prot · G409132 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi får väldigt ofta höra krifikfrån oppositionens sida för just det besvärliga ekonomiska läge som Sverigebefinner sig i, och man kräver naturligtvis åtgärder för att förbättra landetsekonomi. Men när det sedan kommer förslag till åtgärder för atf åstadkomma enförbättring, så är det inte alltid så väl beställt med viljan att medverka tillde åtgärderna. För min del vill jag bestämt påstå att def inte räcker medatt tala om svångrem. Skall man nå någon effekt i form av stabilisering iekonomin, så måste man också vara beredd aft föreslå och acceptera åtgärder somalla gånger kanske inte är särskilt populära. Det är just sådana åtgärder sombehandlas i skafteutskottets betänkande nr 44, och jag skall kommentera någraav dessa åtgärder, som kanske egentligen är av det slaget atf vi inte skulle havelat ha dem men som är nödvändiga för att minska underskotten i budgeten ochbytesbalansen. Man skulle i vissa fall nästan vilja uttala sig ungefär sombiskop en gång i fiden gjorde. Först till frågan om reseavdragen. Självfallet är detingen populär åtgärd som man här föreslår, nämligen den att man tar bort rättenatt göra avdrag för de första på resor till och från arbetet.Men låt mig påminna om atf förslaget också innehåller en andra del som vi äröverens om, nämligen att gränsen för tidsvinsten skall sättas vid istället för vid . Det kan ha en viss betydelse bl. a. närdet gäller benägenheten att gå över från att använda den egna bilen till atfanvända sig av kollektivtrafiken. Men det må väl ändå sägas vara en lovliggärning. Jag kan inte låta bli att konstatera att reseavdraget ändåfår något slags fördelningspolifisk effekt. Socialdemokraterna har alltidangripit just avdragen därför att de verkar snedvridande, och en minskning avavdragen får naturligtvis samma effekt. För den som har 85-procenfigmarginalskatt och som alltså har en inkomst som ligger . betyderdet här ett bortfall efter skatt på . För den som har . iårsinkomst kostar det i realiteten inte mer än . När det sedan gäller att stimulera till skogsavverkningar,något som vi kanske inte varit helt överens om, så vill jag framhålla att detär riktigt att vi har avvisat förslag i den här riktningen. Men när vinu godtar och även lägger fram förslag på det här området, så är det för aft vii avvaktan på vad virkesförsörjningsutredningen har att säga vill göra ettförsök till stimulanser i den här vägen. Det är då meningen att rätten tillavdrag på 3 resp. för skogsägarna när det gäller avverkningarna skall varaen "morot" för atf de skall avverka mera. Genom att vi finansierardef här medelst en höjning av skogsvårdsavgiften från 0,3 till blir detskogsägarna själva som får betala den här åtgärden. Om den inte skulle få någoneffekt blir det- som var inne på - bara staten som tjänar på dethär. Om vi inte får en ökad avverkning, kommer det heller inte att gå åt såmycket av stimulanspengarna. Däremot kommer skogsvårdsavgiften att flyta in. Automafiskt kommer jag då in på frågan omskogsvårdsavgiftens storlek, där socialdemokraterna har föreslagit 1 %.Socialdemokraternas förslag beträffande en skärpning av förmögenhetsskaften ärett förslag som fidigare Man håller fast vid förslaget omhöjning och skärpning av skogsvårdsavgiften samt av förmögenhetsbeskattningen,trots att man egenfligen borde vara medveten om att de taxeringshöjningar påfastigheter som vi har fått har medfört att det för många bondeskogsägare ochjordbrukare har blivit ytterligt svårt, med tanke på det nya taxeringsvärdet,aft klara ökningen av skogsvårdsavgiften från 0,3 till . Redan denhöjningen kommer att bli mycket kännbar. Den som har någon kontakt med skogsbrukare känner till attdessa har mycket sfora bekymmer. De vet inte hur de skall klara av allt detta.På samma sätt förhåller det sig när det gäller taxeringen av jordbruksfastigheter: Som bekant kommer regeringen aff lägga framen proposition om en speciell behandling av den i jordbruksfastigheter bundnaförmögenheten. Om inget görs hamnar man i en ohållbar situation när det gällerförmögenhetsbeskattningen kontra den nya fastighetstaxeringen. Det finns naturligtvis ytterligare saker i betänkandet somskulle kunna kommenteras. För min del hade jag tänkt att något kommenterasparandet, men detta har diskuterats så utförHgt att jag avstår. Därför tänkerjag endast fillåfa mig att kommentera oljeprishöjningen som utskottet är enigtom. Den får ses som ett led i strävandena att stimulera fram andra, alternativaenergikällor. Man kan få inhemska energikällor och på det sättet minskaoljeberoendet och inköpen av olja. Därmed skulle man bidra till en posifivutveckling av bytesbalansen. Jag ber att få yrka bifall till hemställan iskatteutskottets betänkande. 101BO () replik: I mitt tidigare anförande angav jag några avde punkter där uppgörelsen mellan mittenpartierna och socialdemokraternaavviker från det förslag som regeringen lämnade tillsocialdemokraterna under de överläggningar som då pågick. Jag vill passa på aff vända mig fill ochförsöka få bort en viss mytbildning, bl. a. detta aft den enda skillnadenskulle vara atf man gör ett uppskov med reformen . Detta är heUfelaktigt. sade att exakt den skrivning som utformats iregeringsförslaget också finns i uppgörelsen mellan mittenpartiernaoch socialdemokraterna. Så förhåller def sig inte. gjordes först konstaterandet att möjlighetentill en viss begränsning av underskottsavdragen för skullesnabbutredas. En modell presenterades som skulle kunna vara tänkbar, men ävenmånga andra modeller kunde vara tänkbara. Def stod fullkomligt klart att definte var fråga om någon bindning eller några utfästelser. För att klara ut denhär saken vill jag citera vad som sades i det bud som lämnades tillsocialdemokraterna: "Def bör understrykas, att regeringen inte på förhandbinder sig för att den skisserade avdragsbegränsningen kan genomföras. verkanredan för 1982 års inkomster är infe heller möjlig att införa, bl. a. medhänsyn till förbudet mot retroaktivt verkande skattelagstiftning. Även om detblir fråga om en snabbutredning som genomförs måste den innebära en sakprövningav de svårigheter som föreligger. Man kan här peka t. ex. på det förhållandetatt reglerna om vad som skall behandlas som olika förvärvskällor ärfillkomna mot bakgrund av att kvittning av underskott normalt får ske. Om nukviftningen begränsas kan förvärvskällereglerna i vissa fall komma atf ge ettoskäligt resultat." ö. mer tal om begränsningar. I en PM som distribuerats från budgetdeparfementet tillsamtliga statsråd skrev man bl. a. följande: Men regeringen är infe beredd attpå förhand binda sig för att det går att hitta en acceptabel lösning på dettaproblem isolerat. Detta är alltså citerade fakta från de handlingar somregeringen överlämnade till socialdemokraterna. När det gäller avdragen liksombeträffande inflafionsskyddet och andra punkter är det väsenfliga skillnadermellan det förslag som trepartiregeringen var enig om och denprincipskiss till uppgörelse mellan socialdemokraterna och mittenpartierna somnu har presenterats. Jag har också konstaterat atf lösligheten i budget- ochekonomiministerns tidigare anförande ger längre fram ett mycket stort spelrumför diskussioner mellan mittenpartierna och socialdemokraterna. Kommer man infeöverens, blir det infe heller någon uppgörelse i marginalskatfefrågan, vilketErik har gett klart besked om. Detta har vi konstaterat , och dettycker jag är rätt väsentligt. 102TOMMY (vpk) replik: Jag måste vända mig fill . Hankom in på reseavdragen, och det finns väl anledning att något beröra den saken. började med att låta oss förstå att hantänkte på biskop ord: "Härtill är jag nödd och tvungen." Men,snälla , fr. o. m. är ni befriade från iregeringen, och därför behöver ni inte vara nödda och tvungna längre. 1 ärlighetens namn; När det gäller de här reseavdragendrabbas väl även låginkomsttagare inom ? Jag trodde attcenterpartiet, i varje fall med den fidigare förda politiken i vissa avseenden,skulle föreslå andra ändringar för att rensa i skattesystemet än atf tareseavdragen ifrån lönarbetare, småbönder, småbrukare m. fl. De egnaföretagarna kan ju utnyttja systemet ändå. Det måste väl ändå finnas avsevärtmer angelägna områden även för en centerpartist aff angripa än reseavdragen upptill . tog upp den fördelningspolitiska effekten.Jag fick nästan för mig att def var skämtsamt. I vart fall tycker jag att defkändes så. Han pratade om höginkomsttagarna, som naturligtvis får störreskattebelastning i och med att de inte får göra avdrag för de första 1 000kronorna i motsats till Ja, det rör sig naturligtvis i exempel om800 kr. som höginkomsttagaren får i ökad skaft jämfört med industriarbetarens500 kr. Men höginkomsttagaren har ju - det är i vart fall min erfarenhet -avsevärt högre reseavdrag än . Den vanlige industriarbetaren hardäremot, som fidigare pratade om, bara kostnader för 70-kort ellerliknande. Om man vill föra ettfördelningspolitiskt resonemang vore def, , avsevärt bättre omcenterpartiet anslöt sig till vpk;s tankegångar om att avskaffa rätfen tillavdrag från inkomsten och omvandla avdraget till en skaftereduktion. 103CURT () replik: Vi har, , fört fram en lång radskatte- och ekonomisk-politiska förslag i syfte att förstärka det här landetsekonomi, men de har avslagits. Anledningen till aff vi går emot förslaget omatt begränsa avdragen för resor är att vi menar aft def innebär en orättvisfördelningspolitik. Det drabbar löntagarna, och det rör sig om rätt storabelopp. Det är fråga om, som jag sagt tidigare, ca 1,7 miljarder. Man kan fråga sig, , varför ni inte går medpå vårt förslag om atf skärpa förmögenhetsskatten. Det är också ett förslag isyfte att förstärka landets ekonomi, men där säger ni nej. När det gäller det extra stimulansavdraget vid avverkningvill jag säga: Det förslag som folkparfiregeringen lade fram och som vibehandlade /79 skulle också finansieras genom skogsvårdsavgifter. Då var viöverens om atf deffa inte alls skulle kunna påverka avverkningsinfensiteten.Och vi tror fortfarande att det är så - det kan infe innebära någon förändringi def avseendet. säger; Om inte pengarna används så finns deju kvar. Ja, de som redan planerat sin avverkning kan tillgodogöra sigpengarna. Def blir således en utgift för staten, men inte i det syfte som viuttalat, att höja avverkningsnivån. Beträffande skogsvårdsavgiffen och finansieringen avåtgärderna skulle jag vilja föreslå aft studera jordbruksutskottefsbetänkande 25, som vi har på våra bänkar. Där framgår det atf vi föreslagit enlång rad åtgärder som syftar till att omfördela de slantar som vi far in viaskogsvårdsavgifter fill ekonomiskt svaga skogsägare. Det är fråga om en rättvisomfördelning. På flera punkter går vi in med speciella insatser för att hjälpade ekonomiskt svaga skogsägarna att avverka sina skogar och få någon form avrotnetto av det. sade avslutningsvis att svårigheterna närdet gällde de höjda taxeringsvärdena skulle leda till en proposition medförslag till mera generösa kapitalbeskatfningsregler. Jag skulle vilja säga attde regler som gäller är oerhört generösa. Jag kan inte se att det finnsnågot som helst fog för att gå in och ytterligare begränsa kapitalägarnasinsatser för att betala sin skatt. 104TAGE () replik: Om jag tidigare var på vippen att citerabiskop "Härtill är jag nödd och tvungen" så skall jag nufortsätta att göra det. Jag gjorde det mot bakgrund av den ekonomiska situationvi har. Vi har ett budgetunderskott för def budgetår som snartbörjar som, gissar jag, ligger någonstans på . Underförra året tvingades vi utomlands låna upp 22 miljarder. Summan blir välungefär densamma. Om vi vill ha rätsida på svensk ekonomi kommer Sverigesriksdagsmän få lov att säga sig själva: Härtill är jag nödd ochtvungen. Jag tror säkert att vi kommer atf få svälja betydligt beskare pillerän def vi sväljer när vi nu far bort den första tusenlappen på reseavdragen. När det gäller frågan om den skärptaförmögenhetsbeskattningen och skogsvårdsavgifterna tror jag socialdemokraternagör misstaget att följa upp gamla motioner, som byggde på de gamlataxeringsvärdena. Jag har under debattens gång fått en uppgift om att ett heltvanligt familjejordbruk, som 1979 hade en skogsvårdsavgiff på , med regeringensförslag fill höjning av skogsvårdsavgiffen och det nya taxeringsvärdet får enskogsvårdsavgift på . Med socialdemokraternas förslag skulle man få enskogsvårdsavgift på . Jag har fillräckligt stor kunnighet och erfarenhet avjord- och skogsbruk för atf ställa mig frågan, varifrån def jordbruket skall fapengarna till den avgiften. 105 (vpk) replik: Bara några ord i all korthet fill TageSundkvist, som trots att tyrannen infe längre finns kvar känner sig nödd ochtvungen och framhärdar med att vi måste öka intäkterna till staten. Ta då bortindexregleringen i stället för att minska reseavdragen, vilket kommer attdrabba vanliga jobbare! Där har ni sju miljarder. Def är mångfalt mer än det ärfråga om när det gäller reseavdragen. Eller ta i stället och sanera iavdragsdjungeln! Om ni vill ha till stånd fördelningspolitiska effekter, somTage sade i sitt första anförande , finns det verkligen andra avdragatt ta bort än jobbarnas reseavdrag - jag tänker på avdragen för lyxkonsumtionoch lyxboende. 106BO () replik: sade i sitt huvudanförande attden skrivning som finns i uppgörelsen mellan mittenparfierna ochsocialdemokraterna om avdragsbegränsningar var exakt den som fanns i förslagetfrån alla tre parfierna i regeringen . Jag visade genom citat atf såinfe är fallet. Jag tolkar tystnad i föregående replik såatt han accepterar mitt resonemang och medger den skillnad som föreligger - iregeringsförslaget fanns ingen bindning till avdragsbegränsningen, men i denuppgörelse som träffats finns det en sådan bindning. 107 () replik: Jag har haft tillgång fill både det förslag som regeringen utarbetadeinför överläggningen med socialdemokraterna och det dokument som avgavs efterförhandlingarna mellan mittenpartierna och socialdemokraterna. När det gällerunderskottsavdragen har man enat sig exakt om den skrivning som regeringen hadekommit fram fill. Anf.108 (vpk): I proposition 118 om ekonomisk-politiska åtgärder föreslåssfimulansåtgärder för att öka avverkningen i det enskilda skogsbruket. I vårmotion påpekar vi det osäkra i att de nu föreslagna åtgärderna kommer attförbättra situafionen, likaså att ett system med en mängd bidrag ellersubvenfioner för att förmå skogsägarna att avverka av många människor uppfattasmer eller mindre som en form av mutor till skogsägarna. Ägandet avskogstillgångar måste förenas med krav på en riktig skötsel. Däri ingårsjälvfallet att man bör avverka den årliga tillväxten. Ivår motion har vi ändå accepterat de föreslagna åtgärderna, om än med stortvekan - eller med andra ord under protest. Jag skall här mofivera varför dettaställningstagande ändå har gjorts. Allaär överens om att skogsindustrins exportmöjligheter inte kunnat tas till varapå grund av virkesbrist. Detta medför ett inkomstbortfall både för landet ochnaturligtvis för de människor som mister sina jobb. Ett av de tyngre skälen föratt acceptera åtgärderna var att rädda de nedläggningshotade enheterna vid NCBoch jobben för de anställda vid dess fabriker. Vihar fidigare här behandlat NCB-frågan. Här vann opposifionen när detgällde Hörneforsfabriken att den får en frist fill hösten, då dess öde återigenskall avgöras i . Man får väl ändå ha den förhoppningen att även deandra enheterna skall få en rimlig chans att undvika nedläggningar.Virkesförsörjningen kommer här att spela en betydande roll, kanske denavgörande, om sysselsättningen skall räddas och fabrikernas fortsatta existenssäkras. Detfinns således mycket starka betänkligheter mot de avdrag som här föreslås. Menvad är alternativet för att få en som man hoppas snabb förändring vad gällervirkesförsörjningen? Förhoppningsvis blir det ändrade poHtiska förhållanden häri kammaren inom en snar framfid, vilket bör medföra att andra och rättvisareåtgärder kan sättas in. Ett annat skäl till att vi kunde accepterastimulansåtgärderna var att de föreslagna åtgärderna finansieras genom avgifterpå skogsbruket. Det blir sålunda en omfördelning inom näringen. Vihar i några motioner ställt förslag om åtgärder för att förbättra situationenpå virkesförsörjningens område, men dessa har verkningar på lång sikt. Vi anserockså att regeringen bör överväga frågan om en översyn av skogsvårdslagen. Deproblem som råder borde inte förekomma, om en effektiv skogsvårdslagfanns och om fillsynen av lagens efterlevnad fungerade. Rådde ett sådantförhållande, skulle en jämn ström av råvara tillföras våra 10 protokoll 1980/81:131-132 industrier.Det är bara aft konstatera aft så inte är fallet . Då def gäller vårt förslag att regeringen bör överväga attse över skogsvårdslagen i vad avser möjlighet aft styra avverkningen - alltsåen skärpning i detta avseende - har såväl utskottsmajoriteten som socialdemokraternai sin reservation yrkat avslag. I jordbruksutskottets betänkande nr 25, som senareskall behandlas, har socialdemokraterna reserverat sig för en ändring iskogsvårdslagen som i stort sett har samma syfte som vårt krav. Är det skildauppfattningar som redovisas, eller är det den allmänna röran av mofioner sombehandlas i olika utskott som är orsaken? Eller har ett fel begåtts, så attyrkandet felaktigt har behandlats i skatteutskottet? Eftersom kravet återkommeri ett senare betänkande vill vi medverka till att spara tid, och därför far viinte dubbla voteringar. Jag har således inget yrkande om bifall till yrkande 7i mofion 2038. I betänkandet behandlas också mofionsförslag om en höjningav skogsvårdsavgiffen. Med utskottets förslag finns def fre bud. Utskottetföreslår en höjning till 6 %c, i vår motion har vi föreslagit en höjning till 7%c, och socialdemokraterna föreslår . Här kan vi ansluta oss tillreservation 3, då den mer än väl tillgodoser vårt yrkande i motion 294. Här behandlas också en mofion omproduktionsavgifter vid äldre vattenkraftverk. I motionen påtalas de sfora s.k. övervinster som görs vid de äldre vattenkraftverken. Dessa s. k.övervinster blev mycket omnämnda i debatten som föregick folkomröstningen omkärnkraft, och enligt vad vi förstår rådde det en stor enighet om att de i eneller annan form skulle dras in. Vi har tyckt det vara lämpligt att användadessa medel för investeringar i våra basindustrier, först och främst i skogs-och malmnäringen. finns ju dessa kraftverk framför allt i skogslänen, inorra delen av landet, och def skulle alltså innebära atf dessa vinsteråtergick fill dessa regioner. Det är också där de största problemen råder i vadgäller brist på sysselsättning och investeringar för att förädlaråvarutillgångarna. Häri ligger också det väsentliga i vårt förslag, nämhgenatt dessa vinster skall återgå fill berörda regioner och att medlenadministreras regionalt. säger utskottet aft en översyn och utredningbeträffande dessa övervinster pågår, varmed mofionen avstyrks. Men enligt vadvi kan se gäller detta åtgärder inom energibeskattningens ram, och sålundakommer inte de förslag vi har framställt att utredas. Här är det inte hellerfråga om skatter utan om avgifter. Naturligtvis är vi beredda att ta en diskussion t. ex. omavgifternas storlek, och det säger vi också i mofionen. Också andra ändringarkan tänkas. Men huvudsyftet med vår motion är atf dessa avgifter bör tas ut ochaff medlen skall gå dels till en central fond, dels fill regionala fonder samtanvändas för investeringar i våra basnäringar i syfte att öka vidareförädlingen.Vi begär således ett förslag av regeringen i enlighet med dessa principer. Vikan inte se att def önskemålet är tillgodosett genom vad utskottet skriver, ochdärför yrkar jag bifall fill mofion 1100. 109 (): skall vi börja diskutera statsfinanser ochprispolifik. Regeringsförslaget om de ekonomisk-politiska åtgärderna talartrots sin kortfattade form ett mycket klart språk. Trots löften om förbättringi ekonomi, prisutveckling, produktion och utlandshandel vid valet , gerfaktiskt den proposifion vi behandlar besked om att regeringenmisslyckats med inflationsbekämpningen, att regeringen misslyckats med att bromsaunderskottet i bytesbalansen och att regeringen har misslyckats med att få nedbudgetunderskottet. Med hjälp av förslagen i denna proposifion skall vi alltsånu försöka komma fill rätta med det hela. När regeringen nu skall angripa dessa problem ger man sigfrämst på att försvåra ett tillfredsställande av människors mest grundläggandebehov: mat, bostad, resa till och från arbetet och kanske hjälp vid ohälsa ochålderdom. Det finns inte några särskilda förslag om att ingripa motspekulation, skattefusk eller mot höga inkomsttagare med låga skatter. Dessafrågor vill man ge sig bättre fid med att förbereda, de skall utredas länge ochväl. Jag vill ändå uttrycka det glädjande i att två av deborgerliga partierna nu vill ta itu med skatteproblemen, inte baramarginalskattesänkningar, utan även begränsningar i andra frågor påskatteområdet. När man talar om att dämpa konsumtionen, som flera hargjort , inriktar man sig tyvärr främst mot livsmedelsförbrukningen. betänkande nr 26 uttalas en oro för följderna förkonsumenterna och producenterna, vilkas förhållanden är mycket olika. Regeringsförslaget innehåller en minskning avsubventionerna på baslivsmedel. Det gäller dels 300 miljoner som skall tasbort , dels 200 miljoner , allt räknat perhelt år. Ett slopande av subvenfioner som har tillkommit för aft hindraprisökningar måste i nuvarande tider, med snabb inflation, bli som att ta borteff glöd för att i stället tända ett ännu större bål. Det kommer naturligtvisaff leda till ännu större inflafionspåverkan. beslöt den borgerliga regeringen atf heltsubventionera bort prisökning på baslivsmedel per för attunderlätta löneavtalen . Med dagens beslut kommer de borgerligaparfierna per , dvs. , aft ha borttagitsubventioner med näsfan exakt samma belopp som man skulle underlättalöneförhandlingarna med. Så gick det alltså med det löftet. Hur skall det nu bli i framfiden? Vi socialdemokrater haruttryckt tvekan inför att röra livsmedelssubventionerna innan hela prisbildenblivit klargjord för oss. Det finns en skrivning i finansutskottets betänkandesom får vårt framtida prisläge på baslivsmedel att framstå som mycket osäkert.Finansutskottets majoritet säger nämligen på s. 13 bl. "Minskningen av livsmedels- och bostadssubvenfionernabör ses som ett led i en medveten, nödvändig strävan att avlasta statsbudgetenen del av de mycket stora inkomsttransfereringar av generell karaktär sombelastar budgeten. Skall strävandena att begränsa budgetunderskottet blieffektiva krävs enligt utskottets mening ytterligare steg i dennariktning." Jag har ute i landet på möten inför jordbrukare hörtframstående centerpartister mycket bestämt utlova aft det nu inte skall blifler minskningar av subventionerna. Därför vill jag här ställa frågan: Tänkerde båda i dagens regering ingående partierna fortsätta på den inslagna vägenmed att minska på subventionerna på baslivsmedel, eller vilka andra storatransfereringar skall drabbas? Eller skall man inte minska mer på subventionerna? Varje halvår har vi återkommande ökningar avlivsmedelspriserna på grund av inflationskompensationen fill jordbrukarna. Manmåste därför fråga; Tänker de borgerliga partierna ytterligare öka priserna påvåra baslivsmedel utöver de vanliga halvårsvisa ökningarna? Bara har priserna påbaslivsmedel ökat . Def skulle därför vara mycket intressant förkonsumenterna att få ett svar på denna fråga. Vi socialdemokrater har sagt att vi vill ha möjlighet attbedöma subventionerna som ett led i hela vår prisregleringspolitik när vibehandlar proposition 190, som har anlänt till och som handlarom jordbruksavtalet. Vi anser aff beslut om subvenfionerna bör fattas först isamband med behandlingen av denna proposifion. Därför yrkar jag, herr talman,bifall fill reservafionen vid jordbruksutskottets betänkande 26. 110KARIN (vpk); Jag skall också begränsa mitt inlägg tillfrågan om de minskade livsmedelssubventionerna, som tas upp ijordbruksutskottets betänkande.