prot · G40998 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:2019 av m.fl. med anledning av proposition 1980/81:128om vissa företag inom 1980/81:2020av m. fl. med anledning av proposifion 1980/81:130 omindustripolitikens inriktning, Onsdaeen den m. m. 1980/81:2021av m.fl. 1980/81:2022av m.fl. med anledning av propositionerna1980/81:130 om industripolitikens inriktning, m. m. och 1980/81:136 omskogsvårdsstyrelsens organisation, m. m. 1980/81:2023 av och /81:2024 av med anledning av proposition1980/81:149 om meteorologiska och hydrologiska instituts verksamhetoch organisation 7 § Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits fill kammarkansliet 1980/81:114av Per (vpk) fill industriministern om ammoniakfill-verkningen iKvarntorp, m. m.: Kvarnforpsområdet ligger inom Kumlakommun i . Under jorden ligger där lager av alunskiffer och kalksten.Skiffern i området har en högre halt av organiska ämnen men en lägre halt avuran än skiffern i . När under var avspärrat frånoljefillförsel utifrån gjordes stora ansträngningar för att klara landetsförsörjning. Som ett led i dessa strävanden ingick beslutet att exploateraskiffern inom Kvarntorpsområdet. Exploateringen gick ut på att genom pyrolysav skiffern utvinna olja och drivmedel. Huvudmetoden vid denna utvinning varatt bryta skiffern i dagbrott, krossa den och sedan genomföra pyrolysen iugnar. I begränsad omfattning försökte man sig på atf borra hål i marken ochgenomföra pyrolysen direkt i skifferlagret genom upphettning på elektrisk väg.Detta var den s. k. Ljungströmsmetoden. Dagbrotten är vattenfyllda ochbildar sjöar i landskapet. Brytmetoden har också lämnat efter sig den alltjämtrykande Kvarntorpshögen som utgörs av skifferaska från ugnsbehandlingen. På det s. k. Ljungströmsfältet är marken perforerad avhålen från denna utvinningsmetod. Skifferhanteringen inom Kvarntorpsområdetledde till En lukt av svavelvätelåg över området, jordbruksmark bröts upp och träden dog. Utspädningsfilosofinkom till uttryck, redan då, genom en mycket hög skorsten som var synlig ändaupp fill . Den billiga oljan under 1950-talef blev dödsstöten förskifferoljeverket. Def lades ned. Men de miljöstörningar det vållade är inteutplånade vare sig i naturen eller i befolkningens medvetande. Under skifferoljeverkefs sistaårtionde drevs verksamheten hårdare, med syfte att förbättra lönsamheten.Jättemaskiner sattes in i brytningen. För att ta till vara restgaser byggde manen fabrik för tillverkning av ammoniak. När skifferoljeverket lades nedstoppades därmed ammoniakfabriken. Den kom emellertid att fortsätta sinverksamhet med olja som råvara. Fabriken ägs numera av som betraktarden som olönsam. Det går att importera billigare ammoniak, som är baseradpå naturgas och tillverkad i stora anläggningar. Vid en internafionell jämförelse är sålundaammoniakfabriken i liten. Men den är inte mindre än Supras fabrik iKöping som skall fortsätta att vara i drift. Redan vid utgången av mars månad1981 tänker Supra lägga ned driften vid ammoniakfabriken i . Därmedställs hundratalet anställda utan jobb. Supra är berett att, på fördelaktigavillkor, lämna över fabriken till staten, som där skulle kunna bedrivaförsöksverksamhet bl. a. inom energiområdet. Personal med kunnighet för dennaverksamhet står till förfogande i samband med nedläggningen. Den fråga man ställer sig i nu rådande läge är om det frånberedskaps- och samhällsekonomisk synpunkt kan vara vettigt atf lägga nedammoniakfabriken. Ammoniak är ju en viktig råvara för framställning avhandelsgödsel fill det svenska jordbruket. Ammoniak är också en råvara som,konverterad fill koncentrerad salpetersyra, från beredskapssynpunkt är viktigför framställning av både civila och militära sprängämnen. Också i det fall statsmakternaskulle anse dessa viktiga beredskapssyn-punkfer mindre vägande återstår fråganom en alternativ användning av den tekniska utrustning och den kunniga personalsom finns vid Supras ammoniakfabrik i . Dessa resurser borde kunna fåen meningsfull användning inom nödvändig forsknings-och utvecklingsverksamhetbl. a. på energiområdet. för miljöfarligt avfall i Genom regeringsbeslut har för behandling av miljöfariigt avfall lokaliserats till Norrforpinom Kvarntorpsområdet. Som nämnts här har befolkningen inom dettaområde redan tidigare fått utstå betydande miljöstörningar. Det rör sig både omen bördig jordbruksbygd och om närliggande orter med bl. a. känsliglivsmedelsindustri. I det läget fär man ha förståelse för om det uppstårkraffiga och t. o. m. drastiska motreakfioner mot detta regeringens lokaliseringsbeslut.Regeringen är ju högsta instans i detta prövningsmål. Men om nya faktaframkommer bör regeringen, på framställning från bl. a. ,kunna fa upp lokaliseringsbeslufef till omprövning. Härvid gäller def att iförsta hand på nytt fa ställning till om lokaliseringen fill Norrtorpfortfarande anses innebära det minsta möjliga intrånget. Skulle man ändå anseatf lokaliseringsbeslufef skall stå fast, måste ytterligare åtgärder övervägasi syfte att minska miljöstörningarna med utgångspunkt i föreliggande fakta. Det har funnits och finns alltjämt ett hårttryck frän den berörda befolkningen för en sådan regeringens omprövning.Statsministern skall, enligt uppgift i pressen, också ha lovat en omprövning idet fall aft nya fakta framkom. har jordbruksministern, vid sitt besök påplatsen, utlovat aft ytterligare undersökningar skall göras. Statensmeteorologiska och hydrografiska institut () och försvaretsforskningsanstalt (FOA) skall inkopplas. De skall undersöka bl. a. luftströmmaroch vad som kan tänkas bli följden av brand och haveri inombehandlingsanläggningen för miljöfarligt avfall. Frågan är nu om dessaundersökningar skall avvaktas eller om staten skall fillåta att ta riskenoch påbörja uppförande av anläggningen trots pågående undersökningar. Enuttalad opinion inom området ställer krav på att undersökningarna skallavvaktas och aft ärendet därefter skall upptas till förnyad prövning avregeringen. Vid överläggningar har def framkommit att högskolan iÖrebro är beredd att åta sig vissa forskningsuppgifter i samverkan med deundersökningar som skall utföras av och . Det gäller främstkartläggning av läget i den omgivande miljön före påbörjande av en eventuellverksamhet från sida. En förutsättning är härvid att medel ställs tillförfogande från statens eller ;s sida. Det är troligt atf kostnaderna förprojekten kommer atf bli lägre om de utförs i samverkan med högskolan i . Med hänvisning till det anförda hemställer jag omtillstånd atf få rikta följande frågor till industriministern; Ärindustriministern beredd aft medverka till att ammoniakfabriken i kanfå fortsätta att producera ammoniak? Omindustriministern inte skulle vara beredd aft medverka fill en fortsattammoniakproduktion vid fabriken i , är han då beredd att medverka fillatt teknisk utrustning och personal används fill angelägna alternafiva ändamålsom t. ex. inom energiforskningen? Ärindustriministern beredd att inom regeringen verka för att SMHLs och FOA:sutredningar avvaktas innan avfallsbehandlingsanlägg-ning börjaruppföras i ? Kanindustriministern tänka sig att högskolan i ges uppgifter i anslutningtill SMHLs och FOA;s undersökningar och atf erforderliga medel anvisas härför? 8 § Meddelande om frågor Meddelades aft följande frågor framställts 1980/81:323 av () till utrikesministern omregeringsåtgärder med anledning av visst engagemang av statligt företag: Enligt uppgift har den brittiskastaten givit en koncession för oljeletning i block 12/27 i Moray Firth till ettkonsortium där ingår. En annan medlem i konsortiet uppgesvara Charter Consolidated som till ägs av sydafrikanska Anglo-AmericanCorporation. Bland övriga aktieägare skall finnas bolag som i sin furkontrolleras av Anglo-American. Mycket tyder på att det är en medveten sydafrikanskstrategi att säkra sin försörjning av viktiga råvaror och infe minst olja genomatt skaffa sig ägareintressen via utlandsregistrerade bolag. Anglo-Americansengagemang i oljeletning i kan alltså utgöra ett led i Sydafrikassträvan att säkra sin oljeförsörjning och därmed motverka effekterna av sådanaoljesanktioner som har rekommenderats av med svensktstöd och tillämpas av flertalet oljeproducerande stater. Att ett statligt svenskt företag genom eftkonsortiesamarbete medverkar i sådana strävanden, helt i strid med svenskautrikespolifiska ställningstaganden, förefaller helt orimligt. Vilka åtgärder har den vidtagit elleravser regeringen att vidta med anledning av de här refererade uppgifterna? 1980/81:324 av () tillkommunikationsministern om åtgärder för att säkerställa industriernasmöjligheter fill järnvägstransporter; Sågverksindustrierna i VästraVärmland, som är beroende av Dal-Västra järnväg för sina transporter,har meddelats atf maximilasten per järnvägsvagn i fortsättningen skall sänkasfill . Då detta kommer att innebära stora ekonomiska pålagor ochkanske t. o. m. omöjliggöra järnvägstransporter för dessa industrier, vill jagställa följande fråga fill kommunikationsministern: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för atf säkersfällaindustriernas möjligheter fill järnvägstransporter? 1980/81:325av () fill utrikesministern om åtgärder mot SJ;s Nr 98 medverkan till sällskapsresor fill : den Avser utrikesministern med hänsynfill sanktionspolitik gentemot att vidta någon åtgärd för atf förhindra atf statens järnvägars resebyrå medverkar till aft arrangera sällskapsresor fill ? frågor 9§ Kammaren åtskildes .