prot · G40963 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:63 Om upprustning av järnvägslinjen 1 § Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. 2 § Meddelande om svar på interpellationerna 1980/81:75och 79 Interpellationernanr 75 av och nr 79 av Henricssonskulle ha besvarats av mig senast den 10 resp. . Efteröverenskommelse kommer interpellationerna att besvaras måndagen 3 § Svar på fråga 1980/81:199 om upprustning avjärnvägslinjen har frågat mig om jag är beredd attmedverka till en upprustning av järnvägslinjen . Enligt trafikpolitiska beslut skall detrafiksvagaste godsbanorna undersökas. Undersökningarna baseras på material somSJ tar fram. Enligt uppgift sammanställer SJ f. n. sådant material för bl. När materialet kommit in till departementet, bereder viärendet enligt en handläggningsordning som beslutat. Innan någotbeslut fattas skall , berörda kommuner, fofalförsvarsmyndigheternam. få yttra sig. Vidare skall samhällsekonomiska analyser genomföras. När alla yttrat sig och vårberedning i övrigt avslutats och jag således har ett sakmaterial aft grunda ettbeslut pä, är frågeställaren välkommen fillbaka, I avvaktan härpå utgår jagfrån aft SJ upprätthåller en sådan standard på banan att trafiken kan fortgå. 3MARIANNE (): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. Jag vetinte om det är tillåfef, men jag vill också uttrycka en varm Om upprustning av järnvägslinjen Mjölby- Ödesh ög lyckönskanmed anledning av lysningen. Den smalspåriga järnvägslinjen befinner sigi ett uruselt skick - underhållet är starkt eftersatt. har iskrivelse till SJ konstaterat aft om SJ inte rustar upp järnvägen,kommer en omfattande kapitalförstöring att ske. Hästholmenbanan, som vi i kallar den, är ettlivsvillkor för en av de större industrierna i , nämligenVäderstad-Verken AB, är eft mycket expanderande företag,som tillverkar jordbruksredskap. Det är 50 anställda på företaget, ochårsomslutningen är pä 24,2 miljoner. 6,2 miljoner av dessa härrör frånexporterade varor. skickades 155 lastvagnar frän , och 50vagnslaster togs emot. Företaget använder exempelvis fyrkantsrör perår - rör som kommer per järnväg från , Låt mig i detta sammanhangpåpeka att det vore lämpligt att något svenskt företag tog upp en produktion avsådana här fyrkantsrör. En stor del av de nytillverkade jordbruksredskapen,exempelvis boggie-harvarna, är sä breda att det inte är möjligt att frakta dempå lastbil. Järnvägsvagnarna är bredare, så där går det bra. Enda alternativettill järnvägstransport är att till beställaren köra harvarna kopplade till entraktor - och detta är ju helt ogenomförbart vid längre sträckor. Enligt en uppgift i ett brev från håller SJpå aft byta sliprar på järnvägen. Såvitt jag vet har dessa ca 3 000 sliprarlegat utlagda . Kostnaderna för dessa är sannoliktpåförda bandelen utan aft något verkligt underhåll tidigare åstadkommits, trotsatt ett verkligt trängande behov här har förelegat. Många människor betraktarfaktiskt statens egendom som allas egendom. Ju längre dessa sliprar fär ligga,desto kortare sträcka kommer de att räcka, då numera inte endast SJ anser demanvändbara. Jag undrar om kommunikationsministern är beredd att påskynda att SJutför detta arbete med att byta sliprar. har just bordlagt ettärende om utbyggnad i Hogstad-en annan ort som ligger intill järnvägen-iavvaktan på detta svar. Jag skulle vilja ställa en annan fräga tillkommunikationsministern . Eftersom tågen inte får framföras med störrehastighet än är detta en ganska ofarlig järnväg. Måste man trotsdetta anordna både ljud- och ljussignaler och bommar vid de nya övergångar somkan bli nödvändiga? Jag tackar återigen för svaret, och jag hoppas attkommunikationsministern vill påskynda det hela. Först får jag tacka för den på alla sättvänliga kommentaren till mitt svar. Sedan vill jag säga atf idén att ett svenskt företagskulle kunna tillverka sädana här delar skall vi vidarebefordra fill företag som kan vara I övrigt har jag i eft brev, med den kansliprosa som ärvår egen, skrivit atf det måste tillstås att järnvägslinjen är imindre gott skick. På vanlig svenska betyder det att den är i mycket dåligtskick. Det är alltså inte någon bra järnväg. Att det bara gär att köra är ju ett tecken på det. Vi skall naturligtvis inte lägga ned stora pengar innan vivet hur det skall bli. Men det är sagt att man skall byta sliprar, och det ärklart att de inte skall ligga där sä att människor har möjlighet att hämtasådana. Det som säger är riktigt, och vi skall ta kontakt medjärnvägen så att man åtminstone påskyndar ett arbete som ändå skall göras. Ochdet lär väl allfid finnas några som behöver jobben. Jagskall också ta kontakt med järnvägen för att höra omdet är nödvändigt att lägga ned stora kostnader på ljus och bommar närhastigheten är . Det borde vara möjligt att ändå lägga märke tillatt det nalkas ett stort tåg när det kommer i den hastigheten. Inte ens i devildaste trafiksaneringsdebatterna i ville man ha en lägre hastighetän , utan man ansåg att det skulle kunna vara till fyllest. Därför tyckerjag att har rätt, och vi skall kontakta SJ om detta. Otn åtgärder för att minska antalet miljöfarliga transportergenom 5 (): Det är alltså pä det sättet att om Hogstadskall byggas ut kräver SJ att kommunstyrelsen i sätter upp bommar,vilket utgör en stor fördyring för kommunen. Jag tackar för det ytterligare svar somkommunikationsministern lämnade till mig. Jag tror säkert att arbetet kommeratf påskyndas i den mån man kan göra det. Jagvillocksäfrån och direktör ibolaget i säga att man skulle vara mycket glad om kommunikationsministernville ta sig en tur nedöver och titta på både bolaget och kommun.Tidigare har tvä statsråd varit där, nämligen försvarsministern ochjordbruksministern . Direktör tyckte att det var lämpligt att dettredje statsrådet var kommunikationsminister . Oaktat vad som står i riksdagsordningen om att den som harordet skall begränsa sitt anförande till det ämne som behandlas, så anser jaglikväl aft den lyckönskan framförde borde framföras. 4§Svar på fråga 1980/81:204 om åtgärder för att minska antalet miljöfarligatransporter genom Anf.7 Kommunikafionsministern : Herr talman! har frågat mig om jag är beredd att tillsammans med berörda kommuner och regionala organ verkaför en sådan planering av hamnfrågor att transporter avolja och Om åtgärder för att minska antalet miljöfarliga transportergenom andramiljöfarliga varor genom kan minimeras. F. n. transporteras ca olja tillStockholm med fartyg. Med t. ex. som sluthamn för de sjöburnaoljefransporterna fill måste oljan i stället transporterasvidare på landsväg eller järnväg. Förutom fördyrade transporter följer ocksånya miljöproblem vid eft sådant transportalternativ. En snabb överflyttningfrän sjötransporter fill landtransporter skulle också medföra omfattandenyinvesteringar och kapitalförstöring i befintliga anläggningar. I utredningen om miljösäkra sjötransporter har olikatransportalternativ för behandlats - även rörtransporter.Utredaren föreslår i sitt betänkande tur atf oljan till ävenfortsättningsvis transporteras med fartyg. Han förutsätter dä att olikaåtgärder vidtas för aft öka säkerheten. Andra transportalternativ som utgår frånen gemensam oljeterminal i kan enligt utredaren bli intressant försti ett längre fidsperspektiv. Vissa åtgärder har redan vidtagits för aft ökasjösäkerheten i skärgärd. En trafikinformationsverksamhet startadesi . För atf få ett underlag för ytterligare åtgärder harsjöfartsverket i samarbete med statens skeppsprovningsanstalt genomförten specialundersökning av Dalarö- och Sandhamnslederna. Resultaten av denundersökningen analyseras f. n. inom verket. Regeringen kommer att presentera för riksdagenen proposition om miljösäkra sjötransporter. Anf.8 (): Jag ber att få tacka för svaret. vill jaggivetvis förena mig med i hennes lyckönskan fill kommunikationsministern,eftersom talmannen givit sitt tillstånd fill aft sådana får framföras här ikammaren. När det gäller huvudämnet för debatten vill jag konstateraatt detta handlar om en besvärlig fråga. Vi har många bittra erfarenheter avoljeskador i skärgärd. Den senaste inträffade bara för några veckorsedan, och i skärgården befarar man att en definitiv katastrof kan komma attske. är ett oerhört känsligt område. Det ärsamfidigt ett område som förklarats vara riksintressant ur miljösynpunkt ochmed hänsyn till det rörliga friluftslivet. Det innebär aft det är rimligt attställa alldeles speciella krav pä skydd mot oljeskador i området. Frågan är juföremål för diskussion, och många olika typer av åtgärder är aktuella,exempelvis förbättrad beredskap mot oljeskador, förbättringar av farleden osv.Men hur bra vi än gör farlederna, så undanröjer vi därmed inte risken för attstora oljeolyckor kan inträffa. Att man skapar förbättrad beredskap ärnaturligtvis också väldigt bra, men har man inte kunnat komma framtill något sätt atf ta hand om oljeskador som gör att det inte blir någrabestående skadeverkningar pä de områden där olyckor inträffat. Som jag serdet finns det därför bara ett enda riktigt sätt att långsikfigt angripa det här problemet,och det är att se till aft vi har så få och så små transporter av olja ochandra miljöfarliga ämnen som möjligt genom detta mycket känsliga område. Dettaär också bakgrunden till det förslag som har förts fram i olika sammahang, aftvi skulle skaffa oss oljeterminaler som är bättre belägna än . Härhar nämnts i första rummet, och man kan väl i och för sig också tänkasig , om man behöver öka kapaciteten och ha transportmöjligheternorrifrån. Detär självklart atf en sådan lösning av problemet far aft verkställa,men jag tycker för min del aft man borde ha som en naturlig utgångspunkt förarbetet med att minska riskerna för oljeskador i skärgärd aftförsöka minimera trafiken med olja och andra farliga ämnen genom skärgården sålångt som det över huvud taget är möjligt. Sedan får man diskutera på vilketsätt man skall genomföra vidaretransporten. Man kan tänka sig att användarörledningar eller järnvägsvagnar, men man kan också tänka sig sjötransportermed specialfartyg, t. ex. fartyg med dubbla skrov. Jagvill avsluta med atf fräga kommunikationsministern om han ändå inte är bereddatt se till att regeringen gör vad på den ankommer för att vi skall få endiskussion om en långsiktigt säker lösning av frågan om oljetransporterna intill . Omåtgärder för att minska antalet miljöfarliga transporter genom Jag tror det ärganska klart atf man för en kortsiktig lösning kommer att satsa på en av de tvålederna och göra den mera sjösäker. Jag vill också instämma med sjöfartsverketsnye chef i hans uttalande att det är lokala synpunkter, främst frän lotsarna,som skall vara bestämmande för vilken led man skall satsa pä och vilkaförbättringar som skall vidtas. Serman på detta på litet är det klart att det som alltid är en frågaom kostnader. Jag delar uppfattningen att om man skall ha en hamn, sä ärantagligen den bästa oljeimporthamnen för , men vi får integlömma att vilket alternativ vi än väljer, så blir det ganska dyrt om man skalltransportera till endast en hamn. Man måste ju ersätta båttransporten medtransport pä antingen tåg eller långtradare. Jag kan nämna atf det skulle bli170 000 transporter med långtradare. Och oljeimporten till skullemotsvara 2 500 tåg. Naturligtvis kan man säga att det också beror på vilketenergialternativ som lokalt beslutar sig för. Bygger man i stället enhetvattentunnel frän Forsmark, blir det här mindre aktuellt. Då skulleoljeimporten fill minska drastiskt med flera miljoner ton. Dethela är alltså en långsiktig fråga. Hamnkommunerna i har bestämtsig för atf samordna sin polifik. Även har lämnat ut enperspektivplan för hamnväsendet, så frågan behandlas också långsiktigt. Detväsentliga är emellerfid att det kortsiktigt fattas ett beslut om vilken av dehär lederna som man kan satsa på, så att det blir så säkert som möjligt i detkorta perspektivet. Om formerna för utredning av visst tankfartygshaveri 10PÄR (): Det är mycket bra att det nu äntligen händernågonfing, så att vi får en så säker farled som möjligt. Jag förmodaremellertid att inte ens kan garantera att vi får en farled, därdet icke kan hända olyckor och där det icke kan inträffa oljekatastrofer. Sålänge som vi har en omfattande oljetrafik, liksom också trafik med andrafarliga kemikalier, in till finns hotet mot skärgården kvar. Sedan är det väl alldeles givet att vilken lösning man änväljer närdet gäller energiförsörjning kommer oljeanvändningeninom regionen att minska. Det kommer kanske att dröja särskilt länge, om manväljer ett sä omfattande projekt som Forsmarksalfernafivet, som ju inte kan ståfärdigt förrän kanske , Trots detta är det givet att manpå lång sikt kan räkna med mindre omfattande oljetransporter. Detta innebäremellerfid infe atf man fär minska kravet på att de oljetransporter som ändåmåste ske blir så säkra som möjligt och att transporterna genom Stockholmsskärgärd blir så obetydliga som det över huvud taget är möjligt. Därför är det,enligt min mening, viktigt att man redan nu sätter i gäng ett planeringsarbeteför att komma bort från den här trafiken, varvid man iförsta hand bör satsa pä som oljeimporthamn. Skulle man när det gäller energiförsörjningvälja en lösning som innebär att rnan får i gång en metanol- ochhetvattenproduktion i , vilket också är aktuellt, är det klart aftdetta ytterligare skulle tala för den lösning som jag har förordat. Jag hoppas,som sagt, att kommunikationsministern är beredd att medverka i arbetet på attfå till stånd en långsikfigt miljöriktig lösning och att man inte onödigtvisförhalar arbetet med frågan. 5§ Svar på fråga 1980/81:217 om formerna för utredning av visst tankfartygshaveri har frågat mig om det inte är lämpligastatt utreder omständigheterna kring det sovjetiskatankfartyget haveri i . När en händelse av bl. a. detta slag inträffar föreskriversjölagen att sjöförklaring skall hällas vid domstol för att klarlägga händelsenoch dess orsaker. Har händelsen medfört stora förluster i liv eller egendomeller kan utredningen väntas bli synnerligen omfattande eller av inveckladbeskaffenhet, kan regeringen förordna att händelsen i stället skall utredas aven särskild . Ett exempel på detta är påseglingen avAlmöbron . Oavsett vilken av utredningsmetoderna som används kommerrapporterna över utredningsresultaten att skickas till . Verket,som har det övergripande ansvaret för sjösäkerheten och farledsverksamheten,har då att vidta deåtgärder eller meddela de föreskrifter som verket anser behövs för attförhindra liknande olyckor. Jag anser inte att den aktuella grundstötningen är avsådan karaktär atf en särskild bör förordnas. Jag delarinte heller farhågor att den fortsatta utredningen inom verketkan få en stämpel på sig att vara partisk. Jag kan försäkra attjag med uppmärksamhet kommer atf följa den fortsatta utredningen inom verket. 12 (): Jag ber atf fä tacka för svaret och instämmai lyckönskningskören. Olyckan med är kanske den allvarligastehittills i skärgärd. Hur mycket olja som kom ut och vad skadorna fårför omfattning vet vi ännu inte. hände en liknande olyckamed ett tankfartyg i Sfockholm-Nynäshamnsomrädef, nämligen med det ryskafartyget . Flera saker i de båda fallen är likartade. Fartygen har gåttpå grund, vilkas läge i farvattnen inte varit kända. Grunden har varit okändapå så sätt att de inte har markerats i sjökorfen men kända på så sätt att dehar upptäckts vid sjömätningar; sedan har de dock inte kommit med vidsjökorfsframställningen. Uppgifterna har stannat hos ämbetsverkets sjökar-teavdelning.Därför har varken lotsar eller fartygsbefäl fått vetskap om dem -inte förränman gått pä med fullt lastade tankfartyg. Det är, herr kommunikationsminister,i sanning en dyrbar och klumpig mätningsteknik. Det är aft använda alltför bralod - och detta har skett i ett land där man ibland med stora ord talar om sinsjömätningsskicklighet. Efter det aft jag ställde min fräga har det framkommitännu mer som talar för att denna olycka skall utredas av annan part än denhuvudansvarige själv, dvs. Håller man pä verket fast vidatt man själv skall utreda ärendet gör man det bara värre. Det kan tyckas somom man vill dölja något. Ett av sjömätarna känt grund förblev okänt för dem somi sitt praktiska arbete är beroende av sjösäkerheten. Likheterna medTsesisolyck-an är stora. Den utreddes inom . Vad ledde dettaarbete till? Blev det någon självrannsakan? Började man syna nya djuparefarleder med utgångspunkt i tillgängligt mätningsmaterial? Tillställde man sinegen i farlederna verkande personal de handlingar som legat kvar i deadministrativa byrålådorna? - Svaret blir rakt igenom nej. Efter fick man dock betala ett skadestånd pä4,1 milj. kr., enligt rättens utslag. Och vi måste vara ense om, kommunikafionsministern,att det finns något fel i det här systemet. Därför är det vikfigt att allaomständigheter kommer fram - defta för atf förhindra fler olyckor och för attge eft större förtroende för sjötransporter längs våra kuster och i skärgården.Det finns ändå mycket posifivt att säga om sjöfarten som transportmedel. Denfristående bör i det läge som råder vara den mestlämpliga för att se närmare på dessa problem. Vi gör anspråk på att leva i etträttssamhälle, och där skall ingen utreda eventuella egna fel och försummelser.När det gäller defta fartygshaveri i , som 2 protokoll 1980/81:62-66 Om formerna för utredning av visst tankfartygshaveri Om formerna för utredning av visst tankfartygshaveri har storaverkningar på miljön, bör omständigheterna prövas av en helt opartisk instans.Jag hemställer att kommunikationsministern omprövar sitt tidigareställningstagande. Man kan naturligtvis ändra på formerna förhur vi skall arbeta här i landet och säga atf sådana här frågor inte skallligga under . Man kan naturligtvis också ändra sjölagen och sägaatt sådana här frågor bör utredas av andra. Men det är infe så , utan har vi en sjölag som säger vem som skall utreda den här typen av frågor,och jag försöker atf i kraft av min kompefens följa sjölagen. Det är nog ganskauppenbart att en sådan här fråga, med den handläggningsordning vi har,skall utredas av . Inte heller i Tsesisärendet, där det verkligenvar mycket bråk, ansåg jusfitiekanslern, som särskilt utrett frågan, aft verketskulle ha varit jävigt. Jag vill snarare säga att jag tycker att det ärangeläget atf med sin nya ledning nu får möjlighet att klart ochentydigt reda ut det här. Vi är nog pä det klara med, både och jag,att den kontakt som har förekommit mellan de olika informationsinnehavarna -lotsen och kartavdelningen - skulle ha varit bättre och aft man bör se över densidan av saken. Det arbetet pågår också inom . Sedan vill jag säga aft jag inte har fått någonframställning om en . Man har på klart sagt bedömer att verket bör utreda ärendet. Visserligen har chefen yttrat sig i tidningarna. Men jag är, med mitt sätt attarbeta, tacksam om generaldirektörer för verk som sorterar underkommunikationsdepartementet - om de har något atf framföra i sakärenden -vänder sig till departementet i laga ordning och inte framför sina åsikter viafidningar. Jag har tyvärr ingen möjlighet att rikfigt säkert veta hur jag skallhandla i olika ärenden - om jag skall följa eventuellageneraldirektörsuttalanden i tidningarna eller inte. Jag hoppas alltså att de,på det sätt som de skall göra, vänder sig direkt till departementsledningen. 14BIRGER ROSQVIST (s): Jag vill bara säga att den här olyckan är endirekt parallell till . När det kommer en likadan olycka som denförsta, bordet väl vara tid att titta litet närmare på frågan. Beträffande vem som skall ta kontakterna och vem som skallutreda olyckan - eller - så sfär det iförordningen att det är regeringen som skall förordna atf händelsen och dessorsaker skall utredas av kommissionen. Jag är därför inte helt övertygad om attdet är generaldirektören för som skall ansöka om tillståndaft göra en utredning, utan det är regeringen som skall ta de initiativen.Ingenting hindrar heller atf kommer in nu eftersjöförklaringen. Vad jagskulle vilja trycka på här är aft man inom det svenska sjöfartsämbetsverkethar fått en stämpel på sig atf man handlägger verksamheten på ett icketillfredsställande, partiskt sätt. har ett internationellt anseende atfslå vakt om, och det gäller gentemot andra länder som med sina fartyg har medsvenskt farledsväsen att göra. Det gäller kanske också något som är ytterstangeläget för att hålla en hög sjösäkerhet, nämligen att man har ettförtroendefullt samarbete mellan den verkställande personalen ifarledssäkerhetsarbetef, dvs. lotsarna, och den administrativa delen,. Det måste genomgående vara mycket noggranna kontakter mellansjökarfeavdelningen och trafikavdelningen inom och vidare uttill lotsarna. Om man från sjökarfeavdelningen ligger och sjömäter och hittargrund men inte rapporterar dem, är hela sjömät-ningsarbetet onödigt. Riksdagenhar anslagit stora pengar till att bygga nya sjömätningsfartyg. Men det är infedär som pluggen tycks sitta i defta fall, utan det måste vara vidframställandet av sjökort och rapporteringen ut fill . Det ärjust detta som jag menar att en skulle kunna ha synpunkter på. Om formerna för utredning av visst tankfartygshaveri I vad gäller tycker jag att generaldirektörernaskall komma med sina önskemål direkt till departementet. Jag vet inte omtidningarna alltid har citerat helt korrekt. Jag tycker det är bra om man har en direkt kontakt mellangeneraldirektörer och departementsledningar så att informationen inte sker viatidningarna. Det är riktigt att det är regeringen som har avgörandet.Vi har tolkat lagen på värt sätt. Vi har inte heller fått någon framställanfrån - som kan ta initiativ. Det här fallet är egenfiigen infe särskilt komplicerat. Isjälva verket har fartyget gått på ett grund i ett område som är djupt. En klack som man känt till har infe varit utsatt. Det borde den ha varit. Det är felatt den inte är det. Sådana saker skall man se över. Vi skall också, som jaghar sagt, se över formerna för informationsutbytet. Sedan vill jag säga aft det ärriktigt att proppen inte är på sjömätningssidan utan på kartsidan. genom beslut av riksdag utlokaliserades tillNorrköping, förlorade man av sina kartrifare. Det har ännu inte gått attfylla de vakanserna. Det är speciella tjänster som kräver skickligt folk. Detär alltså riksdagsbeslutet om utflyttning av det statliga verket som gör att mansläpar efter så oerhört på själva rifningssidan. 16BIRGER ROSQVIST (s): Det är just detta, herrkommunikationsminister, som jag tycker någon utanför verket stående skullefitta närmare på och komma med ett förslag om.Detskeddeen olycka med Tsesis somberodde på aft ett grund inte var utmärkt. Man trodde alltså atf man kunde gåöver det vattenområdet. Sä var inte fallet. Likadant har det varit här iStockholms skärgärd. Det ligger en klack i farvattnet. Man har gått där medmånga fartyg tidigare, och Om principerna vid utvisning enligt ferroristlagen, m. m. de hargått klara, men då har man kommit en liten bit vid sidan om klacken. Ett fartygär som bekant inte som ett tåg som går på räls, utan det kan komma litet grandåt ena eller andra hållet. I tjocka och dålig sikt är det svårt att avgöra ettfartygs exakta position. Det har efter , som ju berodde pä atf ett felsom man hade gjort, infe kommit några som helst förslag från omhur man skall göra trafiken i skärgårdarna säker. Det är stora värden som står på spel i skärgårdarna. Detär infe bara fartygen det gäller utan också den skada som kan vållas genom atfolja kommer ut i vattnet, och det var vad som hände i defta fall. 17 Kommunikationsministern : Herrtalman! Det skall ju,som jag sade i svaret pä den föregående frågan, komma ett förslag om farledernai . Det här grundet ligger inom detområde som är utmärkt med . Sedan kan man naturligtvisdiskutera, om man i så fall skall gå med fartyg i den del av farleden som harmellan 10 ochl8 meters djup när fartyget har ett djupgående på 11,95, men jagtänker inte kommentera huruvida man bör göra det eller infe.