustitieutskotfet genomgått. Vi har fått in uppgifter och åsikterfrän myndigheter och är i gäng med arbetet. Vi kommer naturligtvis att läggafram ett förslag som vi hoppas att regeringen skall ha intresse av men somnaturligtvis kommer att röstas ned här i kammaren - det är vi medvetna om. Om åtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet Anf.6 (vpk); Budgefministern pekar pä en 14-sidig PM med åtgärder. Låtmig med en gång säga atf jag på det bestämdaste vill hävda att regeringen intepå något intensivt sätt motarbetat den ekonomiska brottsligheten. Def framladesförslag redan längf fillbaka i fiden. Ett exempel är , dålänsstyrelsen i avslöjade vad man kallade det likvida fusket. 2 protokoll 1980/81:75-79 0/71 åtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet harfunnits mänga förslag bäde före och efter det som inte har resulterat inågonting. Budgetminisfern sade i sin replik att jag borde veta attlandets resurser inte tillåter en ökning av personalstyrkan pä de här omrädena.Han sade också att man ända i viss män gått kronofogdemyndigheterna till mötespä den här punkten. Jag nämnde i mitt inledningsanförande att länsstyrelsernai landet har krävt förstärkningar med 254 tjänster. För mon-isenheterna begärdenian 50 och fick 27, för lokala skattemyndigheterna begärde man 144 och fick O,och för kronofogdemyndigheterna begärde man 60 och fick 10. Jag kan inte förmitt liv förstå att en utökning av de här resurserna skulle innebära ökadekostnader för samhället. Jag utgår frän att en kronofogde inte bara uppbär lönutan ocksä utför ett arbete. I och med att han utför ett arbete bör en hel delav de uteliggande i kvarskatter komma in. Det bör väl varasä att en tjänsteman av den här sorten gott och väl betalar sig? Jag tycker infe budgefministern skall fortsätta krypabakom pästäendet att vi inte har resurser. Här är det en klart uttalad viljafrän regeringens sida att inte ge resurser för aft driva in de pengar somstaten har att fordra. Budgetministern talade om Alexandcrhugg och sade att manskall ta det bit för bit. Med tanke på vad budgefministern sade om öppenredovisning vill jag dä med en gäng fräga: Anser budgetminisfern attkronofogdemyndigheterna skall arbeta son-i man gör i eller inte?Jag tänker dä pä vad som går under benämningen Kommando syd, som överraskandegär in i företagen och hittar mängder med pengar- bl, a, gömda bakom badkaret,enligt en redovisning i en kvällstidning för sedan! Man förvarnar alltsåinte om atf man kommer utan n-ian kliver rätt in och finner undanstoppademedel. Är det meningen att den öppna redovisningen och den ökade sekretess somregeringen föreslagit och genomdrivit skall vara sä helgad att myndigheternaskall förvarna, innan de kommer till företagen för aft leta efter undanstoppadesvarta pengar? Budgetminisfern nämnde i början av sin replik någonting omatt jag och skulle vara företrädare för idérikedomen. Nej, det ärinte pä det sättet, 1 varje fall är det inte vi frän vpk:s sida som står föridérikedomen. Pä den punkten mäste jag hälla brottsförebyggande rådet,, , länsstyrelserna rn. räkning för attdet är de som har och har haft mängder med idéer. Däremot har vi frän vpk tagitupp en hel del av dessa idéer och lagt fram dem som förslag i , medanregeringen har varit oerhört passiv. Dessa aktiva förslag frän vär sida harbemötts med utomordentlig passivitet frän regeringens och den borgerligariksdagsmajo-ritetens sida. Så är det med den saken. Beträffande eko-roflarna är det tyvärr sä att av detjänster som redan finns pä dessa rotlar är flera obesatta. Def beror ofta päde rådande anställningsförhållandena. Bättre anställningsförhållanden behövs,rnen jag tror att det framför allt behövs anställningsformer, sä att man kan fäandra människor att söka sig till dessa jobb än bara sädana personer som harbakgrund som poliser. Aft människor med annan bakgrund och erfarenhet taranställning påeko-r-oflarna är vad som behövs för atf dessa skall bli effektiva. Skatfeflyktsklausulen vet vi ännu ingenting om, menadebudgetministern. Men såvitt jag förstod sade i sin replik attpropositionen om skatfeflyktsklausulen lades fram mycket snabbt efter det attherr tillträtt posfen som budgetminister. Värdet alltså budgetministernsförtjänst atf propositionen lades fram? Var det i så fall ocksåbudgefminisferns förtjänst att propositionen fick en sädan utformning att denmer eller mindre utgör en ordbok och ett lexikon för skatfesmitarkonsulter, såatf de vet hur de även i fortsättningen skall kunna kringgåskattelagstiftningen? Propositionen har nämligen, till skillnad frän normaltutformade propositioner, fått eft sådant utfall atf den är en uppslagsbok förskattesmitare. Om åtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet Jag tror vi skall avvakta hur lagstiftningenmot skafteflykt kornmer att verka och döma den först när vi fär se det materialsorn kommer frarn. Nägon uppslagsbok för skattesmitare tror jagingalunda aft proposifionen är, . Jagskall bara kommentera nägra av de punkter som ArneNygren tog upp. Han menade att uppbördssystemet behövde förbättras, och det ärvad som skett i den s, k. RS-reformen, vad gäller både taxeringsdelen ochuppbördsdelen. Här har ju ändå vidtagits reformer. Om de i alla delar slagiträtt kan man naturligtvis diskutera-del är dock ett reformarbete pä gång justpå den punkt sorn nämnde. Att rättegångar i samband med brott pä def här områdetförhalas är nägot som vi tyvärr litet var kunnat notera. Därför är ocksälagförändringar när det gäller preskriptionstiden på väg. Vi har noterat hur endel personer kan hälla sig gömda utomlands. Defta mäsfe åtgärdas. Jag är heltöverens med om det. Det finns ingen motsättning pä den punkten. När det gäller konkurslagstiffningen vet medsitt säte i det utskott som handlägger dessa frågor att förändringar ävendärvidlag har skett. Man har vad gäller fattigkonkurser en helt annan hållningfrån samhällets sida och en helt annan kontroll över sädana mindre rikfigaeller direkt felakfiga åtgärder inom affärslivet. Ytterligare ett område som nämnde gäller dengrå arbetskraften. Javisst, jag sade redan i svaret att det är just ett sådantområde som vi måste angripa, och därför kommer regeringen rned förslag pä detområdet. När det gäller tjänster och resurser tyckte def inte gär att krypa bakom det förhållandet att det svenska samhället infe har de tillgångar som vi egentligen skulle önska för att förstärka påolika områden. Men det är ju så, , Tro inte att det gär att barasticka i väg och hämta de där 7 miljarderna! Def låter näsfan som om det skullevara en lätt uppgift, men det är inte riktigt sä. Jag är övertygad om att manmed en effektivare organisation, med omprioritering av tjänster och bättre lagstiftningskulle kunna komma åt en hel del av defta. Det är precis vad regeringen nuåstadkommer. Dä får vi in stora delar av dessa pengar - def tror jag. Om åtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet atf kommaner fill noll, det går nog endast i ett Utopia, som möjligen kan finnas i TommyFranzéns hjärna. Vi har alltså den situafionen aft det är nödvändigt attornprioritera inom de resursramar som finns fillgängliga i den svenskasamhällsekonomin. Något annat kan vi inte göra just nu - men det skall vi göra,och det gör vi. Får jag allra sist barasäga, herr falman, atf jag harstartat den här debatten med att säga att detta är ett mycket allvarligt problemoch att jag kommer att göra allt vad jag kan för att försöka åstadkommaförbättringar. Inte minst gör jag det rnot bakgrund av vad varinne på i slutet av sin första replik. Han menade att när man nu har för ögonenen hel del allvarliga brott, sä får det en smittoeffekt. Att det är enbristande skatfemoral i det svenska samhället får vi också tyvärr allt oftarebevis för. Var och en, höga och låga inkomsttagare, måste känna sittsolidariska ansvar för att ta sin del av bördan. Annars drar man resursernafrän den gemensamma samhällska-kan. 8ARNE (): Budgefministern säger att han skall göra alltvad han kan, och vi fär väl då önska lycka till - som nägon annan har önskattidigare, Budgetminisfern nämner RS-reformen men hoppar skickligtöver att man inte fick det väsentliga, nämligen tjänsterna. De 75 begärdatjänsterna, sade man till , fär ni klara inom befintliga ramar.Jag frågade budgetministern: Hur mänga tjänster har det blivit inom debefinfiiga ramarna? Men jag fick inget svar. För att återgå till mina övriga frågor: Nog är det välriktigt, herr budgetminister, att vi har nolltaxerare och skattesmitare här ilandet som lever eff hyggligt liv, bor i flotta villor, lever långt överMedelsvenssons standard. Min fråga var; Vad tänker regeringen göra för atfförhindra den hanteringen? Det är väl också riktigt att vi har skojare päfastighetsmarknaden, som äger fastigheter för mångmiljonbelopp men infe betalarett öre i skatter och avgifter. Det hade varit roligt att veta vad regeringentänker göra för att förhindra aft sådant får förekomma. Det är väl även riktigt, herr budgetminister, att trotskonkurslagen, som vi antog , är det fortfarande möjligt att driva företagi faftigkonkurser. Man upptäcker numera, pä grund av den nya lagen, att detfinns missförhållanden, och man anmäler dem, men sedan finns det infe resurseratt åtgärda dem. Det är ju def som man nu har slagit larm om. Man har sagt tillregeringen att här ökar högarna av ohanferade konkursmäl . ,medan regeringen inte ger någon tilldelning av resurser för atf avhjälpasituationen. Det är ju här vi har bekymren. Det är resurserna i forrnav personal, i form av möjligheter för myndigheterna att agera, som är sänödvändiga och som regeringen inte ger. Det är precis sä som sade: det här ärverkligen ett område där nya tjänster ger återbäring. Regeringen blir infetrodd om den säger atf def infefinns resurser för att tillsätta de här tjänsterna. De betalar sig mänga gångerom - om bara viljan finns att inrätta tjänsterna, att ge resurser för aft kommatill rätta med den ekonomiska brottsligheten. Men budgetminisfern kröp bakomsamma argument som vi fidigare har hört här i kammaren från borgerligt häll -han talade om integriteten, orn värnet om rättssäkerheten osv. Om sådant talanförs som argument för aft inte göra nägot alls, då är det allvarligt i denmycket besvärliga situation på detta område som har redovisats för oss itidningar, i radio och här i kammaren. 9 (vpk); Jag vill med en gång förklara förbudgetministern och åhörarna att jag aldrig har påstått att vi skall kunna fäned den ekonomiska brottsligheten till noll. Jag tog fram manuskriptet fränmitt inledningsanförande, och där står det "i mesta möjliga män".Att sedan budgetministern vill vantolka def och försöker lägga ord i min munsom jag aldrig har sagt mä vara hans sak. förordar att kronofogdemyndigheternaprioriterar målen mot de av gäldenärerna som har av skulderna tillstaten. Jag vill fråga budgetministern; Är det också regeringens uppfattning?Tänker regeringen ge kronofogdemyndigheterna sin uppfattning till känna ochsäga åt dem atf inrikta sig på dessa ? Jag tänker bl. a. på en pekpinne för några är sedan frändåvarande jusfitiekanslern till länsåklagaren i . Länsåklagarensade atf man inte fick lägga de små frågorna åt sidan. Det innebar att man pägrund av bristande resurser var tvungen atf lägga målen mof de stora ekonomiskabrottslingarna ät sidan.