prot · G409149 · 1980-12-31 00:00:00 — I korthet skall jag först kommentera de två motioner somgäller mitt eget län, . är ett utpräglat skogslän, vilket innebäratt just skogsindustrin har stor betydelse för sysselsättningen. pågåren s. k. strukturrationalisering inom denna basnäring som inneburit och kommeratt innebäranedläggningar och minskning av antalet anställda. Strukturrationaliseringen inom skogsindustrin sker inteutifrån samhällsekonomiska värderingar, den sker enbart utifrån krassakapitalistiska profitintressen. Några hänsyn till kommuner, regioner ochmänniskor tas inte. 1 den här processen som pågår släpps dessutom utländskamaktgrupper in i den svenska skogsindustrin. Så har skett när det gällerKopparfors och dess anläggning i utanför . Här har västtyskaFeldmuhle skaffat sig ett 50-procentigt ägarinflytande. Därmed har dettavästtyska multinationella företag skaffat sig garantier för att råvaror kommeratt levereras till detta företags förädlingsindustrier i . I uppgörelsen med Feldmuhle ingick också attsulfitfabriken i skulle läggas ner, och på så sätt skulleytterligare vedråvara garanteras till och den utbyggnad som därskall ske. Att 300 arbetare slängs ut i arbetslöshet intresserar intefinansherrarna och -damerna i Kopparfors eller Feldmuhle. Det är tydligen ocksåen ointressant fråga för den borgerliga regeringen, som godkänt det västtyskaägarinflytan-det i Kopparfors. En nedläggning av Hammarbyfabriken måste vara ett enormtslöseri, därför att detta är den enda industri som producerar oblektsulfitmassa - en produktion som är energisnål och dessutom tar till vararåvaran på ett bättre sätt än vid produktion av blekt massa. Vedåtgången är per ton massa, medan vedåtgången för blekt barrsulfat normalt ligger på per ton massa. Man har här inte gjort några som helst samhällsekonomiskautredningar om kostnader för nedläggning eller för alternativ för att bevaraHammarby-fabriken, Jag menar att regeringen borde göra en sådan utvärdering ochse på andra alternativ, precis som man ju har gjort när det gällde NCB-fabrikernai och . Jag nämnde i början av mitt anförande denbetydelse skogen och skogsindustrin har för vårt län. Betydelsefullt är attdenna basnäring byggs ut och att inte enbart produktion av massa för exportskall vara grunden för den också i fortsättningen. Det är förädlingen avskogsråvarorna som måste byggas ut. En viktig bit är då satsning på ochforskning om träkemiska produkter. Sådan forskning bör helst bedrivas i enregion där det redan finns träkemisk industri, så att teori och praktik kanförenas på ett fruktbart sätt. I finns redan etthartsdestillationsverk. Om dessutom en metanolfabrik byggs i kommunen,i enlighet med de förslag jag ställt i en särskild motion, finns goda förutsättningarför att starta ett träkemiskt forskningsinstitut i . Detta forskningsinstitut skall ha till uppgift attutveckla sådana träkemiska produkter att det skall varamöjligt att i stor utsträckning ersätta nuvarande importbaserade petrokemiskaprodukter med träkemiska produkter, baserade på inhemsk råvara. a. bör detvara möjligt att vid forskningsinstitutet utveckla ligninbaserade limkvaliteter, träprotein av olika slagsamt vidareförädlade produkter av metanol, butanol, osv. Jag har tidigare här i kammaren redogjort för industri-och sysselsättnings- den läget i . Kommunen har tappat ett stort antal 22 mai 1981 arbetstillfällen,och ytterligare hot finns hängande över kommunen. finns ettstort industriellt och tekniskt kunnande inom skogs- och träindustrin Skossindustrin i som måste tillvaratas och vidareutvecklas. Jag har här föreslagit ett konkret projekt som utskottetavvisar. Det skulle vara intressant att få veta vad näringsutskottet har föralternativ att komma med när det gäller nya och behövliga arbetstillfällen tillSöderhamns kommun. Till sistskall jag beröra Fridafors och de problem som där finns. Södra skogsägarna har beslutat att kraftigt minska antaletanställda vid sitt återvinningsbruk där. Man har bantat ned produktionenväsentligt och driver nu något som kallas . Detta projektskall utvärderas ekonomiskt . Om den utvärderingen utfaller negafivtkan hela Fridafors bruk läggas ned . Detta skulle vara ett dråpslag mot den omkringliggandebygden. Det år därför nödvändigt att sätta in åtgärder vid bruket somgaranterar fortsatt drift även efter 1983 och som skapar ersättning för dearbetstillfällen som går förlorade . Fridafors bruk har en lång tradition när det gällerreturpappersbaserad produktion och har utvecklat ett omfattande kunnande inomåtervinningstekniken. Vi känner alla till att returpappersbaserad produktionkommer att öka . Det bör därför vara möjligt att bevara ochutveckla de produktionsenheter som utnyttjar returpapper. Enförutsättning är att återvinningstekniken effektiviseras och utvecklas. a. en förbättring av tekniken för att separera plast frånträfiberråvaran i plastade pappersförpackningar, t. ex. mjölk- ochjuiceförpackningar. Fridafors har ett gediget kunnande på detta områdesom kan och bör utvecklas. Detta kan ske med hjälp av en statlig satsning påett utvecklingsbolag för återvinningsteknik, lokaliserat till just Fridafors. Utskottet har inte visat något störreintresse för vidareutveckling av skogsindustrin. Man hoppas att den privataskogsindustrin skall visa intresse för dessa frågor. Anledningen fill att denborgerliga regeringen struntar i att lägga fram en nationell plan för densvenska skogsindustrin är att man förlitar sig på att det privata kapitaletskall rumstera om och att regeringen sedan skall kunna reducera sitt engagemangtill att bekräfta att svensk skogsindustri är mer eller mindre halverad och attden skall producera massa också . Någon större satsning påvidareförädling kommer då heller inte att ske. AnL 27 () replik: Jag vill gärna understryka vad om det sysselsättningspolitiska läget i . Länet har enmycket stor andel av landets export, och därför är näringslivet där mycketkänsligt. Nr 149 löser emellertid inte problemen medatt bara bestämma att här skall Fredagenden ingenting läggas ned utanverksamheten fortgå i samma spår som . 22 mai1981 ' "ste man i stället se tillatt det verkligen kommer någonting nytt. Utvecklingen i och Hammarby syftar till att göra det möjligt att Skossindustrin ' produktion i området och behålla sysselsättningen där. ternaundersöker också, efter påtryckning från regeringen, möjligheterna att få tillstånd en annan sysselsättning i Hammarby som i så stor utsträckning som möjligtkan suga upp den arbetskraft som finns där. Beträffande förslaget att förlägga ettträforskningsinstitut till har vi i utskottet sagt att vi är positivatill att industriföretagen satsar på vidareförädling, forskning och utveckling.Det kan leda till förslag som är rimliga att föra fram iriksdagen. Men ännu har vi inget underlag som skulle kunna ligga till grund förett träforskningsinstitut i . I energipropositionen, som skall behandlas ,finns ett förslag om utvecklingsbolag på energiområdet och även på andraområden. Dessa skulle kunna få i uppgift att undersöka de frågor som har tagitsupp i en del motioner. AnL 28 (vpk) replik; Man kan inte bestämma att ingenting fårläggas ned, säger . . Nej, det kan man inte göra - vissaförändringar inom skogsindustrin kanske måste göras. Men en förutsättning är dåatt innan sådana åtgärder vidtas skall den ort som drabbas ha garantier förersättningsindustri. har visserligen lovat attföretaget skall göra allt för att skaffa fram en ersättningsindustri. Men vivet ju hur det blir med sådana löften. Vi kan räkna upp plats efter plats ilandet där man har slängt ur sig sådana här allmänna och till intetförpliktande löften. Vi kan inte överlåta åt det privata kapitalet -, familjen osv. - att svara för så viktiga frågorsom hur skogspolitiken skall se ut . Resultatet blir att tusentalsmänniskor slängs ut på gatan för att dessa finansintressen skall fåtillräckligt med profit. Det är detta som är så allvarligt. Men . Olssonoch de övriga ledamöterna i utskottet fortsätter att insistera på att denprivata skogsindustrin skall sköta dessa frågor. Observera, . , att vad jag har gjort i minatre motioner är att jag har föreslagit tre konkreta projekt, som är fulltrealiserbara och som skulle ha en enormt stor betydelse för . MenJohan A. höjer inte ens ögonbrynen åt detta i några försök att ställaupp för de två konkreta projekt som gäller . . gör allmänna uttalanden, talar om hurnödvändigt detta är och säger att han ömmar för . Men deuttalandena är till intet förpliktande. AnL 29OLLE ÖSTRAND (s): I motion 1414har jag bl. a. krävt attriksdagen skall uttala sig för att erhåller tillståndatt bygga ett LVC-pappersbruk inom . har utskottet avstyrktmotionen med motiveringen att regeringen skulle ha varit beredd att i positivanda pröva ansökan ifall driften hade kunnat påbörjas , menatt man inte har fått sådana garantier från bolaget. Jag förstår tyvärr interiktigt den argumentationen. Även om bolaget inte f. n. kan lämna någragarantier, borde utskottet ändå ha kunnat uttala sig positivt. Vi måste välalla i den här kammaren ha ett gemensamt intresse av att skogsråvaranvidareförädlas i större utsträckning i vårt land än vad som är fallet f. n. Jag tycker också att handläggningen av denhär ansökan är ett utmärkt exempel på vikten av att vi får en genomarbetadstrukturplan för skogsnäringen i vårt land. Det är nu begärdeprövning enligt 136 a § byggnadslagen för att bygga det här LVC-pappersbruket iSandarne. Enligt bolaget var det meningen att de 220 människor som blevfriställda i samband med att bolagets massafabrik i lades ner 1978skulle flyttas över till , när den första pappersmaskinen där blevklar. skulle de utbildas. Men detta förutsatte också att bolagetsansökan skulle få en skyndsam behandling. Pappersbruket skulle med sin förstaetapp ha gett en varaktig sysselsättning åt 275 personer, men lika viktigt varatt 600 man skulle få jobb under uppförandet. Med ett pappersbruk skulle manockså ha kunnat klara omstruktureringen av massaindustrin i undersocialt acceptabla former. har gått - ingenting har hänt. harenligt uppgift en pappersmaskin för LVC-papper byggts i , en i Tysklandoch en i . Marknadstillväxten för LVC-papper motsvarar ungefär en halvpappersmaskin . Detta visar att för var dag som går utan att någontinghänder, försvåras möjligheter att hänga med på det här området.Sverige tillhör också de skogsproducerande industriländer som har den lägstavidareförädlingsgraden på sin skogsråvara. Många nya jobb skulle därför hakunnat tillskapas om vi hade varit litet mer progressiva på det här området. För har skogsindustrins utvecklingavgörande betydelse. Den ligger bakom närmare en fjärdedel avsysselsättningstillfällena i länet. Det innebär att ca 55 000 av länetsinvånare för sin försörjning direkt eller indirekt är beroende avskogsindustrins utveckling. Skogsnäringen är alltså basnäring i samtligakommuner, utom i stålkommunerna och . De strukturellaförändringar som sker inom skogsindustrin får därför genomgripande konsekvensersåväl för berörda orter som för länet i dess helhet. Därför är det utomordentligtangeläget att de förändringar som sker också sker på ett mer planmässigt sättän . Det är mot den bakgrunden som vi bl. a. i länsplanering1980 för har krävt att en strukturplan utarbetas som skaparklarhet om utvecklingen inom trä-, pappers- och massaindustrin och som ocksåanger 12 protokoll 1980/81:147-149 Nr 149 konsekvenserna av förändringarna.Vi har även sagt att den strukturplanen den '"'' "' regeringen, 22 mai1981 Vi harvidaresagt i länsplaneringen:"ärden långsiktigt viktigaste frågan att man får ett pappersbruk i Söderhamnsområdet, Skossindustrin Industrisysselsättningen harsjunkit kraftigt i kommunen . skogsindustrisidanupphörde driften vid sulfitfabrik i ochKorsnäs-Marmas sulfatfabrik i befinner sig också i farozonen. Föratt skapa stabilitet i Söderhamnsområdet är det nödvändigt att man snabbt fårfram beslut som innebär att åtminstone en av de anläggningar som finns iområdet byggs ut till en långsiktigt livskraftig enhet. Ävenmarknadssituationen när det gäller den tilltänkta produkten talar för att detmåste tas ett snabbare beslut i frågan. Regeringen måste med kraft verka föratt planerna på ett pappersbruk i Söderhamnsområdet kan genomföras," Detta har enhälligt uttalat sigför - en länsstyrelse omfattande samtliga politiska partier. Det här uttalandethar vi gjort , det här uttalandet gjorde vi , det här uttalandetgjorde vi 1979, Och sedan händer ingenting! Man har enkänsla av att länsplaneringsomgångarna hamnar i någon byrålåda påindustridepartementet. Och det är ju fullständigt meningslöst att göra uppambitiösa länsplaner, när man aldrig ser något resultat av dem. Anledningentill att regeringen infordrar de här länsplaneringsomgångarna är väl att deskall vara vägledande när det gäller de åtgärder som måste vidtas frånregeringens sida. Det är väl därför de har kommit till, och inte för attstoppas i någon byrålåda på departementet. Mot denna bakgrund, herr talman,vill jag yrka bifall till motion 1414, AnL 30 () replik: Jag vill instämma i vad sade ombetydelsen av. skogsnäringen och skogsindustrin i ochSöderhamnsområdet, Där har vi inga delade meningar. Jag skulle också gärna se att skogsindustrin kunde uppföraett pappersbruk i Söderhamnsområdet, Men det är tyvärr inte så enkelt som attvi bara har att besluta om att det skall uppföras ett sådant här verk, OlleÖstrand tycks ha uppfattningen att beslutar att det skall byggasett pappersbruk i , så kommer det till stånd. Men på det sättetförhåller det sig ju inte. Faktum är att regeringen har sagt tillskogsföretaget i fråga att om företaget är berett att påbörja verksamheten , så vore regeringen beredd att i positiv anda pröva en ansökan frånföretaget om att få bygga detta bruk. ligger bollen hos företaget, ochhittills har man inte sagt att man kan ta på sig uppgiften att starta inom femår. Det finnsanledning för att ta kontakt med skogsindustrin för attförsöka få den att verkställa sina planer. Men då kommer vi in på den störrefrågan om marknadsekonomi och lönsamhet och allt detta. som göratt finnarna har byggt ut skogsindustrin och att vi inte kunnat hänga Ja, det är så att vi harblivit litet för dyra på våra produkter i det här landet.Delvis har politikerna kanske medverkat i den riktningen, och inte minst densocialdemokratiska regeringen lade grunden till det kostnadsläge som vi har ochsom särskilt på skogsindustrisidan har inneburit att finnarna har gått föreoss. Det aktuella bolaget har ändå försökt träffa avtal om ettsamarbete med finska industrikretsar för att man skulle kunna lösa frågornagemensamt, och vi kan kanske hoppas på att det samarbetet skall vara till nyttaför , Skulle vi bara ha bestämt oss för att nu skall det byggas,så kan vi ju tänka på hur det gick t, ex, med 80. Staten bestämde attstålverket skulle byggas, och regeringen drev igenom förslaget. Men vad blev detav detta? Tänk om vi skulle ha fullföljt det! Samma sak är det här. Det måstefinnas en grund för att uppföra en så pass stor enhet som ett pappersbruk - ettlönsamhetskrav som kan uppfyllas. Därför faller också det långa inlägget om länsplaneringenplatt till marken. Det är klart att vi från länsstyrelserna kräver att det ochdet bör ske, men allt vilar ändå på att det finns en marknadsekonomi och enlönsamhet i näringslivet som gör det möjligt att verkställa planerna ochmedverka fill en industripolitik som leder i den riktningen. 31 () replik: Det var förunderligt att här höragävleborgaren , uttala sig på det här sättet. Jag vet inte omJohan A, fått rikfigt klart för sig vad detta innebär. lämnadesnämligen den ansökan det här gäller in, och skriver vi 1981 och ännu harinte regeringen gett något klartecken. Det är som har gått. Hade denna ansökan beviljats vidden tid den lades in, hade vi haft ett pappersbruk i detta område - och det vetJohan A, mycket väl. som man nu har legat och tryckt pådenna ansökan har det byggts ett antal LVC-pappersbruk runt om oss i ,vilket försvårar möjligheterna för att hänga med på detta område. Ochdå står , här i kammaren 1981 och säger: Så enkelt är det ju intedet här. Men det är det schackrande som har pågått i regeringen som har orsakatatt vi befinner oss i denna situafion, och det tycker jag skulle ha varitfullständigt klart för , , AnL 32JOHAN () replik: säger att om bolaget hade fåttsin ansökan beviljad 1978 skulle vi nu ha haft en fabrik. Vad har fakta bakom detta påstående? Verkligheten är ju sådan att bolaget självthar haft mycket svårt att bestämma sig om man skulle lägga fabriken i om man skulle kombinera detta med en fabrik i eller andralösningar. Det har inte varit ett färdigt projekt 1978, , Bolagethar dessutom tänkt ändra sina planer och lägga fabriken i i ,Vad finns det för fakta att det hela skulle ha varit genomfört, om tillståndgetts ? Verkligheten är att det finns en rad problem som inte ärlösta, och det har därför varit en kommunikation mellan regeringen och bolageti fråga. Man måste ändå ha en fast grund, innan man startar ett sådant härföretag, och i längden är det det bästa även för Söderhamnsorten, Jag vill gärna uttala den förhoppningen att dessa problemskall kunna lösas. har bolaget en möjlighet att infria regeringens önskemålom att starta verksamheten , så att det kanske skulle kunna blinågonting av det hela. Förutsättningen är då att bolaget har en grund attgenomföra dessa planer på. AnL 33 () replik: I fullt samförstånd med deanställda lämnade bolaget in denna ansökan 1978 för att ge de 220 anställda somblev arbetslösa i jobb i ett blivande pappersbruk i , Ännu harinte denna ansökan beviljats. Det är orsaken till att vi hamnat i denna mycketbesvärliga sysselsättningssituation i detta område. vice talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. AnL 34 JÖRNSVENSSON (vpk): Det behövs en förändring av skogsindustrinsinriktning. Det behövs mer av förädlade produkter och färdigvaror.Virkesfabriken i i östra är ett gott exempel på den typ avförnyelse som behövs. Varför måste då Vaggerydsfabriken ändå lida för krisen?Det beror inte på bristande lönsamhet. Det beror inte på dåligaframtidsutsikter. Det beror inte på föråldrad utrustning och struktur.Lönsamhet finns. Framtidsutsikter och marknader finns. Uppföljning med nya investeringarmåste bedömas som en i skogsindustrisammanhang mycket god affär. MenVaggerydsfabriken ägs av . Och är en ganska traditionellskogsindustri. Bolaget har svårigheter med sina andra fabriker. Detta belastardess ekonomi. Därför har bolaget inte råd att utveckla Vaggerydsfabriken. Manvill sälja den eller lägga ner den. Det är i det sammanhanget staten kommer in. Det är förframtiden av stor vikt att produktion av denna typ kan försvaras och utvecklas.Däri ligger skogsindustrins framtida möjligheter till överlevnad. Det är sällan staten har tillfälle att göra goda affärer ikrisens . Vaggerydsfabriken är ett bra objekt för statens förvärv.Vänsterpartiet kommunisterna föreslår i motion 2076 att av regeringenskall begära att den försäkrar sig om att virkesförädlingen i Vaggerydförvärvas av staten. Vad svarar då näringsutskottet på en sådan begäran imotionen? Man konstaterar bara att domänverket haft samtal med men intevelat ge sig in på någon affär. Därför avstyrks motionen - punkt och slut.Avstyrkandet stöds enhälligt av både borgerliga och socialdemokratiska Jag har, herr talman, mycket svårt att förstå vad dettaskall betyda. Om nu inte domänverket vill göra affär, fanns det väl andra vägarsom man kunde ha prövat. kunde ha uppmanat regeringen att användasådana vägar. Det finns andra statliga företag i skogs-, trä- ochbyggnadsbranschen. Det kunde t. o. m. tänkas att det för statligt förvärvskapades ett nytt bolag i denna speciella situation. Huvudsaken skulle ha varitatt Vaggerydsfabrikens framtid tryggats och dess lönsamhet ochutvecklingschanser tagits till vara. De borgerligas inställning i frågan kan jag mycket välförstå. De ser med cynism på industrinedläggningar. De tycker att det ärMunksjös ensak vad de gör med Vaggerydsfabriken. Det är deras industripolitiskaåskådning. Men var står socialdemokraterna? Arbetarna påvirkesförädlingsfabriken, i fackföreningen, familjerna i ,socialdemokratins väljare och sympatisörer i orten och länet - de har allaföljt utvecklingen med spänning. De har hoppats på en lösning. De har satt sinlit bl. a. till de riksdagsmän och andra politiker som lovat att kämpa för Vaggerydsfabriken. Vi hade en centerpartistisk riksdagsman från Jönköpingslän, som också kraftfullt uttalat sig för att Vaggerydsfabrikenmåste räddas. Var är han nu? Var är hans partikolleger i näringsutskottet? Man far ut i bygderna och man ger löften till människorna- sedan tiger man här. Man utnyttjar människors tillit och röster, men man tarinte sitt ansvar när man kommer hit för beslut. Det socialdemokratiska ställningstagandet inäringsutskottet beträffande detaljen om Vaggerydsfabriken är för mig en djupbesvikelse. Ett tillfälle fanns, som man inte utnyttjade. Det är synd att vpkskall stå ensamt i denna fråga. Jag yrkarbifall till motion 2076. Mom. 2 a (handlingsplan för skogsindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot 149 förreservation 1 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 b (utvecklingsplaner för skogsindustrin, m. )Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 16 för motionerna 847 av RaulBliicher och 1800 av m. fl. i motsvarande delar. Mom. 3 (strukturbolag) Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot 149 förreservation 2 av m. fl. Mom. 4 (vidareförädling av skogsprodukter) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 17 förmotion 1800 av m. fl. i motsvarande del. Nr 149 Mom. 5 a (forskning och utveckling) r A A Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 16för motion 1800 av -T> inoi LarsWerner m, fl. i motsvarande del. Sk nd st n Mom. 5 b (förläggningen av ett träkemisktforskningsinstitut fill Söder- Utskottetshemställan bifölls med 277 röster mot 22 för motion 1032 av Beriil Måbrink. Mom.6 (ASSL.s anläggningar i ) Utskottetshemställan bifölls med 150 röster mot 149 för reservation 3 av . Mom.7 (skogsindustrin i ) Utskottetshemställan, som ställdes mot motion 1414 av i motsvarande del,bifölls med acklamation. Mom.8 (forskningsstation vid i ) Utskottets hemställanbifölls med 150 röster mot 149 för reservation 4 av m. fl. Mom.9 (sågverksindustrin) Utskottetshemställan bifölls med 283 röster mot 16 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion 1800 av m. fl. Mom.11 (vissa virkesförsörjningsfrågor) Utskottetshemställan bifölls med 281 röster mot 16 för motion 1050 av m. fl. Mom. 12 a (åtgärder mot onödig blekning av papper) Utskottets hemställan biföllsmed 281 röster mot 16 för motion 1049 av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom.13 (vissa exportfrämjande åtgärder) Utskottetshemställan bifölls med 282 röster mot 16 för motion 1800 av m. fl.i motsvarande del. Mom. 14 a (åtgärder avseende Hammarby sulfitfabrik) Utskottets hemställan biföllsmed 275 röster mot 22 för mofion 1787 av och . Mom.14 b (åtgärder avseende Fridafors bruk) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 16för motion 1789 av m. fl. Mom. 14d (åtgärder avseende virkesfabriken i ) Nr 149 Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 18 förmotion 2076 av den m. fl. 8 § Föredrogs betänkande 1980/81:59om finansiering av stiriingprojektet, m. m. 1980/81:161) Utskottets hemställan bifölls. 9 § AnL 35 : Jag får meddela att på föredragningslistan för nästasammanträde uppförs lagutskottets betänkande 28 främst bland två gångerbordlagda ärenden. betänkanden 35-38 sätts sist. 10 § På hemställan av andre vice talmannenbeslöt kammaren att ajournera sina förhandlingar till , dåde till dagens bordläggning anmälda utskottsbetänkandena väntades föreligga. 11 § Kammarens förhandlingaråterupptogs . 12 § Anmäldes och bordladesJustitieutskottets betänkande 1980/81:39om uppskov med behandlingen av vissa ärenden betänkande 1980/81:30 om vissa arrendefrågor 1980/81:52om vissa anslag inom industridepartementets område (prop.