prot · G409124 · 1980-12-31 00:00:00 — Om regeringsåtgärder med anledning av visst engagemangav stattigt företag, m. m. Det är braatt då och då föra ned det allmänna talet till mera konkreta formuleringar omvad man egentligen begär att regeringen skall göra. Då kanske man inser att detman begär är en aning orealistiskt, 12 HANS i (vpk): Herr talman!Det har ändå i den här debatten varit en ganska seriös ton, som jag tycker harvarit bra. Man har försökt komma fram till vad man kan göra. harju förklarat sin inställning. Men brakar han loss på gammalt känt sätt. Hanförsöker närmast smutskasta oss som frågar om detta oljesamarbete, och hansäger att det är populism och gottköpspolitik att hugga tag i sådana hårpopulära frågor. Men vad menas med det, ? - och densvenska regeringen - har ju uttalat sig tydligt om och om vad manborde göra för att få bort dess regering. Man har i FN röstat för ettoljeembargo mot , Men man deltar i ett konsortium tillsammans medsydafrikanska företag för att leta olja. Den som inte är alldeles blåögd ochbortkommen begriper att den oljan kommer till del. Om jag då ställeren fråga om vad man borde göra för att förhindra detta samarbete och vadSverige kan göra för att utnyttja sin ställning och för att förbättra vårSydafrikapolitik, så kan väl inte det kallas för gottköpspolitik - då måste manvara bra bortkommen, ! Det är en i allra högsta grad berättigadfråga, och den stöds av en bred opinion i vårt land. Det är synd att herrUllsten inte ställer sig på vår sida utan nu börjar slingra sig med den härpajkastningen. 13PÄR (): Jag blev också litet förvånad över detsenaste inlägget av , Det är alltså gottköpspolitik när man finnerdet anmärkningsvärt att ett svenskt statligt helägt företag deltar i ettoljesamarbete med stora sydafrikanska intressen. Det är tydligen inte rumsrentatt över huvud taget ställa politiska frågor om en sådan sak. Det är beklagligtatt behöva höra detta. Eftersom det tydligen skulle strida mot principer försvensk utrikespolitik att den har synpunkter på vad dessegna företag deltar i, skulle jag vilja att utrikesministern är vänlig ochredovisar för kammaren vilka internationella avtal den harträffat som förbjuder den att ha synpunkter på vad svenskastatligt ägda företag företar sig utomlands. Eller vilka andra av regering ochriksdag fastställda principer är det som förbjuder den attha synpunkter på vad de egna statliga företagen har för samarbetspartnerutomlands? Jag hoppas att utrikesministern redovisar det, eftersom han hadeganska skarpa omdömen om min okunnighet, när jag ansåg att den svenskaregeringen faktiskt borde kunna ha synpunkter på detta och också framföra dem. Det är svårt att gå till den brittiska regeringen i denhär frågan, säger , Är det det? Är det svårt för företrädare för densvenska regeringen att tala om för den brittiska regeringen att vi befarar attdet av sydafrikanska intressendominerade företaget kan utnyttja de oljeresurser man får den här vägen för attgenom exempelvis utbytesarrangemang skaffa olja till ? Är det någontingsom inte vi kan ta oss för? Jag tycker att det i så fall är mycketförvånansvärt. talarom att man tycker att CharterConsolidated med hänsyn till dess ågarintressen är en olämplig partner i dethär konsortiet - är det någonting som vi inte kan ta oss för? Jag tycker ocksåatt det är förvånansvärt. Trots den stora samstämmigheten i de härfrågorna, som ju har manifesterats i så många andra sammanhang, upplever jagatt regeringen och utrikesministern i det här fallet inte har visat en verkligtgod vilja att göra någonting. Och eftersom utrikesministern säger att man iandra sammanhang skall undvika samarbete mellansvenska företag ochsydafrikanska intressen, är jag mycket förvånad över att man nu tydligen intehar gjort någonting för att undvika ett sådant samarbete i det härutomordentligt känsliga fallet. Om regeringsåtgärder med anledning av visst engagemangav statligt företag, m. m. behövde inte alls ta åt sig,då jag använde uttrycket gottköpspolitik. Jag ber om ursäkt om det var slarvigtoch på något sätt verkade nedlåtande gentemot meddebattörerna. Repliken varriktad till , har det mycket lättare. Han menar attSverige kan sätta sig över de internationella åtagandena, då andra politiskahänsyn väger tyngre. O,K,, det är en respektabel ståndpunkt. Jag tycker att denär felakfig, eftersom den på andra områden skulle få konsekvenser som är svåraatt överblicka, men det är politiskt konsekvent. Det är värre för somförsöker att dels ställa sig bakom de principer som jag har som utgångspunkt imitt svar - och som är regeringens -, dels kräva att åtgärder skall vidtas somskulle strida mot dessa principer. Detta är måhända mindre flagrant i dendebatt som vi för än då det gällt de debatter som förts tidigare. Det ärklart att vi kan ha synpunkter på svenska företags - statliga och privata - verksamhet,som involverar samarbete med sydafrikanska intressen. Detta har jag också hafti mitt svar. Men vi har inga lagliga möjligheter att gå in och säga: Så här fårni inte göra. Däremot kan vi, precis som sade, tillsammans medandra regeringar eller för oss själva sätta oss ned och utforma regler somskulle göra det möjligt för regeringen att faktiskt kräva att svenska företag,statliga och andra, helt avstår från varje samröre med sydafrikanskt kapital.Jag har för stunden svårt att se hur det skulle gå till, men om viljan finns -som det brukar heta på vissa håll - kan man kanske hitta någon lösning sommåhända inte är perfekt men som ändå lever upp till andan i den svenskaSydafrikapolitiken, Den vägen är jag fullt beredd att gå, men inte den härgalanta stig - som gör att man kan hålla med alla i alla lägen - som PärGranstedt vandrar. 15HANS i (vpk): Herr talman! Det är riktigt: Vi kräverhårdare tag mot apartheidregim, och vi har också lagt fram motionersom går ut på att ge regeringen ett sådant här verktyg. Men det år inte dettasom jag hänvisar till i Om regeringsåtgärder med anledning av de politiskaförhållandena i dag, detär inte jag som kräver att man skall sätta sig över några internationellaåtaganden på det sätt som försökte göra gällande. Tvärtom begärjag bara att man försöker fullfölja den, om än lätt tvivelaktiga.Sydafrikapolitik som har förts och inte tunna ut och försämra. Detfinns ju klara tendenser i den riktningen. Jag tycker att det inte vore någotfel utan ett fullföljande av den tidigare politiken, om regeringen tog ettinitiativ för att försöka stoppa de svenska företag som samarbetar medsydafrikanska företag för att få fram olja, trots att har uttalat sigför ett oljeembargo. Det rör sig ju här om en målsättning som man självtidigare har ställt sig bakom. Det är nog också möjligt att ta ett sådantinitiativ rent konstitutionellt - det går inte att krypa bakom lagen, herrUllsten, 16 (): Jag har i den här debatten hävdat att jag tyckeratt , inom ramen för konsortiet, borde klargöra att CharterConsolidated med hänsyn till alla de argument som vi har radat upp i dennadebatt är en olämplig medlem av konsortiet. Jag har också fört fram tanken attden skulle hos den brittiska regeringen framhålla innebördenav Charter Consolidateds deltagande i oljeletningen. säger utrikesministern att detta är en gottköpspolitik.De åtgärder som jag har föreslagit skulle strida mot våra internationellaåtaganden, I mitt förra anförande bad jag utrikesministern att för kammarensledamöter redovisa vilka internationella åtaganden som hindrar oss att framföradessa synpunkter och, om det befinns nödvändigt, kanske hindrar oss att t, o,m, dra oss ur konsortiet. Jag tror att det senare kan vara en tvivelaktigåtgärd, men jag resonerar utifrån förutsättningen att vi eventuellt skullevilja det. Eftersom utrikesministern har vänt sig mot mig i skarpa ordalagupprepar jag frågan: Vilka internafionella åtaganden strider de tankar som jaghar framfört under denna debatt emot enligt utrikesministerns uppfattning? 4§ Svar på fråga 1980/81:345 om regeringsåtgärder med anledning av de politiskaförhållandena i har mot bakgrund avarresteringen i av ledarna för den demokratiska fronten motrepressionen (FDCR) i ställt följande fråga: Tänker regeringen till presidenten i framföraden kritik som majoriteten av svenska folket riktar mot utvecklingen iMellanamerika? har alltmer kommit ivärldspolitikens fokus. når oss rapporter om strider och övergreppmot civilbefolkningen i och , Utvecklingen i kanvara på väg åt samma håll, I denna oroliga region har kunnat gå en egenväg med ett demokratiskt system där politiska partier - däribland också detkommunis- tiska - kunnat verkafritt, och där landets presidenter utsetts ifria demokratiska val, har också varit en för politiskaflyktingar från de oroliga grannländerna. Underdet har råkat in i en djup kris. Oljeprishöjningar ochen sviktande marknad för landets viktigaste exportprodukter har fåttkatastrofala följder för landets ekonomi med en social och politisk oro av nyadimensioner som följd. Oron i grannländerna har dessutom lett till inflöde avstora flyktinggrupper. Den17 mars detonerade en bomb utanför den honduranska ambassaden i och enbil med tre amerikanska marinsoldater sprängdes i luften. Bombdåden var någothelt nytt för och skakade landets ledning. De blev också enpåminnelse om att inte heller var immunt mot det politiska våldet iregionen. Somen följd arresterades salvadoranska och guatemalanska flyktingar i ,däribland de två personer som nämns av , Gripandet avguatemalanerna väckte internationella protester. De har utvisats tillNicaragua, där de alltjämt befinner sig. Omregeringsåtgärder med anledning av de politiska förhållandena i 18 (vpk): Jag tackarutrikesministern för svaret på min fråga. Detfinns inte några skilda uppfattningar om att läget i harförvärrats åtskilligt , kanske t. o. m. de senasteåren. a. utrikesministern har också framhållit detta i den utrikespolitiskadebatten. Vad som har hänt, liksom andra saker, bekräftar ju återigenriktigheten i bedömningen av utvecklingen i . Vihar väl också kunnat märka en tydlig skärpning efter presidentskiftet i USA.Den politik som president förde medgav ändå ett visst utrymme föropposition. De allra värsta reaktionära tendenserna hölls tillbaka, både idetta område och i det övriga . Kanske framför allt när det gällerEl har det efter president tillträde märkts en betydande viljaatt stödja reaktionen och reaktionära militärjuntor. Enligt min uppfattning fårman se även det som har hänt som ett utslag av denna politik. Den24 mars, alltså , arresterades guatemalaner inne iCosta , där de i huvudstaden hade ett förbindelsekontor som upprättats medmyndigheternas tillstånd. Den costaricanska polisen slog till mot detta förbindelsekontori huvudstaden, som alltså hade upprättats med regeringens tillåtelse. De härmänniskorna, som bl. a. utrikesministern själv träffade vid deras besök iSverige, greps och anklagades för omstörtande verksamhet - som termen lyder.Jag vet inte om det eventuellt kan ha ett samband med det bombdåd som berörs isvaret. Det kan tänkas att det hänger ihop. I vilket fall som helst fanns detinga bindande bevis, och enligt de uppgifter som jag har fått visste inteheller den costaricanska regeringen om polisens ingripande, och det är juganska anmärkningsvärt. Detblev ju ett ganska snabbt internationellt opinionstryck från olika håll. Detsom står i frågesvaret om utvisningen till är ju korrekt, men Om regeringsåtgärder med anledning av de politiskaförhållandena i jag ochmånga med mig tror att den har åstadkommits genom det opinionstryck somuppstod, ty avsikten var ursprungligen att de personer det gällde skulle hautvisats till sitt eget hemland, eller , vilket hade varit detsammasom en dödsdom. Ärendet tog ju också och bollades mellan oHkadepartement i innan man kom fram till beslutet om att skicka demtill . Detta visar på vikten av protester, tycker jag, och det ärockså viktigt vad vi här i säger och gör i dessa sammanhang. Jag skulledärför vilja fråga ytterligare, eftersom jag inte har fått ett direkt svar påfrågan vad det är vi tänker göra i detta fall: Vilka instruktioner harambassaden och ambassadör i ? Har ambassadör agerat idetta sammanhang eller inte? I sak förmodar jag att ochjag har samma mening. Vi accepterar inte att politiska motståndare förföljs-man må tycka vad man vill om deras budskap. Jag tror att vi också är överens om att människor sombegår kriminella handlingar måste acceptera de länders lagar i vilka dessahandlingar begås. Det finns ingen information som tyder på att de utvisningarsom skett skulle sakna grund, men skulle det visa sig att det rör sig om enrent politisk åtgärd, då är det klart att vi har anledning att görainvändningar. Våra ambassader i regionen följer denna utveckling iMellanamerika mycket noga och ger oss den information som över huvud taget stårtill buds. 20 (vpk): Det ingripande som jag tidigare nämnt - ochdär står jag på ganska säker mark enligt de meddelanden jag har fått - gjordesav polismyndigheten i landet utan att regeringen visste om det. Det finnsinformationsmaterial som visar att detta är klart och att regeringen i CostaRica och dess president blev mer eller mindre tagna på sängen av detta agerandeoch att man också blev mycket illa berörd av opinionstrycket. Jag efteriyserfortfarande, eftersom jag har vissa uppgifter om att vår ambassadör iGuatemala har varit inblandad i denna fråga, svaret på frågan: Har Sverigegjort något ingripande eller tagit några initiativ i detta fall, och tänker mani så fall fortsättningsvis följa upp det hela, om det nu som utrikesministernsäger visar sig att dessa människor har gripits och utvisats av rent politiskaskäl utan att det har kunnat bevisas att de haft någon skuld vare sig till detomnämnda bombattentatet eller till något annat brott? Det är mycket intressantatt få höra detta svar. Ambassaden i är ju mycket viktig i just den epokvi upplever med den ökade spänningen i alla dessa stater som ambassaden har attbetjäna. 5 §Svar på fråga 1980/81:347 om regeringens syn på viss resolution av de s. k.alliansfria staterna har med hänvisning till att vidde s. k. alliansfria staternas utrikesministermöte i antogsen särskild resolutionspunkt enligt vilken konferensen krävde attdeltagarstaterna vid möten inom FN och dess fackorgan icke skulle acceptera deisraeliska ombudens fullmakter, frågat mig hur regeringen ser på dennaresolutionspunkt. motsätter sig givetvis kategoriskt försök attunderkänna fullmakter i FN eller fackorganen. Svenska delegationer harstående instruktion att följa universalitetsprincipen, dvs. att alla suveränastater som vi erkänner skall ha rätt att ansluta sig till FN och dess organ.Detta innebär också att en medlemsstat inte skall uteslutas från organisationeller dess verksamhet på andra grunder än som anges i FN~stadgan. När det allvarligaste försöket att utestängaIsrael gjordes under världshälsoförsamlingen 1979 var tillsammans medlikasinnade länder mycket aktivt för att stoppa aktionen. gjordes vissamarkeringar mot fullmakter i fullmaktskommittén. Frågan fördes dockinte till omröstning, säkerligen beroende på det bestämda motstånd som finnsmot en sådan aktion. Vår bedömning är att ett fortsatt beslutsamt uppträdandeförhindrar att frågan på allvar kommer upp. Likafullt är uttalanden om att utestänga från FNdjupt olyckliga och bidrar inte till att förbättra förhandlingsklimatet iMellanösternfrågan. Försök att utestänga från FN skulle, om de lyckades,få oöverskådliga följder för FN;s arbete. Om regeringens syn på viss resolution av de s. k.alliansfria staterna Anf.22 BO (): Jag ber att få tacka utrikesministern för det svar jag harfått som jag finner helt tillfredsställande. Det enda jag skulle kunna säga omdet är att det lämnas väl sent, eftersom konferensen slutade i mitten avfebruari och det således har gått . Såväl den amerikanskasom den norska regeringen utfärdade mycket snart, efter konferensen,sina synpunkter som helt överensstämde med synpunkter. Möjligenkan detta bero på att sådana här resolutioner ofta tas i sista sekunden närhälften av delegaterna kanske t, o, m, har geU sig i väg-så det kan varaförklaringen. Det är en mycket farlig väg att utesluta ellernågot annat land ur FN, Då krävs det att säkerhetsrådet beslutar om det.Amerikanerna har kanske i ett något underiigt utlåtande om denna fråga sagt kommer att stoppa sådana har försök. Men det kan man endast göra när det ärfråga om uteslutning. Ett godkännande av fullmakter är ett beslut som tas iförsamlingen med enkel majoritet, om det inte fattas ett särskilt beslut- ochdå också med enkel majoritet - om aU frågan är viktig, vilket innebär att det Om vissa besparingar inom FOA krävs tvåtredjedelars majoritet. Vi kan alltså komma i situationer där den automatiskaarabiska majoriteten, som förekommer i vissa fall, innebär att ett beslut kanfå majoritet, och detta är allvarligt och kan - som utrikesministern framhöll -få oöverskädiga konsekvenser. Vi kan t, o, m, tänka oss att vi för delkan komma i en sådan situation en vacker dag. Det kan bero på att vi görnågonting som så mycket misshagar en del länder att man tar upp liknandeförslag. Det är inte troligt, men vi måste se på de principiella konsekvensernaav en sådan verksamhet, där man hotar att vägra godkänna medlemsstatersfullmakter. Vi är helt överens, och jag. Jagvill likväl ytterligare markera hur ense vi är. Jag håller också med om att jagkunde ha markerat detta tidigare. Jag kunde ha pekat på detta som exempel påvarför jag hävdar att det vore fel av att ansluta sig till denalliansfria rörelsen. Så mycket mer hade jag kunnat göra det som saken blevkänd just strax före utrikesdebatten, dock dess värre inte av mig. 6 § Svar på fråga 1980/81:348 om vissa besparingar inomFOA Bo Finnkvist har, mot bakgrund avbudgetdepartementets anvisningar för revidering av myndigheternaslångtidsbedömningar avseende budgetåren 1982/83-1985/86, frågat om jag vadgäller avser låta besparingsåtgärderna drabba ävenden internationellt viktiga kärnvapenprovsövervakande verksamheten vid denseismo-logiska multipelstationen i . UD:s anslag till olika FOA-aktiviteter inom ramen för desvenska nedrustningsinsatserna beräknas för /82 uppgå till drygt8 milj. kr. Härav faller närmare 5 milj. kr. på seismologiskdetektionsverksamhet, inkl. skötsel och underhåll av Hagforsstationen. Myndigheterna har som bekant anmodats revidera sinalångtidsbedömningar med utgångspunkt från en real minskning av anslagen . UD:s och FOA:s gemensamma strävan i det pågåendebesparingsarbetet är att bibehålla tillräcklig effektivitet i Hagforsstationensverksamhet. I detta sammanhang diskuteras bl. a. en ökad automatisering avverksamheten. Förslaget innebär att Hagforsstationens internationelltsett mycket goda känslighet och datakvalitet alltjämt kan bibehållas på en nivåsom tillfredsställer aktuella krav. Om ett avtal om förbud mot kärnvapenprovskulle komma till stånd, ställs dock väsentligt ökade krav på kontinueriigdrift, och övervakningsstationens utrustning och bemanning får då tas upp tillny prövning. Det är givet attbesparingssträvandena inte ges en sådan inriktning, aft Nr 124 viktiga engagemang att övervaka kärnvapenprov och delta i Måndaeenden kontrollen av ett fullständigt provstoppsavtal äventyras. 25SUNE (): Bo Finnkvist, som har ställt frågan om denseismologiska stationen i , fick inte svar som hanvar ersättare för mig här i . Därför tar jag emot svaret. Jag tackar utrikesministern för svaret, och jag villframhålla att den seismologiska stationen i enligt uppgift lär vara enav de mest framstående i världen när det gäller att registrera och upptäckaprovsprängningar med atomvapen, jordbävningar och annat som tillhörseismologin. Hagforsstationen ingår också i ett internationellt system förövervakning av kärnvapensprängning. Det sägs av dem som känner stationenskapacitet bättre än jag att ett flertal kärnvapenprov, utlösta av mindrekärnladdningar, inte skulle ha upptäckts om inte stationen varit lokaliseradjust till Hagforsområdet. Stationen är inte bara av nationellt intresse, utanäven internationellt tillgodogör man sig Hagforsstationens verksamhet, och ettfyrtiotal länder runt om i världen prenumererar på de rapporter som tas framvid den seismologiska multipelstationen i . - Därmed tycker jag mig haframhållit något av stationens betydelse. Visst finns det behov av besparingar för att komma till rättamed den nuvarande ekonomiska situationen i vårt land. Men frågan är om det ärpå områden som det här som de aktuella sparåtgärderna skall sättas in. Det rörsig om en relativt liten statHg utgift då det gäller att upprätthålla dennuvarande verksamheten vid den seismologiska stationen i . Situafionen när det gäller kapprustningar och ofred ute ivärlden talar för att vi bör försöka bevara en beredskap där vi snabbt, medhjälp av seismologiska mätningar, kan göra oss underkunniga om vad som händer iolika sammanhang. Jag skulle vilja ställa en följdfråga tillutrikesministern: utrikesministern världssituationen som sådan att vikan sänka vår seismologiska kapacitet, som inslag i vår egenberedskapsambition? Har inte stationen större betydelse så länge vi inte harkärnvapenstopp? - Jag refererar här till det som utrikesministern redovisar isvaret. Jag menar att det, då det inte finns ett avtal omkärnvapenstopp, givetvis är lika viktigt som annars att vi har en övervakning avvad som händer och sker ute i världen på det här området. Om vissa besparingar inom FOA Jag skall ge etttillfredsställande svar på den frågan. Jag anser inte att det vore rimligt omSverige av besparingsskäl skulle avhända sig de här resurserna, som ärinternationellt unika och som medger att vi också på det här tekniska områdetkan spela en framträdande roll på nedrustningsområdet. 7 § Svarpå fråga 1980/81:346 om invandrarpolitiken har frågat mig- som jag haruppfattat frågan-om inte flyktingar från länder nära borde ha likastora möjligheter som andra flyktingar att få komma hit inom ramen för den s.k. flyktingkvoten. Varje budgetår beslutar regeringen om överföring ochomhändertagande av flyktingar via flyktingkvoten. har normalt ca 1 250 personer därigenom fått bosätta sigi . Beslutet föregås av samråd med , som då synpunkter på vilka flyktingproblem i världen som bör prioriteras. har antalet kvotflyktingar - bl.a. till följd av den utomordentligt allvarliga flyktingsituationen iSydostasien - varit sammanlagt ca 3 250 resp. 2 000. Förutom från Sydostasienhar de flesta flyktingar kommit från olika länder iLatinamerika. Jag vill erinra om att en omfattande spontan flyktinginvandringsker vid sidan av flyktingkvoterna. Uttagningen av kvotflyktingar sker enligt regeringensbemyndigande i samråd mellan statens invandrarverk, som beslutar i de enskildafallen, och FN;s flyktingkommissariat i . Den enskilde flyktingens behovav en betyder därvid självfallet mer än närhet i geografiskt ellerkulturellt hänseende. Inget i regeringens bemyndigande hindrar att flyktingarfrån t. ex. länder i tas ut. Så har också skett i några tiotal fallunder . får därutöver ett betydande antalpersoner från östeuropeiska länder stanna här på olika grunder, också somflyktingar. Anf.28 BO (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaretpå min fråga. I stort sett är jag till freds med det som står där, utom möjligenpå en punkt i slutet, där det heter: "Den enskilde flyktingens behov av enfristad betyder självfallet mer än närhet i geografiskt och kulturellthänseende." Det låter sig sägas, men det är ofta mycket svårt att pålångt avstånd pröva behovet av asyl för en flykting från ett östeuropeisktresp. ett sydamerikanskt land. Denna i och för sig rimliga regel måstenaturligtvis utnyttjas med visst förstånd. I svaret saknar jag en del. Jag har sysslat medflyktingfrågor, framför allt avseende flyktingar från , och vidkontakterna med invandrarverket har man sagt till mig att vi har enflyktingkvot på 1 250, som i princip skall vara avsedd för sydamerikanskaflyktingar men att man möjligen kan göra undantag. Enligt den uppgiften harbedömningen varit mer kategorisk än vad som framgår av svaret.