prot · G40943 · 1980-12-31 00:00:00 — Som jag sagt, skall mansjälvfallet också med tanke på gruvrörelsens alldeles speciella karaktär ha enbetydande tolerans - det kan ta innan man uppnår detta mål. säger att man skall vara väldigt försiktigmed sina omdömen. Ja, jag har mött problemet i debatten omNorrbotten. I den första stora debatten, som gällde NJA:s framtid, var detungefär samma problem. Man skall naturligtvis inte fälla några omdömen, men manmåste ändå av debattörerna fordra en respekt för faktaredovisning. Allt skallinte uppfattas som svartmålning. Detsamma gäller för den här frågan. Det gälleratt inse att gruvrörelsen måste bli lönsam, att vi måste få en sådanuppläggning av verksamhet att företaget av egen kraft kan motivera sinexistens. Vi kanske skulle kunna få en opinionsyttring av debattörerna omdetta. Enligt min mening skall vi försöka skapa förtroende blandmalmfältskommunernas invånare för dessa nödvändiga åtgärder genom att utfärdanågon form av överlevnadsgaranti. Landets befolkning borde solidariskt kunnasäga att den är beredd att ta även de extraordinära kostnader som kan erfordrasför att upprätthålla boende och en fungerande arbetsmarknad. Men det märkligaär att ingen av debattörerna tar upp denna fråga, som ändå från norrbottnisksynpunkt är den centrala kärnfrågan. Har ni i alldeles förloratvisionerna när det gäller framtidsfrågorna? Jag känner inte tillräckligt väl till frågan omanställningsförhållandena för chefgeolog för att kunna ge omdömen omdenna. : frågade om jag talade å egnaeller å regeringens vägnar. Som bekant är regeln sådan att jag här svarar åregeringens vägnar. Det trodde jag var införstådd med. 46 (): Det är ganska olyckligt atf har kommitmed i den nu aktuella konkursdiskussionen. Vi är naturligtvis alla överens omatt vi behöver ha en lönsam produktion. Vi kan inte hålla på att producerasaker som inte går att sälja eller ha en produktion som inte går runt. Men enneddragning av gruvbrytningen i malmfälten måste - den dag då malmen inte ärekonomiskt brytvärd - kompenseras med andra arbetstillfällen. Jag trorvisserligen att den tidpunkten ligger långt fram, men för att vi innan dendagen kommer skall ha hunnit skapa andra jobb måste vi börja . Jag är glad över att industriministern håller med om atfsamordnade prospekteringsinsatser skulle vara en vinst. flygmäter och borrarbåde och . SGU flyttades ju till för att komma närmare de storamalmtillgångarna. hade tidigare ungefär 22 anställdai malmfälten och ungefär 20 i . har prospekteringsverksamhettotalt 94 anställda. finns det bara 22 anställda i malmfälten.Merparten finns i och på andra håll i landet. Detta är mycketanmärkningsvärt, då det just är prospekteringsinsatserna i som ärså vikfiga. F. n. verkar det som om SGU och konkurrerar med varandra ochhindrar varandra, till förfång för de jobb vi behöver här uppe. Det är alltsånödvändigt att vi snabbt får till stånd en samordning när det gällerprospekteringsverksamheten. Jag har, industriministern, en känsla av att vi, vad vi äntalar om, vill ha snabba insatser. Jag vill verkligen till departementet skickamed industriministern att det är viktigt med snara insatser. Det gällerspeciellt åtgärder beträffande Viscaria. Skulle vi på detta område snabbt fåett positivt beslut, skulle det ha en psykologisk effekt. Människorna skullekunna konstatera att det ändå händer någonting positivt. Det skulle också varaett uttryck för regeringens vilja att stötta och göra de insatsersom behövs för att skapa nya jobb. Jag vill för min del avsluta den här debatten med att sägaatt jag inte tror att malmfältens framtid kan vara enbart järnmalm. Men därförfår man väl inte gå ut med domedagsprofetior, utan då krävs det insatser avolika slag. Vi måste komma fram till en lämplig nivå på brytningen. Det är ändåså att Malmbergsmalmen är väldigt vikfig för . Vi måste satsa på att fåfram fler brytvärda industrimineral, och där har vi då först viscaria. Men jag tror att även en annan åtgärd som vi också hartalat om i kammaren är vikfig, och det är att vissa delar av ;s huvudkontorbör flytta till malmfälten, för att vara närmare problematiken där uppe och attverkstadsindustrin måste vidareutvecklas och fortsätta att frigöra sig frånLKAB. Jag tror också att geofysiska institut och kan bli Om utvecklingen för och malmfälten Omutvecklingen för och malmfälten utgångspunkter för nyverksamhet. - Det är vikfigt för oss att få ett mer differentierat näringsliv. Detär givet att de eventuella olje- och gasfyndigheterna på den norska sidan kanbli väldigt intressanta . Härvidlag gäller det för oss att inte försummanågra tillfällen, och statsminister är ju också inställd på ettsamarbete kring dessa fyndigheter. Jag tror att det för hela är nödvändigtatt vi förbättrar samarbetet på Kalotten. Hoppfullhåg och fantasi betyder ibland lika mycket som pengar. Jag tror att vi behöverha båda delarna , när vi skall försöka lösa problemen och rädda malmfältensframtid. Jagtycker i alla fall att jag har nått syftet med min fråga fillindustriministern: att få ett klart besked om att regeringen tar sitt ansvarför jobben i malmfälten. Det är vikfigt för malmfältsborna att ha fått detbeskedet. Anf.47 (vpk): börjardiskussionen bli riktigt knepig. Industriministernifrågasätter Norrbottenpolifikernas förmåga till visioner, samfidigt som han -litet hjälplöst tycker jag nog - värjer sig med att hans tal om avveckling ären semantisk fråga! Industriministernsäger - och han har inte på något sätt dementerat det citatet- att han kantänka sig en parlamentarisk kommitté för att arbeta fram alternativasysselsättningar. Alternativ till vad? Till gruvnäringen, väl? Åtminstoneuppfattar varenda vettig människa i gruvsamhällena det så - och det var juvettiga människor efterlyste här. Vihar, tycker jag faktiskt, i den här debatten verkligen angett handfastavisioner. Själv har jag nämnt förädlingsaspekterna, hur man skall ta vara påapatiten, vad man skall göra med de rika jordartsmetallerna. Jag har ocksåknutit an till den vision av ett smältverk som först presenterades av denchefgeolog som har fått silkessnöret - han fick det väl på grund av sinavisioner, antagligen. belåtenhet med svaret har jag litetsvårt för att dela. I övrigt tycker jag att den här debatten har varit bra urnorrbottnisk malmfältssynpunkt. Men nog har jag svårt att se att vi har fåttnågra speciellt klara besked om vad som skall hända där. Är det somstår för visionerna, så må alla milda makter bevara oss för de visionerna! 48 (): Ingen skulle vara gladare än jag om vi kunde vara överens om att ingenvetfig människa fortsättningsvis skall tala om nedläggning av gruvindustrin. Omalla är överens om det tror jag att det blir slut med det talet. HelaNorrbotten har den uppfattningen att ingen vettig människa talar om ennedläggning av gruvindustrin, men har ju gjort det -det har stått itidningarna. Det är den bild som kommer att vara på näthinnan. Jag anser att viinte skall tala om det, för det är orealistiskt ur alla synpunkter att tala omen nedläggning av gruvindustrin. Jagvhl också säga att jag har en väldig respekt för redovisning av fakta. Det ärdärför jag menar att jag har rätt att säga att det trots alla besvärligheter ärganska nära fill att företaget kunde visa åtminstone att det går runt. Men meddessa tunga fraktkostnader och en rad andra besvärliga faktorer är situationenden här. Nulåter det som om vi inte kunde se fram emot någon förändrad fraktbild. Jagförstår inte det. Det beror kanske på bristande fattningsförmåga. Men jag harsagt en gång förut: Här är alla ense om att malmfrakterna håller på att taknäcken på företaget . Man är i stort sett överens om att det är orimligafraktkostnader, och om detta får blomma ut fullt kan det bli den faktor somknäcker förutsättningarna för malmgruvorna. Den dagen har SJ inte någon malmatt frakta. Då förstår jag inte vem som skulle tjäna på en sådan utveckling.Finns det då ingen kraft i detta samhälle som kan gripa in? Måste alla huka sigbakom det avtal som en gång har skrivits? Jag har sagt aft jag inte skallbetygsätta företagsledare som skriver på sitt företags dödsdom i form avfraktavtal och andra papper. Men nog måste det finnas någon som kan gripa inoch säga: Någon ordning får det lov att vara! Fårjag sedan konstatera att det inte heller i andra omgången sades någonfing om de25 miljonerna - låt mig kalla dem så för enkelhetens skull. Jag trodde fakfisktatt det fanns gehör för att visa intresse för dessa medel. Det sadesheller ingenting om att man möjligen skulle kunna ge företaget och desslokalförvaltning en legitim rätt att gå in och hjälpa till att skapasysselsättning. Varför inte säga det? Jag efterlyser besked och medel för attgenomföra detta. Jag har fattat det hela så här; regeringen har talat här, ochden står bakom de 10 miljarderna. Jag vill då gärna säga att jag hoppas slippagå ifrån den debatten utan att få ett besked av : Finns det någotreellt intresse av att vidta de åtgärder som jag här har efterlyst eller finnsdet inte det? Blir det inget svar på den frågan kommer jag och andraförmodligen att leva kvar i uppfatfingen att all visad välvilja, alltresonemang om de stora satsningarna och allt övrigt snack egentligen inte ärnågonting annat än resonemang. Man vill uppenba:hgen inte nu sätta in deåtgärder som är nödvändiga för att återställa framtidstron i de här kommunerna.Då får man ta konsekvenserna av de informationer som massmedia i brist på andrakanaler uppenbarligen lämnat malmfältsborna. Då kommer alltså utvecklingen attgå i negativ riktning, och då får man kalla det vad man vill. Detär djupt beklaghgt att man från regeringens sida inte kan ge sådana besked attdet i varje fall bhr litet olja på de här vågorna. Omutvecklingen för och malmfälten 49 (): Industriministern har tydligen kommit i ett väldigt trångmål här. Istället för att svara på frågor- det är han som har interpellerats i det härsammanhanget - vänder han sig till oss och säger; Vad svarar ni på de och defrågorna? Jagskall inte åta mig att svara på frågan vad andra människor har sagt. Låt migsäga så här för att vara mycket välvillig mot industriministern: det så Om utvecklingen för och malmfälten attindustriministern vill ha svar på hur mitt parti och jag ställer oss till enviss ekonomisk fråga, redovisa då alla fakta i målet inför och be omett beslut. Då skall industriministern få svar på hur vi ställer oss tilldetta. Hypotetiska frågor, t. ex. hur vi skulle ställa oss om månen ramlade nedpå , svarar jag inte på: Sedan sade industriministern: Det fattas tydligen visionerhos de norrbottniska riksdagsmännen. Hur ställer ni er till det här - att vimåste jobba för att få fram 10 miljarder till ? Men behöver vi svara på den frågan? Börja, herrindustriminister, med att förverkliga förslagen i några av de motioner som vihar väckt från socialdemokratiskt håll för att förbättra förhållandena iNorrbotten! Vi säger, utan att behöva gå ut och diskutera det särskilt, utanatt göra något hjältemod av det: Vi är beredda att verka för att den härregionen skall leva och utvecklas, och vi är skyldiga att se till att detkommer verksamhet dit. Får det vara svar nog på den frågan? Får jag slutföra den här debatten med någrasynpunkter. Både och tog upp frågan om alternativasysselsättningstillfällen. ställde dessutom den litet provokativafrågan om inte detta att jag nu förordar att man skall starta arbetet för attskaffa ahernativ sysselsättning, bygga verkstadsindustrier etc, tyder på attjag ändå menar att man skall avveckla gruvrörelsen. Nej, det gör det väl inte.Men vi ser ju att det är svårt att upprätthålla sysselsättningsnivåni gruvindustrin. Dessutom är det så att den rationaliseringsverksamhet och dennya teknik som kan väntas fortlöpande bli introducerade i gruvindustri, och somär nödvändiga för att skapa konkurrenskraft, sannolikt medför minskat behov avsysselsättning i gruvorna. Enligt min mening måste detta kompenseras med annansysselsättning på orten, eftersom jag anser det så väsentligt attmalmfältskommunerna kan leva vidare och utvecklas. Jag skulle vilja påstå att vi är ganska överens om attdetta är en angelägen uppgift. Jag vill understryka vad sade - attdiskussionen måste börja . a. den omdiskuterade intervjun hade jagockså velat starta diskussionen om hur det skall se ut imalmfältskommunerna. Man måste ha det perspektivet när man talar om problem avsådana här dimensioner. Det var också i det sammanhanget som jag angav enresursram som tänkbar - för att illustrera vad vi rör oss med för värden när vinu måste förbereda opinionen bland svenska folket för en känsla av solidaritetinför de problem som ändå malmfältskommunerna har. Får jag sedan säga några ord till . Attförenkla frågeställningen som han gör och säga att det inte skall bli någonnedläggning av gruvindustrin, det tycker jag verkhgen är att missbruka den härdebatten, som ändå har kommit att bli ganska positiv till sin grundton. Manmåste ha klart för sig att icke lönsam gruvindustri måste avvecklas. Men närdet gäller gruvindustri får man ha större tolerans i fråga om tiden. Man kantolerera år av bristande lönsamhet helt enkelt därför att den här branschenarbetar under såspeciella förhållanden. Målsättningen måste emellertid ändå vara att densvenska gruvnäringen skall vara konkurrenskraftig och alltså kunna erbjudakonkurrenskraftiga priser. Annars hamnar vi ju i en orimlig situation. efterlyser ett ställningstagande tillfraktsatser. Jag sade att man har gått in i ett förhandlingsskede, och jag villinte föregripa det. Han har också efterlyst besked om vissa delanslag tillolika ändamål. Vi har en budgetproposition framför oss, och vi har andrapropositioner, som kommer att ge svar på den frågan; den får väl behandlas påvanligt sätt. Får jag sedan till säga - och det gälleräven - att jag tog mig friheten att ställa en fråga, eftersomden var av principiell betydelse även för . Jag fick inget svar på frågan -om de delar uppfattning att statliga företag skall kunna gå ikonkurs. Det är en oerhört vikfig och central fråga också i hanteringen avLKAB;s problem. Om socialdemokratin har den allmänt principiella uppfattningen,då är det oroande besked för de anställda och ledningen i . Det måste,tycker jag, vara rimligt att här kan ge ett principiellt beskedi den frågan. Om utvecklingen för och malmfälten 51EVA (); För att inga missförstånd skall uppstå om vadjag anser vill jag säga följande: Visst skall diskussionen om framtidsvägarstarta . Den diskussionen har dock i och för sig pågått länge inommalmfälten, men det kan kanske behöva väckas på centralt håll också. Det ärviktigt att man här i får klart för sig att det nu är dags att sättain åtgärder. Det är också vikfigt att snabbt satsa på de projekt som baraväntar på besked från regeringskanshet för att kunna sättas i gång. 52 (): Bara helt kort. Det som industriministernavslutningsvis sade skall jag tydligen uppfatta så, att beträffande eventuellainsatser i malmfälten i form av pengar och övriga resurser, liksom när detgäller om på ett mer öppet och akfivt sätt skall ta sig an de frågor vi nuhar diskuterat, får vi besked i budgetpropositionen. Jag brukar läsa den ganskanoggrant, men jag skall med ännu större intresse än vanligt läsabudgetpropositionens industriavsnitt när det kommer. Det är möjligt aft jag har förenklat debatten på någotsätt. Det kan man däremot inte beskylla för att ha gjort. I varjefall har debatten inte blivit klarare och enklare under debattens gång. Jagtycker tvärtom att den har blivit betydligt snårigare. I ena fallet är detindustriminister uppfattning vi har fått höra, i andra fall är detnågonting annat. Jag skall inte förlänga debatten - jag vill bara önskaindustriministern en, om det är möjligt, trevlig och fridsam jul. Sedan träffasvi förhoppningsvis i . 53 (vpk); Jag vill också i slutet av diskussionen i en sista rephk klargöra attvi för vpk:s del självfallet inte har något alls emot det som talarom när det gäller alternafiv sysselsättning till gruvnäringen i de härsamhällena. Alternativ sysselsättning har både jag och andra vidåtskilhga tillfällen talat för i den här kammaren. Men jag och också andrauppfattade talet om alternativ sysselsättning i den nu sönderdiskuteradeTT-intervjun så, att man från regeringens sida inte avser att längre satsa påbasnäringen i denna del av landet, något som vi menar är absolut nödvändigt attgöra för att de övriga satsningarna skah få någon som helst effekt. Även i denfrågan förutsätter jag att det i sinom fid föreläggs ettregeringsförslag. Då, , får vi tillfälle att testa solidariteten iden här kammaren. Vi får hoppas att det inte då går lika galet som när detgällde mediumvalsverket i . 8 § Föredrogs ochhänvisades Mofion 1980/81:175 filllagutskottet 9 §Föredrogs men bordlades åter betänkande 1980/81:9 betänkande 1980/81:14 betänkanden /81:10 och 15 betänkanden /81:9, 10, 14, 16 och 17 betänkanden /81:9-12 betänkande 1980/81:7 betänkanden /81:12 och 15 10 §Föredrogs och bifölls Interpehafionsframstähning 1980/81:64 11 §Omflyttning på föredragningslistan Jagfår meddela att på morgondagens föredragningslista uppföres socialutskottetsbetänkande 7 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 12 §Anmäldes och bordlades Proposition 1980/81:72 om dubbelbeskattningsavtal mellanSverige samt och beträffande skatter påkvarlåtenskap, arv och gåva 13§ Anmäldes och bordlades betänkande 1980/81:12 med förslag till ändring i lagen omaktiesparfonder, m. m. 1980/81:45) 1980/81:13 om lagförslagangående militär grundutbildning för kvinnor (prop.1980/81:43) 1980/81:14 om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1980/81 såvitt avserförsvarsdepartementets verksamhetsområde (prop. 1980/81:25) 1980/81:15 omtilläggsbudget I till statsbudgeten för /81 såvitt avser ekonomiskt försvar(prop. 1980/81:25) 1980/81:9 om finansiering av arbetsmedicinskforskning inom arbetarskyddsstyrelsen (prop. 1980/81:20) 1980/81:10 om besparingar i statsverksamheten, m.m., inom verksamhetsområde (prop. 1980/81:20) 1980/81:12 om handeln medskrot m. m. 1980/81:3) 1980/81:25 om ändring i kreditupplysningslagen, m. m. (prop.1980/81:10) 1980/81:26 om upphävande av kontrollen av bankkontorsetablering(prop. 1980/81:37) 14§ Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits fill kammarkansliet 1980/81:65 av GunnelJonäng (c) till utrikesministern om en kärnvapenfri zon i : De nordiska centerledarna har haftkonferens i . I den gemensamma presskommunikén är det särskilt uttalandenakring de säkerhetspolitiska frågorna som filldrar sig intresset, framför alltfrågan om upprättande av kärnvapenfria zoner. I uttalandet understryks bl. a.att kärnvapennedrustningen ges prioritet. Man var enig om vikten av att geförnyad uppmärksamhet åt rekommendationerna från FN:s nedrustningssession1978, bl. a. frågan om upprättande av kärnvapenfria zoner. Det var som president föreslog enkärnvapenfri zon i . Syftet var att "föra de nordiska ländernautanför ramen för de spekulationer som har vållats av kärnvapenstrateginsutveckling", och skulle . "säkra att detta område hölls utanför deninternationella spänningen". Frågan har därefter tagits upp från och tillframför allt från . Svenska utrikesministrar har intresserat sig förfrågan, medan och varit mindre intresserade. Enligt min mening finns det anledning att ta uppförhandlingar mellan de nordiska staterna och de berörda stormakterna om enkärnvapenfri zon i . Det är en del som har hänt sedan förslaget ladesfram och som leder fram till detta ställningstagande. En viss omsvängning harägt rum - de nordiska länderna synes mer intresserade av förslaget nu äntidigare. Nedrustningsförhandlingarna uppnår inga resultat. I detläget har de nordiska länderna ett egenintresse av att skydda sina egnaterritorier och befästa den polifiska avspänningen. De nya kryssningsrobotarnainnebär olösta svårigheter för ett neutralt land som . Hur förfar vi medkryssningsrobotar över svenskt territorium? Från svensk sida har hävdats att frågan om kärnvapenfrizon måste kopplas till nedrustningsåtgärderna i eller till . har också framhållit att den enda form avgarantier som är möjlig ufifrån vår neutralitet är s.k. negativa säkerhetsgarantiersom innebär att kärnvapenmakterna inte använder kärnvapen mot länderna i fråga. En överenskommelse om kärnvapenfri zon i bör utgåfrån följande krav: - Att zonstaternainte skall inneha kärnvapen, att kärnvapen inte får vara stationerade inomzonen och att kärnvapen inte får sättas in mot mål inom zonen; - Ett avtal böräven innebära att kärnvapenmakterna drar bort taktiska kärnvapen ochmedeldistansrobotar från ett säkerhetsområde omkring zonen; - Den geografiskaavgränsningsfrågan måste diskuteras. De aktuella havsområdena bör ingå i zonen. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till utrikesministern få ställa följande fråga: Är utrikesministern beredd att vidta åtgärder för attinleda förhandlingar direkt med de berörda länderna eller inom ramen för eneventuell europeisk nedrustningskonferens i syfte att skapa en kärnvapenfri zoni ? 15 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:186 av () till statsrådet om remissbehandling av rapport om fjärrvärme från Forsmark: harnyligen till regeringen överlämnat rapporten från Forsmark.Synpunkter från berörda kommuner, i energifrågorna intresserade organisationeroch andra berörda har dock inte inhämtats. Är statsrådet beredd att se till att rapporten blir föremål för en bred remissbehandling innan den föranlederytterligare åtgärder eller ställningstaganden? 1980/81:187 av i (m) till statsrådetElisabet om vissa anställningsfrågor i samband med kommunalisering avKarolinska sjukhuset; I det villkorliga avtal omkommunalisering av , som statens förhandlingsnämnd den 27november 1980 träffat med , stadgas i 8 § attlandstingets åtaganden beträffande personalen vid KS efter den 1 januari 1982för arbetstagare som anställts efter endast gäller omanställningen skett efter samråd med hälso- och sjukvårdsnämnd.Anstalter för ett sådant förfarande lär redan ha träffats. Avtaletgäller emellertid icke med mindre det godkännes av . Motbakgrund av det anförda får jag ställa följande fråga: Vill statsrådet medverka till att hälso- ochsjukvårdsnämnd inte påverkar anställningen av personal vid sjukhusetinnan över huvud taget beretts tillfälle att ta ställning tillavtalsförslaget? 1980/81:188 av () tillutbildningsministern om statsbidraget till yrkesorkestrar; Staten stöder genomstatsbidraget B 15 vissa fasta yrkesorkestrar vid musik-, teater- ochdansinstitutioner. Avsikten är att ge dem möjlighet till trygg ekonomiskplanering. Vissa fördelar har vunnits, men systemet har gett negativaeffekter på musikernas löneutveckling. Anledningen är att bidragetschablonmässigt räknas upp med det procenttal varmed de stafliga lönerna höjs,medan det inte ger utrymme till följsamhet med de lönegradsuppflyttningar för 6 protokoll 1980/81:434 jämförbara yrkeskategoriersom gjorts inom det statliga avtalsområdet. Några andra åtgärder av s. k.B-listekaraktär har inte heller kunnat få genomslag. Därför har destatsbidragsberättigade yrkesorkestrarnas lönenivå kommit att släpa efter.Genom avtal påverkar systemet indirekt även musiker utanför bidragssystemet, t.ex. vid och symfoniorkester. Musikernavid yrkesorkestrarna representerar det yppersta bland instru-mentahster ilandet, med lång och kvalificerad utbildning, stora krav på yrkesskicklighetoch kontinuerlig övning utanför arbetstiden och det kanske mest rigorösaanställningsförfarandet som finns på svensk arbetsmarknad. Pågrund av den negativa löneutvecklingen och obekväma arbetstider väljer i dagdukfiga musiker ofta att stanna i regionmusiken eller bli musiklärare, ochdärmed hotas orkestrarnas kvalitet. Bidragssystemetinnebär också en begränsning i parternas förhandlingsarbete som är oförenligmed svensk förhandlingspraxis. Bägge förhandlingsparterna har vid olikafillfällen påtalat bristerna. Med åberopande av dettavill jag ställa följande fråga;