prot · G4099 · 1980-12-31 00:00:00 — protokoll 1980/81:9 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 8 innevarande månad. ^2§ Svar på fråga 1980/81:11 om en fast dansscen för ^Cullberg harfrågat mig vad jag avser att göra åt det förhållandet att en av världensförnämsta skapare på danskonstens område, ^Cullberg, saknar fast scen iStockholm. Jag har inhämtat att ett samarbete harinletts mellan och bl. ^Cullbergbaletten som innebär att Cirkus påDjurgården i viss utsträckning kan utnyttjas som ^dan.sscen fr. o. ^m. Dessutom arbetar en utredning med uppgift att granskatänkbara lokalalternativ för dansteaterscen. Enligt uppgift kommer utredningenatt ^överiämna ett förslag och därvid föreslå att Cirkus,efter viss upprustning, skall användas fördansändamål. Förslaget kommer att bli föremål för sedvanlig budgetprövning. 2 (vpk); Jag tackarför svaret ^rnen finner det högst otillfredsställande. Jag vill börja med att fastslå tvåobestridliga sakförhållanden: för det första att ^Cullberg är inte baraen av utan en av världens förnämsta skapare på danskonstens område^,^för det andra att det är ingenting mindre än en kulturskandal att Birgit^Cullberg och hennes eminenta balett inte har en fast scen i Sverigeshuvudstad. När jag säger kulturskandal är det ingenöverdrift i stil med de stora ord som en del partiledare använde i gårdagensallmänpolitiska debatt. Det är inte första gången som den härfrågan tas upp i . Jag förde fram den både 1977 och 1979. Förra åretskrev kulturutskottet mycket Om en fast dansscen för ^Cullberg Om en fast dansscen för ^Cullberg positivt om vår motion, men jag tyckeratt kvarnar mal väldigt långsamt. säger han att den härutredningsmannen skall bli färdig , , och att detmöjligen skall ordnas så att Cirkus står till förfogande för ^Cullbergbalettenoch kanske också för andra ^balettrupper . Men, herrWikström, det finns ändå ingen fast scen för danskonsten i . Det är juett nytt provisorium som inrättas. ^Jag vill vidga fråganlitet grand och inte bara tala om ^Cullbergbaletten utan om danskonsten överhuvud taget, som enligt min mening inte värderas på det sätt som den borde görai vårt lands kulturliv. Vi har en rad mycket duktiga ^balettrupper och framståendedanskonstnärer som inte får tillfälleatt visa sitt kunnande för en tillräckligt stor publik. Därför behövs detenligt vår mening en permanent balettscen - en permanent scen för danskonsten -helst i rikets huvudstad. Jag vädjar till om att han tar förnyadeinitiativ för att detta skall kunna komma till stånd. Jag uppmärksammade att herrWikström, när han relaterade min fråga, hade översatt kulturskandal tillförhållande. Jag vill sluta ^rnedatt fråga: Tycker ändå inte att det är en ^smulagenantatt detskall vara pä det här sättet, att det saknas en fast scen i rikets huvudstadför balettkonsten och för en av världens främsta ^danskonst- Jo, jag är denförste att beklaga att det inte finns en sådan fast scen. Vi haren operascendär det också finns en fast balettensemble, men där är det trångt om utrymmet,och det är ju en del av problemet. har vilyckligtvis kunnat förstärka danskonsten genom att tillföra nya tjänster somdansare, och det har bl. a. gynnat ^Cullbergbaletten. Jag har också tillsatt en utredningsman som kommer attlämna sitt betänkande i , och hans huvuduppgift har varit att kommamed förslag om en fast scen. Ett alternativ som har diskuterats har varitStadsteatern, för den händelse man kan flytta över ensemblen till dettariksdagshus när vi flyttar över till . Andra alternativ harvarit Cirkus, en del andra lokaler och även musikaliska akademins gamla lokalervid . Det kan verka enkelt att bestämma sig för vilken scen man skallanvända för detta, men det är väldigt många som gör anspråk på de olikautrymmena. Det är en del av problemet. Det är ändå glädjandeatt vi kommer att kunna ha möjlighet att använda Cirkus föratt ge dansföreställningar. Jag har erfarit att det har träffats enöverenskommelse mellan TV, Operan och ^riksteatern om dans på Cirkus och , och där kommer också ^Cullbergbaletten att fåmöjligheter att vara med. Men jag hoppas självfallet, liksom Carl-HenrikHermansson, att vi också skall kunna lösa frågan om en fast scen i Stockholm.Det är hög ^fid. 4 (vpk): Jag vill än en gångunderstryka vad jag sade i mitt förra anförande, att en tolv veckors scen utepå Cirkus inte kan likställas med en fast scen för danskonsten. Det blir ettnytt provisorium, vilket jag anser inte är tillfredsställande. Jag vill fråga ; Om nu^utrednirigsmannen kommer med sitt förslag , när kan ens dettaprovisorium förverkligas? Det har sagts i pressen att det skulle bli först . är i en ^danskonstnärinnas liv. Jagvill erinra om att ^Cullberg, som visserligen är oerhört vital i sinkonstutövning, redan är . Om vissa åtgärder för att garantera en riktig fastighetstaxering 5 Utbildningsministern : Herrtalman! vet säkert att jag är tvungen att svara att jagnu inte kan ge något besked om tidpunkten. Jag har faktiskt ännu inte fåttförslaget, och jag har inte haft möjlighet att överlägga med budgetministern omdetta. Jag kan försäkra att jag skall göra allt vad jag kan för att påskyndadetta. vill jagockså påminna ^orn att det inte bara är ^Cullbergbaletten som åtnjuterinternationellt rykte. Det gör också från andra utgångspunkter ^Cramérbalettenoch Operabaletten^.^ Det är viktigt också för dessa grupper att vi får en fastscen i . 6 (vpk); Detsenaste som framförde vill jag helhjärtat instämma i. Detöverensstämde med vad jag sade i mitt första anförande om att frågan bör vidgastill att inte bara gälla^Cullbergbaletten utan den svenska danskonsten över huvud taget. 3 § Svar på fråga 1980/81:13 om vissa åtgärder för attgarantera en riktig fastighetstax^ering 7 Budgetministern ^WIRTÉN: Rune^Torwald har med anledning bl.a. av nya blanketter för allmänfastighetstaxering till mig ställtföljande frågor; Avser budgetministern att vidtaga några åtgärder föratt eliminera riskerna för att lika omöjliga frågor etc. kommer att ställas vidkommande fastighetstaxeringar? Kommer regeringen att tillse att fastighetstaxeringsnämndernasordförande och ledamöter får klart för sig att utfärdade tabeller,deklarationer ^m.m. bara är hjälpmedel samt att lokalkännedom ^o.d. är detviktigaste hjälpmedlet för att åstadkomma en rättvis och rimlig taxering i detenskilda fallet? Som svar på Rune^Torwalds första fråga vill jag nämna att erfarenheterna av allmännafastighetstaxering självfallet kommer att tas till vara inför kommandefastighetstaxeringar. Jag vill emellertid betona att en Om vissa åtgärder för att garantera en riktig fastighetstaxering förutsättning för rättvisandefastighetstaxeringar är att ett förhållandevis stort antal uppgifter lämnas avde skattskyldiga om de inte kan inhämtas på annat sätt. haransvaret för utformningen av deklarationsblanketterna, och verket ärnaturligtvis angeläget att de formulär som används ^fär en lämplig utformning. Jag kommer till Rune^Torwalds andra fråga. års allmänna fastighetstaxering har vi fåttnya lagregler som syftar till att ge ett betydligt bättre underlag förtaxeringarna. Så har t. ex. indelningen i fastighetstaxeringsdistrikt ändrats.Indelningen skall numera ske efter fastighetskategori så att lokal kännedomfinns i nämnderna. konsulenter, som skall biträda vid taxering av olikaslag av svårbedömbara fastigheter, skall knytas till de kategorivis indeladedistrikten och nämnderna. 1 viss utsträckning kommer tjänstemän hoslänsstyrelserna och lokala skattemyndigheterna att biträda nämnderna.^Lekmannainflytandet har förstärkts genom att antalet förtroendevaldaledamöter i nämnderna ökats från nuvarande 3-6 till 5-8. Dessutom har under^riksskatteverkets ledning ett mycket omfattande utbildnings- och informationsprogramgenomförts. verkar även på en rad andra sätt för atttaxeringsarbetet fungerar bra. Något behov av särskilda ingripanden frånregeringens sida för att instruera taxeringsfunktionärer finns därför inte. 8 ^TORWALD (c): Jag ber först att få tacka för svaret. Låt mig som en bakgrund tillmin fråga läsa in till protokollet den text i deklarationsblanketten som dengenomsnittlige skogsägaren, som har 6-årig folkskola, måste ta del av om hanskall utnyttja alternativ 3 under avsnitt ^E^ vid redovisningen avskogsmarksinnehavet. Vi har ju ganska många skolungdomar på läktaren, och detkanske inte skadar att de testar sina möjligheter att förstå en sådan här text. "Vid alternativ 3används samma tabell som i alternativ 2 och dels nedanstående. Multiplicera med arealen och multiplicera med uppgiften ur tabellenhärovan. Lägg samman resultaten. Tag uppgiften i nedanstående tabell och multiplicerapå nytt med arealen, men multiplicera inte med den övre tabellen. Dividera första resultatsumman med den andra." Jag hoppar över de siffrorsom sedan följer och fortsätter att läsa frän blanketten: "Arealeni olika åldersklasser är 30-I-20^-^h^ 30^-^^^ O^-^h^ O-I-20-^HO-I-O ^=^ 110 ha. Godhetsklass C ger 30x0x20-1-^20x ^15x86-^h30x40x^141-^f0x65x ^190-^FO ^X75x230-^l-20x85x0-^hl0x95x0-^h0x95x0 ^=^ 195000". Jag skall inte gåvidare i texten utan bara tala om att man kom fram till endivision; "195000/6550 ^=^ (avrundas till 30 ^%)". Är det rimligt attbegära att den deklarationsskyldige på heder och samvete skall intyga att hanlämnat riktiga uppgifter ^rned uträkningar av denna typ? Under allaförhållanden borde det enklaste svarsalternativet sättas främst så att manunderlättar för den skattskyldige att hitta det. stod det i stället sist i blanketten, och det gjordeatt det var svårt att komma fram till det. Många gav upp efter att ha lästblanketten under någon timme utan att kunna hitta ett enda alternativ som manansåg sig kunna svara på. När det gällersmåhusdeklarationerna hinner jag bara hänvisa till de i pressen påtalade mångaexemplen på att dessa i vissa avseenden fått en både olycklig och ibland t. o.^rn. vill jag säga beträffandesjälva taxeringen att det enligt min mening är viktigt att understryka attledamöterna i nämnderna inte är ^klavbundnaav anvisningarna, utan att de skallutnyttja lokal- och personkännedom i sitt arbete för att åstadkomma rimliga ochrättvisa taxeringsvärden i de enskilda fallen. Om vissa åtgärder för att garantera en riktig fastighetstaxering 9 Budgetministern ^WIRTÉN: Herr talman^!^ Får jagbara säga med anledning av ^Torwalds rätt långa citat att detta gälldetaxeringen av skogsfastighet. Det finns i samband med den åtskilliga komplikationersom det gäller för taxeringsmyndigheterna att få en riktig bild av. Därför ärdet alltid svårt för myndigheternaatt avväga; att som det används ett begripligt och bra språk skaffaså exakta informationer som möjligt om det som skall bedömas. Jag är medvetenom att denna avvägning ibland kan vara svår att göra. Dock är jag övertygad omatt man eftersträvar största möjliga klarhet som man, som jag sade,försöker ställa frågan exakt, så att det inte blir missförstånd när man skallbedöma fastigheten. Här rör det sig ändå om rätt stora ekonomiska värden,varför det inte går att eftersätta exaktheten när det gäller formuleringen avfrågorna. Gäller det stora skogsegendomar har ^f. ägaren eller ägarna tillfastigheten säkert tillgång till expertis för att få hjälp med just besvarandetav frågorna på blanketten. Jag troratt ^Torwald egentligen har stor förståelse för att det gäller att göraden här avvägningen, om det inte skall gå illa. 10 ^TORWALD (c): Jag harstor förståelse för de föreliggande svårigheterna men måste säga att man blirbeklämd. Jag har själv blivit ombedd att hjälpa en skogsägare och tror mig varaganska rutinerad när det gäller deklarationsblanketter och skogsfastigheter.När det hänvisas ^fill expertis är att märka att sanningen är den att denexpertis inte finns som kan svara på de frågor som gäller den enskildafastigheten. skall markägaren även beträffande det enklaste alternativetange vilka egenskaper hans skog har jämförd med skogen i ett omr^åde som iblandkan omfatta ^i-^i^ kvadratmil. Detta ställer även den mest samvetsgrannedeklarant inför en omöjlig situation. Han kan möjligen jämföra med^grannfastigheter eller fastigheter inom ett begränsat område, låt oss sägainom en kvadratmil, men att göra jämförelser avseende ett område på 3-4kvadratmil är omöjligt. Det allra viktigaste är att man vid en kommandedeklaration kan börja med det enklaste alternativet. Om planerad nedläggning av har bättre underlag för sin fastighet må lämnaredovisningar som kräver ett mer kvalificerat kunnande. I det här fallet tycker jag att det ärsärskilt viktigt att taxeringsnämnderna och deras ledamöter blir medvetna omatt anvisningar, det ^mä sedan gälla småhustaxering eller skogstaxering, är etthjälpmedel och inte, som i vissa fall antyds, mer eller mindre bindanderiktlinjer för taxeringen. De bör i stället med utnyttjande av sitt personligakunnande, sin lokalkännedom och annat, se till att det i det aktuelladistriktet blir rimliga taxeringsvärden fastigheterna emellan. Det är det somär det viktiga. 11 Budgetministern ^WIRTÉN; Herr talman^!^ Riktlinjernaär fastställda med mycket stor omsorg, och det har gjorts noggrannaförberedelser i länsstyrelserna och i ^riksskatteverket. Det skall vara fastaregler. Föreligger det alldeles särskilda omständigheter får man pröva i vanligordning och gå den rättsliga vägen. Det är mycket viktigt att vi slår fast denprincipen för vår fastighetsdeklaration. 12 ^TORWALD (c): Jag delargivetvis statsrådets ^Wirténs uppfattning. Det olyckliga är att frågorna ipoängtabeller och annat i vissa fall är direkt vilseledande och ger heltfelaktiga värden. Låt mig ge ett exempel. Ett litet badrum på 5 ^m- som råkarha en dekorationsrand skall enligt poängtabellen värdesättas högre än ettdubbelt så stort badrum med perfekt inredning bara därför att det i det senarebadrummet finns vitt porslin och kakel. Det är sådana här detaljer som rimligeninte kan binda taxeringsnämnderna att följa anvisningarna till punkt ochpricka. Det är också så att fastigheter kan ligga ganska långt från samhällen,vägar och annat, men ändå anses höra till vissa ^riktområden. Jag tror attstatsrådet och jag är överens, men jag tror också att det är viktigt atttaxeringsnämndernas ledamöter blir på det klara med att man i första handskal^l^ utn^yttja sin goda lokalkännedom för att ^f^illse att intetaxeringsresultaten blir orimliga. ^4§ Svar på fråga 1980/81:15 om planerad nedläggning avNässjö 13 Budgetministern ^WIRTÉN: har frågat mig om jag anser att en nedläggning av i i överensstämmelse med det beslut fattade . a. att staten skulle bilda ett strukturbolag, ^Brygginvest AB, meduppgift att initiera och medverka vid strukturförändringar ibryggeribranschen. ^Brygginvests första uppgift skulle vara att åstadkomma ensamordnings- och ^strukturplan för bryggeribranschen. Planens syfte var attdefiniera vilka strukturförändringar som borde äga rum och i vilken takt deborde genomföras. Särskild hänsyn skulle tas till regionalpolitiskasynpunkter och sysselsättningsaspekter. ^Brygginvest har i februari 1980presenterat en ^strukturplan som en majoritet av bolagets styrelse står bakom.Vid utarbetandet av planen har ^Brygginvest utgått från följande mål för sinverksamhet. Medverka till att branschen ikonsumenternas, de anställdas och företagens intresse ges förutsättningar attverka effektivt, vilket också bör kunna bidra till att begränsa importen. Medverka till att konkurrensvidmakthålls inom branschen. Medverka till attomstruktureringsproblemen kan lösas på ett för samhället acceptabelt sätt. Mot bakgrund av dessa mål har^Brygginvest föreslagit förändringar i produktionsstrukturen vilka börgenomföras , dvs. , o. ^m. En av deförsta åtgärderna som föreslås är en avveckling av i . Med den överkapacitet som finns ibranschen är en avveckling av vissa bryggerier oundviklig. Det är viktigt attdenna avveckling sker på ett från samhällets synpunkt acceptabelt ochkontrollerat sätt. Enligt riksdagsbeslutet har ^Brygginvest här fått vissauppgifter. Bolaget har mot denna bakgrund medverkat vid ^Åbro Bryggerisövertagande av Bryggeri. Enligt vad jag har erfarit fungeraravvecklingen tillfredsställande. Jag finner ingenanledning till speciella åtgärder från samhällets sida men följer självfalletutvecklingen noga. Om planerad nedläggning av 14 (); Först vill jag tacka budgetministern för svaret på minfråga. Det beslut som fattade angående bryggeribranschensframtid var att man från samhällets sida genom ^Brygginvest AB aktivt skullemedverka till en kontrollerad strukturförändring och en fortsatt konkurrensinom branschen. Risk förelåg nämligen, om utvecklingen fick fortsätta, att en^monopolliknande situation kunde uppstå. Samstämmighet rådde om nödvändighetenav att söka åstadkomma överlevnads- och utvecklingsmöjligheter för fleraföretag och produktionsenheter inom branschen och om att man vid nödvändigastrukturförändringar skulle ta hänsyn till regionalpolitiska ochsysselsättningspolitiska intressen. Jag är fullt medvetenom att det finns en överkapacitet i branschen och att vissa åtgärder måstevidtas. Genom nedläggning av försvinner en av konkurrenternapå marknaden. Nedläggningen sker på en ort som har haft och har problem medsysselsättningen. Därför ser jag det som angeläget att den fortsattahandläggningen av frågor som rör branschen också sker med den utgångspunktenatt man även bör pröva en ^nedbantning av produktionen på de stora enheternaoch därmed skapa ökade förutsättningar ^föratt konkurrensen skall kunnavidmakthållas. Blir utvecklingen den som ^Brygginvest AB presenterar, kommerett stort antal av de små enheterna att läggas ned . Av^Brygginvests utredning framgår vidare att man anser sig ha ett ansvar för atttillföra ny produktion på orter där sysselsättning försvinner. Detta är ett brauttalande. Om planerad nedläggning av fråga budgetministern; Vad har^Brygginvest gjort för att skapa andra arbetstillfällen i för denpersonal som blir arbetslös i samband med nedläggningen av ? Av budgetministerns svar framgår attavvecklingen fungerar tillfredsställande. Jag har litet svårt att förståtankarna bakom detta uttalande. Jag är övertygad om att de anställda påbryggeriet eller kommun inte ser en avveckling som tillfredsställande.Genom nedläggningen försvinner ett 50-tal arbetstillfällen, och detta harbetydelse för en ort som . Det är naturligtvis bra att budgetministernföljer utvecklingen noga, men jag tror inte det räcker. Jag tror det ärangeläget att ^Brygginvest får direktiv till en mer offensiv insats för attförverkliga beslut, som innebär att det är nödvändigt att behållakonkurrensen inom branschen och att strukturförändringar bör kunna lösas påett för samhället acceptabelt sätt. 15 Budgetministern ^WIRTÉN; Läget ärju det att vi har en betydande överkapacitet inom bryggerinäringen. Det är detsom var utgångspunkten för det riksdagsbeslut som här talar om.Jag tror att vi alla är eniga om att det är nödvändigt att göra en neddragningoch att göra den på ett sådant sätt att det stör arbetsmarknaden ochnäringslivet ute i svenska bygder på minsta möjligasätt. Men det är ändåsjälvklart, , att om man skall dra ned kapaciteten inombryggerierna, måste en eller annan enhet falla ut, och då får man en delproblem. När jag säger att avvecklingen i har gått förhållandevis bra,ser jag det närmast ur personalens synvinkel. Enligt uppgifter som jag fått vardet 39 berörda. Av dessa har flertalet lyckats få en ^alternafiv verksamhet. Desom inte har kunnat få det, har fått erbjudande från den nye ägaren att gå in iverksamheten i ^Åbro. har det alltid varitsvårt att flytta på personal. Det vet och jag mycket väl om. Dethar inte heller varit någon särskilt populär åtgärd. Men det haranvisats en alternativ sysselsättning. Sedan är det naturligtvis riktigt, somArne säger, att från kommunens synpunkt är varje arbetsplats somförsvinner en förlust, och nedläggningen innebär en minskning avdifferentieringen av näringslivet i denna kommun. Det är ofrånkomligt att såblir fallet. Men jag vill ändå hävda att , och kommun,står sig starkare ^arbetsmarknads-^mässigt och ^industripolitiskt än mångaandra län som också är berörda av neddragningen inom bryggerinäringen. Detgäller därför att vi på olika sätt försöker skapa nya möjligheter tillsysselsättning i . Det är jag helt överens med om. Men vifår ^å^ andra sidan inte tro alt ^Brygginvest har så stora resurser att sättain på att finna alternativa sysselsättningsformer att man kan lösa alla de häruppkomna problemen. Företrädare för ^Brygginvest har varit med vid nedläggningenav Bryggeri, och de kommer att göra allt vad de kan i fortsättningenockså. Men det finns som sagt inga oanade resurser bakom ^Brygginvest. 16 (): Jag är fullt medveten om att ^Brygginvest, som^budgetrninis^tern säger, inte har oanade resurser när det gäller att aktivtmedverka till att skapa en alternativ sysselsättning. Men i mitt första inläggknöt jag an till ^Brygginvests eget uttalande. Jag tycker kanske inte att man ipraktisk handling har riktigt levt upp till vad man antytt om att man aktivtskulle medverka till en alternativ sysselsättning. Jag håller med ^Wirtén om attutsikterna till sysselsättning i är betydligt ljusare än vad deär i många andra län^,^ där det kan bli fråga om nedläggning av bryggerierframöver. Men jag tror det är viktigt att man också noggrant följer frågan omkonkurrensförhållandena, såsom också uttalades i riksdagsbeslutet. Genomnedläggningen av försvinner onekligen en av konkurrenterna,varigenom det stora företaget i branschen ytterligare stärker sin ställning.Det bryggeri som har köpt Nässjöbryggeriet har små möjligheter att ta över denmarknadsandel som Nässjöbryggeriet har haft, varför det är troligt att denkommer att tillfalla det dominerandebryggeriet inom branschen^.^ Jag tycker därför att det är angeläget attbudgetministern följer utvecklingen med största uppmärksamhet. Om planerad nedläggning av 17 Budgetministern ^WIRTÉN: Frågan omuppbyggandet i av en alternativ bryggkoncern till är ju en annanfråga än den som har utgått frän, men jag är fullt medveten omatt den finns inbyggd och ^t.o.m. kan sägas vara en huvudfrå^ga i destrukturbeslut som har fattat. Det är som sagt en sak som vi ibudgetdepartementet arbetar med rätt intensivt och funderar över hur man skallkunna komma till rätta med. Oavsett hur det går medden frågan tror jag man bör göra klart för sig att en neddragning i branschensom helhet är nödvändig och att några enheter måste läggas ned. Jag tror somsagt var att Nässjöbryggeriet inte kan påverka möjligheterna att bygga upp ettalternativ - den enheten var det nog nödvändigt att lägga ner under allaförhållanden. 18 (); Jag är - och det sade jag också i mitt första inlägg -helt medveten om att det blir nödvändigt att företa ^bantningar ochnedläggningar av vissa enheter. Jag hälsar med tillfredsställelsebudgetministerns kompletterande svar, att man följer och jobbar med de härfrågorna inom departementet. Jag tror det är nödvändigt. I mitt senaste inläggpåpekade jag att i och med att ytterligare en konkurrent försvinner ökar riskenför en ^monopolisering inom branschen. Detta tror jag skulle vara olyckligt,men jag utgår från att budgetministern medverkar till att så icke blir fallet. Om beskattningen av inkomst av bär- och svampplockning 5 § Svar på fråga 1980/81:17 ombeskattningen av inkomst av bär- och svampplockning 19 Budgetministern ^WIRTÉN: har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att lösaskatteproblemafiken vid plockning av bär och svamp. torde detinte vara förenat med några större svårigheter att avgöra hur inkomsterna skallbehandlas ^skattemässigt. Den som plockar i yrkesmässiga former och får etttillskott till sin försörjning skall beskattas för dessa inkomster liksom förandra arbetsinkomster. Inte heller bör det normalt vara alltför svårt attavgöra när bärplockandet framstår som en hobbyverksamhet och där alltsåbeskattning inte skall ske. har också informerat om sin syn pådessa beskattningsfrågor, något som bör underlätta för skattemyndigheter ochplockare att bedöma skattefrågan.