prot · G40982 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag minns aft ansåg att beloppetegenfiigen borde ha höjts fill . vill ni emellertid höja till 230 kr.- alltså vill infe heller ni höja så pass mycket att det blir fullständigkompensafion. Def är helt enkelt bara fråga om olika bedömningar. Ni vill höjamer än vi. Och vi hänvisar, när vi inte kan höja lika mycket som ni vill, filldef stafsfinansiella läget och den kärva ekonomi som vi lever i, I det härsammanhanget talade om folkpartisterna och om aft dessa brukarha sociala ambitioner. Ett liknande uttalande gjordes också omcenterpartisterna, som skulle frångå sina sociala tradifioner. Och när detgäller moderata samlingspartiet så har vi syndat ända sedan - om jag minns räft- 1934. Men, , vad menas med socialt? Är def -kortsiktigt - mera socialt aft höja med . än att ta ansvar förden situafion som vi nu upplever när det gäller svensk ekonomi, att ta ansvarför en politik som visserligen är impopulär och hårdhänt men som ändå sikfartill aft återigen åstadkomma tillväxt i landet, atf återigen skapa resurserjust för att möjliggöra social trygghet? Vad menas med mest socialt, ? Qm vi skullesitta och resonera om def här över ett bord, så är jag helt övertygad om attSune skulle biträda ståndpunkten att det långsiktigt gäller för ossatt nu föra en sådan ekonomisk politik att vi får möjlighet atf fa hand om degamla och sjuka och att stötta dem som dess värre infe har något jobb. Även när det gäller det kontanta arbetsmarknadsstödet, defs. k. KAS-sfödet, som uppgår fill . och som utgår fill icke försäkradearbetslösa, så föreslår socialdemokraterna en höjning . Vänsterpartietkommunisterna far i riktigt rejält och vill höja till . Jag respekterarockså dessa förslag, och jag kan ha förståelse för den ambitionen. Men återigenhänvisar jag till def jag sagt beträffande vår kärva ekonomi. Dessutomkan idet här fallet påpekas att detta stöd under senare är har höjts relativtsett mer än dagpenningen. Därför tillstyrker utskoftsma-jorifefen regeringensförslag, dvs. att ingen ändring skall göras . Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall fillutskottefs hemställan. 8SUNE () replik: Det var i och för sig inga speciella nyhetersom kom med, trots deklarafionen om den borgerliga inställningentill stödet åf de arbetslösa och eleverna i arbetsmarknadsutbildning. Det varkända argument, och han upprepade ju def som står i utskoftsbetänkandet, när han refererade fill den utomordentligt svårartade stafsfinansiella När vi från socialdemokratins sida anläggersynpunkter på hur man skall klara den sociala tryggheten för människor inrymmervi i begreppet socialt ansvar en ekonomisk grundtrygghet som innebär att manskall kunna existera på de här ersättningarna. Allt vårt agerande här iriksdagen inrymmer ocksä förslag fill en ekonomisk politik som innebär att mankan se ljusare . Men från borgerligt håll ställer ni ju sällan upppå def. Samtliga socialdemokrafiska förslag på def området liksom på mångaandra områden blir nedröstade och nedklubbade här i kammaren. I dettasammanhang finns det alltså inga alternafiv för vår del, utan vi måstefortsätta atf argumentera för en helhetspolifik gentemot den borgerligapolitiken. Stödet till de arbetslösa människorna i samhället är en del av dennahelhetspolifik. menade atf vi väl får acceptera atf defblir en lifef lägre ökningstakt i ersättningsbeloppen. I mittinledningsanförande deklarerade jag atf vi från socialdemokrafins sida hållerfast vid grundprincipen , atf vi om möjligt skall försöka upprätthållaen ekonomisk kompensationsgrad till de arbetslösa människorna på . Dethar alltså de borgerliga inte lyckats med . Underligt nog talarni ändå om atf ni åstadkommer höjningar. Ja, det gör ni nominellt på papperet,men med hänsyn till kostnadsutvecklingen, löneutvecklingen m. m. är def enreell försämring av ersättningen till de arbetslösa som ni år haråstadkommit. Det är detta som vi reagerar mof från socialdemokratiskt håll. har inte kunnat ge några andra motiveringartill de borgerligas agerande och tänkande än vad som har sagts iutskottsbetänkandet, och därför tycker jag inte att jag har anledning att merkommentera det som han har sagt. A rbetslöshetsför-säkringen, m. m. 9TOMMY (vpk) replik: Jag noterar atf återigen hänvisarfill def stafsfinansiella läget utan atf pä något vis säga atf man skallförbättra def genom atf verkligen gripa sig an de stora problem som orsakatdetta dåliga stafsfinansiella läge. Det vore naturligtvis bättre atf regeringeninriktade sin politik mot att bekämpa den ekonomiska brottsligheten, somundanhåller samhället summor som gott och väl motsvarar de miljarder ibesparingar som regeringen föreslagit i tidigare sparpropositioner och som denkommer att föreslå i framtida sparpropositioner. Det vore bättre att niinriktade er på atf bekämpa denna brottslighet och på atf dra in de pengar tillsamhället som undanhålls genom den i stället för att angripa de sämst ställda,de arbetslösa, de människor som genomgår arbetsmarknadsutbildning o, d. Sedan vill jag rätta på en punkt, när hansade aft vi vill höja det kontanta arbetsmarknadsstödet med 10 eller 15 kr.Vårt förslag följer det förslag som arbetslöshetskassornas samorganisation harlagt fram, Def har våra fidigare förslag också gjort. Förslaget innebär enhöjning av dagpenningsklasserna med . i förhällande fill vad regeringenföreslagit. Sedanförsöker atf på något vis blidka oss och mildra 6 protokoll 1980/81:80-84 Arbetslöshetsförsäkringen, m. m. regeringens förslag genom atf säga atf borgerligheten harförståelse för atf kommunisterna kräver , i kontantarbetsmarknadsstöd till de arbetslösa, men sedan skyller han naturligtvis pådet statsfinansiella läget. Dä vill jag erinra alla häri kammaren inkl, AlfWennerfors och även de AMU-elever som jag förmodar sitter pä ähörarläkfaren omatt och de övriga borgerliga parfierna redan före def nuvarandestafsfinansiella läget över huvud taget motsatt sig höjningar av det kontantaarbetsmarknadsstödet, höjningar som kommunisterna föreslagit.Att framföra def argumentet, , var som atf slå hål i eft tomtluff rum. Jag skulle vilja sluta med aft säga atf borgarregeringenoch de borgerliga riksdagsledamöterna i denna kammare kanske borde genomgå enarbetsmarknadsutbildning, så att de fick känna på både den ekonomiska och denreella verkligheten och erfara hur def är atf vara arbetslös. Då kanske defblev både stimulansbidrag och extra utbildningsbidrag. 10ALF WENNERFORS (m) replik: meddelade kammaren atf definfe var mycket nytt som jag hade att komma med. Qch def värsta är, aft manocksä om inlägg kan säga att def inte innehöll sä väldigtmycket nytf i förhållande till hans anförande . Det var heller inteså mycket nytt i replik. Därför skulle jag kunna göra def lättför mig i varje fall när def gäller och be att få hänvisa tillmitt fidigare inlägg, där det inte var så mycket nytt. Men kommunisternas representant, , gär vidare och vill gärna ha en stor ekonomisk-politisk debatt ikammaren i anslutning till det här ärendet. Dessutom riktar han sig tillläktaren och tycks plötsligt tro aft defta är något slags torgmöte - men def ärdef faktiskt inte alls. hänvisade redan i sitt första inlägg tillaft vi för en sådan näringspolifik att vi kastar uf människorna i arbetslöshet.Han säger dessutom att vi borde satsa mycket mer på aft bekämpa den ekonomiskabrottsligheten. Men det är väl ändå så, , aft den borgerligaregeringen har lagt fram och kommer atf lägga fram förslag som innebär att viskall få en bättre näringspolifik och aft vi skall få fart på svensk indusfri.Det har satsats och kommer att satsas ännu mer pä att vi skall komma åf denekonomiska brottsligheten. Det är, som sagt, frågor som vi skall diskutera iannat sammanhang - diskussioner som dessutom är ganska nära förestående. Sedan säger att jag, när jag säger någotvänligt, försöker blidka honom - och det får jag inte göra. Då skall jag infegöra det - jag menade bara med mitt inlägg på den punkten att skillnaden mellande båda blocken faktiskt infe är särskilt stor när def gäller ambitionerna. Nigär en bit längre, och jag har sagt att jag har förståelse för det. Jag önskaraft vi ocksä skulle ha kunnat göra det, men vi måste alltså ta hänsyn till defmycket hårt ansträngda finansiella läget - ramsan, som sade. Låt migfråga, : Varför lägger ni inte fram ett förslagom en allmän obligatorisk försäkring för att vara riktigtambitiösa, gå riktigt långt och verkligen locka väljare? När utredningenföreslog detta skulle def kosta 1,3 miljarder att få alla med i en allmän,obligatorisk försäkring. Jag talade med en avutredningsledamöterna och frågade vad det skulle kosta att genomföra ensådan försäkring. Svaret blev atf det säkert skulle kosta bortåt 2 miljarderkronor. Def är möjligt atf han har rätt. Men hade vi haft resurser och hade viförf en bättre politik , då skulle vi ha kunnat göradetta. håller vi emellertid på att rekonstruera det som ni ställde fill med,. skall vi få sådana resurser aft vi kan genomföraen allmän obligatorisk försäkring-även om den kostar , ochkanske om några är ännu mycket mer. Arbetslöshetsförsäkringen, m. m. 11 () replik: Vi har från socialdemokratiskt håll ingentingemot att man försöker åstadkomma en samhällsekonomi som ger utrymme för socialainsatser för de arbetslösa människorna. Men vi tror infe att den borgerligapolitik som bedrivs här i landet över huvud taget kommer aft ge någraöverskott för aft åstadkomma sådana här insatser framöver. Vi tycker därför aftdef är fullständigt ointressant att prata om en allmänarbetslöshetsförsäkring. Några lär inte ni kunna skrapa ihopi def här samhällsekonomiska läget - såsom ni regerar landet . Qch därförtycker vi atf def är en utopi. När jag tidigare sade att AlfWennerfors inte kommer med någonting nytt syftade jag på att man märkligt nogfrån borgerligt håll, inte bara i detta sammanhang utan i många andrasammanhang, trots att man genomför reella försämringar för folk, ändå kan fådet fill aft det är fråga om framsteg. Och jag begriper infe var de människorhar fått sin skolning och utbildning som tolkar resultatet av den fördapolitiken pä det sättet! Om man exempelvis försämrar de reella villkoren förarbetslöshetsersättningen, då får de som åtnjuter bidrag alltså ett sämreekonomiskt utfall - detta ingår i det allmänna medvetandet, och man skall inte försökagöra svart fill vitt. 12TOMMY (vpk) replik: Jag tycker förstås, kanske till skillnad mofAlf Wennerfors, aft def finns anledning aft göra överblickar över hela denpolitik som regeringen bedriver. Jag tycker infe att man bara skall rycka ut enliten bit och prata enbart om det kontanta arbetsmarknadsstödet,utbildningsbidraget och arbetslöshetsersättningen, utan jag tycker aft manockså skall sätta in de avsnitten i det stora sammanhanget. Jag gjorde detgenom att visa på vad regeringen inte gör, nämligen försöker komma åf denekonomiska brottsligheten-jag fog det som eff exempel. I mittinledningsanförande redovisade jag också hur regeringen beter sig päskattepolitikens område. Det finns alltså skäl att sätta in den aktuella frågan ieft annat politiskt sammanhang. Sedan må naturligtvis tycka aftjag far upp en större finanspolitisk debatt - det må vara hans sak. Arbetslöshetsförsäkringen, m. m. Beträffande det som om regeringens åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten skulle jag viljasäga atf vi kan konstatera att dessa är verkningslösa. Däremot är de åtgärdersom ni vidtar mof de arbetslösa människorna i def här landet inteverkningslösa. hänvisade fill den näringspolifik somborgarregeringen bedriver. Men förhållandena i andra länder har visat hur ensådan politik drastiskt ökat arbetslösheten och hur de sämst ställdamänniskorna i de samhällena drabbats värst. Jag skulle vilja upprepa atf det kanske finns skäl för AlfWennerfors m. fl. atf genomgå en arbetsmarknadsutbildning, då skulle också nifå känna på vad , mer per dag egentligen innebär - det är faktiskt inte enså liten summa när man är nere på de nivåer som det ändå rör sig om här. 13LARS ULANDER (s): När arbetsmarknadsministern fill massmediameddelade att en proposition om arbetslöshetsförsäkringen skulle komma sade hanungefär: Def är infe de arbetslösa som skall bära bördorna av en dålig ekonomi,ufan de skall ha kompensafion för bl, a, penningvärdeförsämringen. Han användeegentligen samma uttryck som vi socialdemokrater använt sedan mitten av 1979för att få arbetsmarknadsministrar atf begripa att de arbetslösa varit utsattaför en orättfärdig behandling. Arbetsmarknadsministerns glättade tal är ett försök attdölja den verkliga politiken. Den borgerliga majoriteten i harkontinuerligt avslagit våra krav på höjningar av dagpenningsklasserna för aftde skall komma i någorlunda nivå. Def kan infe vara brist på kunskaper som gjorf aftregeringen är så okänslig i fråga om rättvisa åf de arbetslösa. Atf man harfått information har vi hört av tidigare talare här . Det har inte bara visocialdemokrater sett fill, ufan även de som har den direkta kontakten med dearbetslösa har gjorf fruktlösa försök att vinna förståelse för de härsynpunkterna. Def har sagts - men det kan upprepas: I maj 1979tillskrev arbetslöshetskassornas samorganisation den dåvarande arbetsmarknadsministernoch krävde att fre nya dagpenningsklasser skulle införas. Skälet fillframställningen var dels att hade prutatpå en tidigare begäran om nya dagpenningsklasser, dels att stora kostnadsökningarhade skett, Defta rimliga krav hamnade i den berömda folkparfistiskapapperskorgen, hade Arbetslöshetskassornas samarbetsorganisationytterligare en gäng tillskrivit regeringen, I skrivelsen krävde samarbetsorganisationenfyra nya dagpenningsklasser, I brevet visade samarbefsorganisa-tionen på vadsom hänt med arbetslöshetsförsäkringen i jämförelse med sjukförsäkringen. År1973 var skillnaden , fill nackdel för de arbetslösa, harskillnaden mellan högsta ersättning ökat så atf den sjuke får drygt800 kr, mer , Samarbetsorganisafionensäger i brevet fill regeringen; Samarbetsorganisafionenär medveten om den situation landefs ekonomi befinner sig i och kräver f, n, ej en höjning fill 250 kr.per dag, som är klart motiverad av pris- och löneutvecklingen. Vi anser detdock vara nödvändigt att den höjning som samarbetsorganisationen begärde idecember 1979 genomförs . I ett läge där arbetslösheten stiger vägrar den borgerligamajoriteten att ge de arbetslösa vad de har räft att kräva. Def visar ännu engång var regeringen och riksdagsmajoriteten sfär: nej till rättmätig ersättningåt de arbetslösa, ja fill minskad skaft för dem som har arbetsfria inkomster påaktier. Låt mig fill slut, herr talman, något kommentera AlfWennerfors resonemang - har gjorf det och även harförsökt. Egentligen döljer resonemang ett mycketmycket djupt reaktionärt tänkesätt. Han säger: Vad är socialt? Är det atf höja20 kr.? Han säger också: De har ju ändå fått en höjning, så vad är det här atfprata om? Så talar en god reaktionär. Det resonemanget kan vi frånsocialdemokrafins sida aldrig acceptera. I ett läge när man får större ochstörre arbetslöshet - inom mitt eget fack är den nu uppe i av dem somtillhör arbetslöshetskassan - kan def infe bli fräga om atf hanteradiskussionen så lättvindigt som har gjort. Vi kräver inte kompensation. Vi far hänsyn - och def görsamarbetsorganisafionen också - till atf samhällsekonomin är körd i botten.Men vad vi kräver är ett anständigt resonemang när man diskuterar de härfrågorna. Jag yrkar, herr talman, bifall till de socialdemokratiskareservationerna. A rbetslöshetsför-säkringen, m. m. 14ALF WENNERFORS (m) replik: Jag skall kommentera def allra sista LarsUlander berörde, nämligen frågan om vad som är verkligt socialt. Jag tog uppden tråden därför atf talade om det sociala och detsociala , medan vi i moderata samlingspartiet naturligtvis harvarit förfärliga ända när det gäller sociala ambitioner. Jag tyckteatt det fanns anledning att ställa frågan: Vad är det egentligen som ärsocialt? Sedan gjorde jag en jämförelse mellan två olika slag avåtgärder. är debaffekniskt skicklig, sä han nämnde bara den enadelen av det jag sade, nämligen def om kortsikfiga höjningar avdagpenningsklasserna. Det är väl självklart atf varenda ledamot av den härkammaren skulle vilja vara med om att höja dagpenningen ännu mycket mera än vadvi kommer att besluta om . Jag kan inte tänka mig att någon riksdagsmanskulle ha någon annan ambition. Men över huvud taget när def gäller stöd avolika slag måste vi ta hänsyn till hur mycket vi har i kassan och hur mycket vihar i kassan framöver. Inte minst måste vi tänka på det ansvar vi har infe baraför framåt ufan framåt och för den sociala trygghet som denkommande generationen skall uppleva. Det var därför jag frågade: Vad är mestsocialt -det som vi gärna vill göra nu eller det som vi måste göra med tanke på A rbetslöshetsför-säkringen, m. m. Jag menar aft def gäller aft vara försiktig och hushållamed pengar, så att vi kan skapa tillväxt för framfiden och ta ansvar för demänniskor som behöver hjälp och dä inte utan också undermorgondagen. 15 () replik; återkommer fill resonemangetom vad som är socialt och ställer frågan: Är det socialt med kortsiktigahöjningar av ersättningen fill de arbetslösa? Ja, visst är def socialt. Det är klart atf det är socialtaft se till atf de som behöver solidaritet också får den. Att det inte harvarit någon ledstjärna för moderata samlingspartiet eller för högern - partiethar också haft andra namn - är vi medvetna om, så därför är det kanske något aven överloppsgärning att föra den här debatten. Men för oss framstår det som helt nödvändigt, närmänniskor på grund av en ytterst dålig borgerlig polifik hamnar i arbetslöshet,atf vi visar dem den solidaritet som vi kan göra. Höjdaarbetslöshetsersättningar är ett uttryck för det. Här sänker man skatter förhöginkomsttagarna, och sedan går man upp och ställer frågan: Är det socialt attse till, aft människor får en hygglig situation de är arbetslösa? 16ALF WENNERFORS (m) replik: Jag är ledsen aft jag tvingas förlängadebatten ytteriigare, men jag måste påminna ledamöterna i kammaren och dem somsitter på läktaren om att vi faktiskt föreslår en höjning av dagpenningen . Vi kommer alltså aft besluta den höjningen, om vi får en röst mer änopposifionen. Det innebär ett socialt ansvarstagande, , för deförhållanden som gäller nu och för dem som är arbetslösa. Men är detett ansvarstagande också för hur vi skall klara framtiden när det gäller densociala tryggheten. Det är så jag menar aft man skall kunna uppfatta det. 17 () replik: Klarar framtiden gör man alltså enligtborgerlig modell genom att dra in för de arbetslösa. säger aftdef ändå blir en höjning, men det blir det infe. De här dagpenningsklassernahar inte höjts , och dessutom var de eftersläpande redandå. Med den inflationspolitik som har förts kan man inte rimligen påstå atf 15kr. betyder någon höjning. Def är inte ens kompensation för den inflation somhar varit sedan dagpenningen senast höjdes. Def var alltså en mycket dåligförklaring. Talmannen anmälde atf AlfWennerfors anhållit aft till protokollet få antecknat atf han inte ägde rätttill ytterligare replik. 18ALLAN (): När jag har lyssnat på den här debatten harjag blivit överraskad, framför allt av argumentering. Hanupprepar gäng pä gång sin mening aft de borgerliga ledamöterna borde känna påhur det är aft vara arbetslös. Jag vet infe om eller andrakammarledamöter någonsin varit arbetslösa, men jag har varit det. Under mina årsom byggnadsarbetare har jag varit arbetslös , vid eft parav dem i sträck. Det var socialdemokratisk regering då, pä 1950-och 1960-falen, var arbetslöshetsersättningen avsevärt lägre änden är nu - lägre även i förhållande fill prisläget då. Jag stöder regeringens och utskottets förslag, bl, a, medhänvisning fill den argumentering som framförts av , Avgränsning av obrutna fjällområden Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mof 158 förreservafion 1 av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. I en förberedande votering biträddes reservafion 2 avAnna-Greta m. fl, med 144 röster mot 17 för mofion 1835 av , fl, i motsvarande del, 155 ledamöter avstod från att rösta, I huvudvoteringen bifölls utskottets hemsfällan med 160röster mot 158 för reservafion 2 av m, fl, 1 ledamot avstodfrän att rösta. Mom. 3 och 4 Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 17 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmofion 1835 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod frän aftrösta. Utskottets hemsfällan bifölls. 1980/81:14 om anslag påtilläggsbudget IIfill Jämställdhetmellan kvinnor och män 9 §Avgränsning av obrutna fjällområden Föredrogs civilutskottefs betänkande 1980/81:14 om avgränsning av obrutna fjällområden (prop.1980/81:71). Avgränsning av obrutna fjällområden 19ARNE (): När i slutet pä 1960-talefväckte frågan om att i fjällområdet inrätta ett stort reservat, som skulleberöra , och kommuner, mötte förslaget mycket starkkrifik från de berörda kommunerna och från de två länsstyrelserna i övreNorrland. Naturvårdsverkefs ledning försökte lugna de klagande och lovade afteff mofiv för atf bilda eff naturreservat skulle vara atf man därmed kunde gemöjlighet till statliga satsningar på olika anläggningar och åtgärder iområdet. hade man lagt fram förslaget omen fjällväg mellan Norra Fjällnäs och . Eff par år in på 1970-taletföreslog den s. k. utredningen aft statliga medel skulleanslås för vägförbindelsen mellan Ammarnäs- och Tärnaområdena. Motivet var, enligt utredningen, att vägen skullesammanbinda två turistområden och två älvdalar av olika karaktär och aft denskulle ge en bredare allmänhet tillträde till det obrutna fjällområdet samtunder utbyggnadsskedet utgöra ett värdefullt sysselsätfningstillskoff. Alla dessa skäl är lika tungt vägande som de var1972. Därför fann jag anledning ätt motionera om en vägkorridor, när regeringeni proposition 1980/81:71 inte bara försökte hindra ufan även direkt läsamöjligheterna fill en fjällväg. Det var av samma skäl och med samma motiv som de avarbetslöshet och låg sysselsättning hårt drabbade kommunerna ochStoruman, understödda av i , uppvaktadecivilutskotfet under frågans behandling, I fjällkommunerna upplevs deobrutna fjällområdena som samhällets döda hand över områden som redan fidigarehar en nästan hopplös situation när det gäller näringsliv och sysselsättning. Idessa områden är ofta turismen det enda hoppet - förutom en och annan dröm omgruvindustri - för att man skall kunna vända avveckling till utveckling.Fjällvägen mellan turistområdena Tärna och skulle betyda enormt mycketför möjligheterna aft öppna fjällvärlden och locka turister aft njuta av dessaområden. har civilutskotfet ägnat en betydande del av sittbetänkande nr 14 åt min motions yrkande. Formuleringarna i utskottetsbetänkande är mästerliga och kan tolkas både välvilligt och nedslående av folki fjällkommunerna. Det är närmast mof denna bakgrund som jag vill ställa någrafrågor fill utskottets ordförande, som har begärt ordet efter mig. Har jagtolkat utskottet rätt, om jag försöker förenkla vad ni vill på följande sätt? För def första: har konstaterat atf fråganom vägens sträckning ännu inte är avgjord. Är det rätt? För det andra: Av den anledningen anser sig inte utskottetkunna föreslå att def avsätts någon vägkorridor. Är det en riktig tolkning? För det tredje: Den avgränsning som föreslås iproposifionen skall infe hindra en prövning av ett slutligt alternativ till vägmellan Norra Fjällnäs och , när man är redo för eft beslut omvägsträckning. Det voremycket intressant att få veta om dessa mera raka besked motsvararvad utskottet har menat med sin skrivning. Jag skulle sedan vilja fräga ,min riksdagskollega från , om han som representant för de områdensom har drömmar om en sådan här vägförbindelse verkligen delar sinapartivänners mening, sådan den uttrycks i det särskilda yttrandet från KarinAhriand och Berfil . De säger där: "Ej heller bör någon väg mellanNorra Fjällnäs och tillåtas." Avgränsning av obrutna fjällområden 20KJELL ():