prot · G40950 · 1980-12-31 00:00:00 — Vadbeträffar tillverkningsindustrin i är det dessutom på det sättetatt den har en sådan struktur att den är nästan helt beroende av hemmamarknadenför att vinna avsättning för sina produkter. Där har vi möbelindustrin, byggnadsmaterialindustrin och även bilindustrin, som kraftigthar fått känna på den minskade köpkraften i vårt samhälle, det alltför lågabostadsbyggandet och den allmänna pessimism som sprider sig i samhället. Osäkerheten - och jag vill gärna säga denbristande tilltron till den ekonomiska politik som den borgerliga regeringenför - är enligt min mening en bidragande orsak till att situationen påarbetsmarknaden nu kraffigt har försämrats. När hemmamarknaden sviktar på dethär sättet blir industrin i särskilt lidande. De problem som vi har på svensk arbetsmarknad ochinom svensk industri är bara en början, såvitt jag kan se. Det är bara toppenpå isberget. När regeringen nu sätter sin krisplan i kraft , så blir det väl ännu värre. Här skall man beröva hushällen6 miljarder kronor i köpkraft. Därmed minskar också företagens möjligheter attvinna avsättning för sina produkter, särskilt de företag som är beroende avhemmamarknaden. Följden blir att arbetslösheten ökar och att vi hamnar i någotslags ond cirkel. Här vill jag knyta an till en ledare i tidningen som jag gärna vill rekommendera industriministern att läsa vid någottillfälle. Man säger bl. "Det finns väl utvecklade reglerför hur en regering skall förfara för att minska arbetslösheten. Ihögkonjunkturer när sysselsättningsläget är gott ändå skall staten spara föratt, i lågkonjunkturer, stimulera ekonomin. Den borgerliga regeringen har gjort precis tvärtom. 1979befann vi oss i en högkonjunktur. Då stirnulerade regeringen ekonomin. Nubefinner vi oss i en konjunkturnedgång. Då stramar regeringen åt medmomshöjning och krisplan. Anledningen till detta bakvända agerande är att den svagaborgerliga regeringen arbetar efter politiska konjunkturer i stället för efterekonomiska. 1979 var det valår. Då öste regeringen ut pengar för att blipopulär, även om det var omotiverat av ekonomiska skäl. när det är nästantvå är kvar till nästa val stramar regeringen ät, trots att det rätta vore attstimulera. 1982 kommer vi, om den borgerliga regeringen sitter kvarfortfarande, att få uppleva en mycket spendersam regering. Ty då är det valåroch regeringen måste försöka få väljarna på gott humör." är jag medveten om att kommer att säga atthan inte satt i regeringen . Även var i opposition närfolkpartiregeringen strödde sina miljarder omkring sig. Och det må han säga.Men ändå stämde in i den samfällda kör av politiker som ivalrörelsen förklarade för svenska folket att "vi har klarat denekonomiska krisen". Vi vet att det inte var så. Vid den urtima ,då regeringen drev igenom momshöjning och olika punktskattehöjningar, varnadevi socialdemokrater för den här utvecklingen. Det är fel att kraftigt strama ätekonomin i nedåtgående konjunkturer. Det leder till arbetslöshet ochstagnation. När man med och andra företrädare förregeringen diskuterar industri- och regionalpolitik utifrån skaraborgskasynpunkter verkar det som om de anser att det är rena okynnet att vi tar uppvissa problem som vi har hemma på vår arbetsmarknad. Man får ständigt detsvaret att ligger bättre till än riksgenomsnittet. Det svarethar jag fått av i mänga interpellationsdebatter under de senasteåren. Därför borde vi inte besvära regeringen med frågor och interpellationerom de problem som vi har. Jag skall gärna medge, , att vi ännu intehar på långt när samma problem som de man upplever i skogslänen, exempelvis iNorrlands inland och i . Skulle vi försöka påstå något sådant blir vinaturligtvis inte trodda, och det har vi inte heller gjort. Men när vi märkeratt arbetslösheten kraftigt har ökat, pä sätt som jag har omtalat iinterpellationen, med 1 000 personer och attantalet lediganmälda platser inom tillverkningsindustrin drastiskt har minskatmed ca 550 , har vi också rätt att slå larm hos den regering somhar ansvaret för sysselsättningen och den ekonomiska politiken i landet. sägerNils Åsling i sitt interpellationssvar till mig; "Andelen arbetslösa i har legat under riksgenomsnittet. Även om man tillantalet arbetslösa lägger antalet personer i beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning är länets siffror lägre än riksgenomsnittet. "Vidare säger han att länet har ungefär lika stor industrisysselsättningsom . Det är ganska fantastiskt att landets industriministerinte har märkt att det har hänt något på svensk arbetsmarknad i negativriktning . Det har det gjort, och det har hänt även iSkaraborgs län. Jag ställde min interpellation till industriministern den 20november med utgångspunkt i då kända fakta. har lägetytterligare försämrats, men det vill tydligen inte låtsas om. I en intervju som publicerades i länets tidningar den 6december ser länsarbetsdirektören i mycket dystert påutvecklingen. befarar att arbetslösheten kommer att öka med30 % . i begär hos arbetsmarknadsstyrelsenatt få sätta in kraftfulla åtgärder för att hålla den värsta arbetslösheten ischack, som man uttrycker det i intervjun. Utan sådana insatser befararlänsarbetsnämnden att arbetslösheten kommer att öka frånnuvarande 3 100 till närmare 4 000 människor. Om dessa prognoser frånlänsarbetsnämnden visar sig vara riktiga innebär det en arbetslöshet på 3,5 %av alla förvärvsarbetande i vårt län. Dessa uttalanden från länsarbetsnämnden kan man då ställamot industriministerns påstående att arbetslösheten i ligger underriksgenomsnittet. Det borde inte vara okänt för industriministern attarbetsmarknadsmyndigheterna hos regeringen har begärt närmare 1 miljard kronorför att möta de svårigheter som kommer att uppstå på svensk arbetsmarknad ivinter och i vår. Det är mycket som bereds inom regeringen - det har vi hörtvid åtskilliga fillfällen . Även framställningen frånarbetsmarknadsmyndigheten är väl , antar jag, föremål för beredning Jag villfråga industriministern: regeringen att bifalla denna framställning,eller skall många människor på den svenska arbetsmarknaden, även i Skaraborgslän, slängas ut i kalla vattnet den kommande vintern och våren? Jag utgår frånatt även får del av pengarna, om framställningen bifalls. NilsÅsling anser att industrisysselsättningen i är lika hög nu somden var 1976. Jag har försökt forska i detta . Jag har varit i kontakt medtjänstemän på länsarbetsnämnden, och de kan inte för sin del finna att detfinns något stöd för påstående i det avseendet. Man har svårt attfå fram exakta siffror, men det rör sig om mellan 1 000 och 2 000 förloradeindustrijobb under den fid redovisat, nämligen 1976-1980. Då är detlitet illa att säga att sysselsättningen inom industrin är ungefär lika hög somden var . Påden andra frågan jag ställde till industriministern, om han anser detförsvarbart att bevilja 12,4 miljoner av statliga medel för att starta en nyfabrik för mineralullstillverkning i den situation denna bransch befinner sigi, svarar industriministern att det bara är fråga om en tillverkning på ca 2 %av behovet på marknaden. Tillsammans med behovet av sysselsättningstillfällen iNorduppland anser han detta vara fullgoda skäl för denna nyetablering. Låt mig slå fast att jag är fullt medveten om att Norduppland är enregion som behöver stöd och hjälp med sysselsättningstillfällen. Det är intedet jag kritiserar. är det emellertid på det sättet, som jag försökteframhålla i interpellafionen och som de ansvariga för i varje fallRockwool-koncernen har redovisat, att i tillämpar förkortadarbetsvecka i den nya fabriken i . Man befarar att det blir likadantvid huvudfabriken i . Lagren är överfyllda, och man befarar ytterligareneddragning av produktionen. Detta beror framför allt på att bostadsbyggandeti landet ligger på en alldeles för låg nivå. Vi kommer inte ens upp i 50 000lägenheter , som bekant. Flertalet remissinstanser hade, såvitt jagförstår, avstyrkt etableringen i Älvkarleö beroende på att och GullfiberAB, som producerar detta material, endast utnyttjar av sinproduktionskapacitet f. n. Jag tycker att industriministern, som står upp tillöronen i industrikriser i det här landet, verkligen borde kunna hjälpaNorduppland på ett bättre sätt än genom att satsa 12,4 miljoner för att kanskeskapa en ny krisindustri inom en redan nu överetablerad bransch. Denna branschhar blivit överetablerad på grund av att regeringen inte satsat fillräckligt påbyggandet i vårt land . Det enda positiva jag kan utläsa ur industriministernsinterpellafionssvar - vi skall ta fram det också - är att han är beredd attfölja uttalande om att samhällsstöd kan utgå till projekt som gervaraktig sysselsättning i . Jag vill gärna ta fasta på att viän en gång fått detta fastslaget. Det har nämligen rått en del tvivelsmål påden punkten från kommunens sida. Kommunen har vid kontakter med industridepartementet,då inte industriministern var hemma, fått vissa svar som inte var helttillfredsställande i det här avseendet. Jag konstaterar nu att industriministern ärberedd att bevilja detta stöd när lägger fram sitt projekt. Anf.194 (): Det svar som har erhållit av industriministerninger inget hopp för framtiden. Regeringensaknar både vilja och förmåga att lösa landets industriproblem. En aktivnäringspoHtik har vi socialdemokrater krävt både i partimotioner och iinterpellationer och frågor i riksdag. Men vi har under de senasteåren fått uppleva kortsiktiga lösningar på långsikfiga problem. Människorna ide olika landsdelarna och i de olika industribranscherna kräver planering frånstatsmakternas sida. Man kräver att få ta del av de långsiktiga målen för entryggad sysselsättning. Man kräver att branscher som hela svenska folketbehöver skall kunna utvecklas. pekade i sin interpellation på de varsel som kan väntas inom gruvindustrin.Förhandlingar om framtiden för avbröts torsdagen den 11 december1980. har det varit många turer, och olika beslut har gällt vid olikatidpunkter. har staten satsat ca 500 milj. kr. på anläggningen och påolika forskningsprogram. Den senaste satsningen från regeringens sida skedde iproposifion 1977/78:124 om lån till processutveckling i . Anslaget varberäknat till 128 milj. kr. och gällde ett forskningsprogram i främst Ranstadavseende processer för utvinning av alunskifferns innehåll. Under budgetåret1980/81 finns det 38 milj. kr. kvar på lånet till avseendeprocessutveckling. har i skrivelse begärt att få lyftade resterande 38 miljonerna för att slutföra de olika forskningsprogram somstat och företag har varit överens om att man skall arbeta med. Man har underdet pågående arbetet med forskningsprogrammet fått fram intressanta områden,som är värda att arbeta vidare på. Det gäller bl. a. förgasning av skiffer föratt framställa metanol. Och jag utgår från att industriministern uttalar sigför att man kan få en metanolanläggning lokaliserad fill . Underhösten har företagsledning och personal vid diskuteratneddragning av verksamheten på grund av dels att uranpriset på världsmarknadenär sådant att det inte är företagsekonomiskt lönsamt att bryta uran, dels attforskningsprogrammet vid går ut . Regeringenhar på parkettplats och utan att göra något medvetet låfit företagsledning ochpersonal förhandla om nedläggning av . Som jag tidigare nämndeavslutades förhandlingarna . Även om inte formella varsel harutfärdats innebär förhandlingarna att halva arbetsstyrkan, ca 40 man, lämnar företagetvid . De återstående 40 anställda lämnar företaget undersista , All den forskning och allt det hårda arbete som under årenhar förekommit vid skall slås i spillror, Alla de ekonomiskauppoffringar som gjorts skall tydligen glömmas. Vid de centralaförhandlingarna mellan anställda och företagsledningen fick man muntligt beskedfrån handläggare på industridepartementet, som sade sig tala å heladepartementets vägnar, att de ännu icke utnyttjade 38 miljonerna inte skullebetalas ut för att användas i . Företrädare för de politiska partierna iSkaraborgs län har i samtal med industriministern den 25 november 1980diskuterat dessa 38 milj. kr. som finns kvar på lånet. råddedet ingen som helst tvekan om att man skulle betala ut lånet. Vad är det somgäller i denna fråga? Avser industriministern att återkomma till meden proposition om ändring av lånet till ? Eller är det så att manmedvetet har beviljat 128 milj. kr. för att långsamt strypa verksamheten iRanstad och därmed slippa den miljödebatt som uppstår kring en industri typRanstad? Men den kapitalförstöring som sker, om inte utvecklingen vid Ranstadfår fortsätta, kommer industriministern inte ifrån. Ibåde bänk och pilotskala pågår nu olika utvecklingsprocesser. AE- ochDMS-processerna har man utvecklat, och fullskaleproduktion kan ske vid bl. Man har utvecklat processer som bygger på skiffer, torvoch biomassa. Centernoch industriministern har uttalat sig för att människorinte skall behöva flytta, utan att de skall ha arbete där de bor. Skall denteknik som utvecklats vid och de anställda där bara försvinna? Ellerskall tekniken användas i något privat bolag? Visocialdemokrater i har ansett verksamheten vid varabetydelsefull, inte minst ur regionalpolitisk synpunkt. behöverRanstad, och människorna där behöver sina arbetsplatser. Häggum, den by därRanstad ligger, har sedan urminnes fider kallats för skams undantag, men omindustriministern inte är beredd att ge en framtid, så kommer visocialdemokrater att kalla för ett monument över dårskap. Jag vill till industriministern ställa ett par frågor; Anser industriministerndet ur regionalpolitisk synpunkt försvarbart att lägga ner verksamheten vidRanstad? Kommer industriministern att medverka till att en metanolanläggningförläggs till ? 195 (): interpellation till industriministern bygger i storadelar på den skrivelse som en enhällig länsstyrelse tillställde statsråden förarbetsmarknads- resp. bostadsdepartementen. Avsikten med skrivelsen var attinformera om läget på arbetsmarknaden i . Det är självfallet braatt länets situation också tas upp här i kammaren. Visom företräder Skaraborgscentern har helt naturUgt direkta kanaler tillregeringskansliet och kan på så sätt påtala olika förhållanden. Därför kan detverka överflödigt att jag deltar i denna debatt. Skälet till att jag sägerdetta är att det tidigare framförts beskyllningar mot oss i för att visaknar intresse för länsfrågorna, om vi inte deltagit i socialdemokratiska interpellationsdebatter.För att undanröja sådana missförstånd går jag in i debatten. Närdet gäller arbetsmarknaden i länet vill jag på en punkt komplettera bilden. Detgäller kvinnornas situafion. Om vi ser på samma tidsperiod som nämns i svaret,, finner vi att arbetslösheten för kvinnorna i länet liggeröver riksgenomsnittet. Här krävs olika åtgärder - inte bara från samhällets ochföretagens sida utan också från kvinnornas sida. Den traditionellakönsuppdelningen på arbetsmarknaden utgör ett icke acceptabelt hinder förkvinnona. Förhoppningsvis kommer det därvidlag att ske en förändring med tankepå att vi nu har en lag om jämställdhet som kräver aktiva åtgärder, Iinterpellafionssvaret säger industriministern att förutsättningarna för en påsikt stabil industrisysselsättning i anses vara goda, inte minstgenom det stora inslaget av små och medelstora företag som representerar mångabranscher. Det är utan tvivel en stor fördel med denna företagsstruktur.Länsmyndigheterna gör samma bedömning: jobben blir något fler , ochflertalet nya arbeten kommer inom verkstadsindustrin och den offentligasektorn. Menäven om vi är optimistiska, drabbas länet av en besvärandestrukturarbetslöshet. Det är i dessa fall som vi i samarbete måste sätta inolika åtgärder. En strukturomvandling i socialt acceptabla former måste ocksågälla för . a. ta på sig ett särskilt ansvar för en ort som , där man ärden dominerande arbetsgivaren. I interpellationssvaret bekräftarindustriministern än en gång att så kommer att ske. Industriministern förklararsig beredd att verka för att projekt som ger varaktig sysselsättning kommerfill stånd inom kommunen. Det är bra att det än en gång slås fast. Föratt något nyansera bilden av de besvärligheter som länet har att brottas medvill jag här nämna utvecklingsfonden. Den har i vårt län fått en mycket finstart och verkar på ett föredömligt sätt. I kontakt med kommuner, företag ochanställda söker man få till stånd ett offensivt näringsliv. Man har en radprojekt på gång fill förstärkning och komplettering av näringslivet i flera avlänets kommuner. Inrättandet av utvecklingsfonder var en rikfig satsning, ochjag tycker det finns anledning att här uttala ett erkännsamt ord tillindustriminister , eftersom han "stod fadder" till fonderna. 196 (): När behandlade den ekonomiska politikensade att regeringen ekonomiska polifik varit framgångsrik.Och han fortsatte: "Näringspolitiken möjliggjorde att en lång radnödvändiga strukturåtgärder kunde genomföras. Det blev en snabb återhämtning isvensk ekonomi ." Ja,det var såvitt jag förstår sätt att börja uppspelet av den storabluffen i valrörelsen. Han ville få svenska folket att tro att regeringenklarat den ekonomiska krisen. Någraveckor efter valet framträdde som industriminister här i kammaren.Så här inledde han sitt anförande i den allmänpolitiska debatten; 11Riksdagens protokoll 1980/81:49-50 "Svenskt näringslivkan skörda frukterna av den omläggning av den ekonomiska politiken ochnäringspolifiken som genomfördes ." Och han fortsatte: "Detfinns dock anledning att här konstatera att vår situation hade varitmycket bekymmersam om politiken från 1973-1976 inte hade fått en avlösning aven mera realistisk polifik ." Ja,herr industriminister, dessa frukter har vi verkligen inte sett så mycket av iSkaraborgs län. Det är en uppfattning som bl. a. delas av industriministernspartikamrater och andra i min egen hemkommun, där kommunfullmäktige i höstenhälligt i ett yttrande till har uttryckt sin oro över denvikande sysselsättningen inom industrin. Man säger bl. a. att en radpersonalminskningar och nedläggningar har drabbat industriföretag i kommunen.Detta har uteslutande skett i små och medelstora företag. Vadvi däremot tyvärr börjar se frukterna av är regeringens inbördes strider omindustripolitiken i allmänhet och den brist på handlingskraft i synnerhet somnu öppet demonstreras när det gäller att fillvarata samhällets intressen av enfungerande skogsindustri och trygga jobben på de orter som drabbas. Skaraborgslän är i allra högsta grad berört av det spel med arbetsplatser och människorsom nu pågår inom skogsindustrin. Krisen inom Vänerskog berör direkt treföretag inom länet. Det är plywoodfabriken i med 250 anställda,sågverken i och Fagerhamra med ca 70 anställda. Götenehus med sina 250anställda är eget bolag och skulle enligt uppgift kunna hållas utanför.Sammanlagt berörs alltså mellan 600 och 700 anställda, vilka nu med oro följervad som händer med jobben inom Vänerskog. berör också länet. Nedläggningen av sågverket iSandhem innebär att 34 anställda förlorar sina jobb. Även de tankegångar om strukturförändringarsom förs fram i den Wahlströmska utredningen berör länet genom FiskebyägdaKatrinefors i med drygt 1 000 anställda. Industriministernspatentmedicin brukar ju vara att man skall klara sysselsättningsproblemenlokalt genom bl. a. landsting och kommuner. Vi har hört det föruthär i kammaren, och vi har hört det här . Då vill jag påminnaindustriministern om att i finns några av landets minstakommuner med svaga lokala arbetsmarknader. Skogskrisen drabbar nu två av dessa,och . IGullspång, som ingår i den norra länsdelen, där arbetsmarknadsläget nu överhuvud taget ter sig mest bekymmersamt, ligger Vänerskogs plywood-fabrik iOtterbäcken. utanför kommun- och länsgränsen mot liggerBäckhammars bruk, där ett 50-tal Gullspångsbor har sina arbeten. hgger också intill kommungränsen. I kommunen finns även en trähusfabriksom brottas med problem, bl. a. beroende på det låga bostadsbyggandet. Inteminst industriministerns egna kommentarer fill Vänerskogskrisen -han säger: Jaghar gjort mitt. Vi bevittnar nu finalen. - har skapat oro. Kommunledningen iGullspång har i både telegram och skrivelse velat påtala den oro man känner förframtiden. Det skulle, som man säger, bli förödande för kommunen, om enytterligare utflyttning skulle ske på grund av eventuella driftinskränkningarvid plywoodfabriken, eftersom kommunen har en struktur som är anpassad till ettstörre invånarantal, och för sin verksamhet har man fasta utgifter. Man pekarockså på att det finns omkring 100 arbetslösa i kommunen. Enligt uppgifthade man en utflyttning på 63 personer. Man kräveratt staten garanterar fortsatt drift vid de tre företagen plywood.Bäckhammars bruk och såg- och träindustri. Liknande krav påsamhällsansvar har rests från personalens företrädare. Sågverketi ligger i kommun i den , där man inom Träsavdelning f. n. har varsel om permittering av ca 700 människor. Svårigheten attfå fram råvara anges som skäl för nedläggningen i . Här harindustriministern ett alldeles speciellt ansvar, eftersom han konsekvent vägratatt lyssna fill våra krav på någon form av lagligt åläggande att avverka. Industriministern står ganska tomhänt när det gäller åtgärder föratt öka avverkningen i skogen. Jag vill fråga: Vilka initiativ är industriministern beredd att taför att trygga fortsatta arbeten för dem som hotas av Vänerskogskrisen?Ställer industriministern upp på de krav som kommunledningen i harriktat fill statsrådet? Anser industriministern att det finns ett polifisktansvar inom regeringen både för vad som sker och för hur man skall lösaproblemen? Många efterlyser det politiska ansvaret. Jag vill fästa uppmärksamheten på att det råder enbegränsning för anförandena när man anmäler sig . 198 IndustriministernNILS ÅSLING; Jag skall svara på de frågor som har ställts här. I övrigt har den härinterpellationsdebatten blivit väldigt mycket av allmänna kommentarer kringhur var och en uppfattar situationen i , och det har jag kanskeingen anledning att ge mig in i en polemik mot. började med vad som föreföll likna ett återfall fill våra gamlavädjobanor, dvs. till en finansdebatt. Naturligtvis finns det mycket att sägaom den ekonomiska utvecklingen och dess konsekvenser för industrisysselsättningent. ex. i , men det får jag återkomma till i andra sammanhang. ställde en fråga om arbetsmarknadspolitiken. I princip avsåg den väl omden ambitionsnivå som har gällt för arbetsmarknadspolitiken här i landet skallgälla även fortsättningsvis, och jag kan utan vidare slå fast att så är fallet.Jag tror mig förstå att arbetsmarknadsministern kommermed ett besked beträffande det extra anslag som ställde en frågaom. Rör det sig om en miljard, får man väl ändå ha förståelse för att beredningen kan ta även i den här kom sedan in på frågan om den uppländska mineralullsfabriken. Jag villbara hänvisa till mina tidigare svar här i kammaren när det har gällt denfrågan. Jag är medveten om att det har uppstått avsättningsproblem och attmarknaden har svängt sedan investeringsbeslutet fattades . Menvid en industrisatsning av denna karaktär måste man ändå ha ett något längreperspektiv än en tillfällig konjunkturnedgång. krävde bättre insatser för utveckling inom industrin och uppehöll sigsedan vid . Jag är inte beredd att fördjupa mig i frågan omRanstadverkens framtid. Det är en fråga som vi får anledning att komma fillbakafill i ett annat sammanhang. Detsamma gäller frågan vart den metanolutvecklingoch de prototypanläggningar för metanolproduktion som vi skall ha här i landetkommer att lokaliseras. TillGunilla vill jag framföra ett tack för att hon uppmärksammar denbetydelsefulla roll som utvecklingsfonden spelar. Det måste nog slås fast attutvecklingsfonden just i ett län som spelar en alldeles speciell rollsom samhällets instrument när det gäller att utveckla den mindre industrin. Detär ändå inom den kategorin som vi skall söka ny sysselsättning och fillväxtinom industrin. tog upp skogsindustrin och talade om ett spel med arbetsplatser. Jag vetinte vad han då tänker på. Från industridepartementets sida har vi ägnat stormöda åt skogsindustrins framtida struktur.