prot · G409163 · 1980-12-31 00:00:00 — Detta gör sig särskiltgällande i den krissituation som landet nu befinner sig i med vikandesysselsättning och investeringsovilja inom industrin. Vi är medvetna om att detkan dröja länge innan samma industrilokaliseringspolitiska möjligheter somunder och första hälft uppstår igen. Vi ser därfören olympiad som en injektion för turismen i länet. Vi ser det som en möjlighetatt skapa arbetstillfällen. Och sådana måste skapas inom länet om det inteskall dö sotdöden. Vi är medvetna om att en statlig garanti för ett olympisktarrangemang kan innebära kostnader som kan vara bekymmersamma i rådandeekonomiska läge. Men vi är bestämda i vår mening, attarbetstillfällen måste tillskapas i . Och den räkningen, äradekammarledamöter, kommer alldeles säkert inte att bli billigare om vi väljerandra alternativ, ifall de över huvud taget finns. Vi ser också somen möjlighet att fullfölja och som en injektion för turistnäringeni länet. Visst kan vi ha förståelse för dem som av kostnadsskälvill avvisa . Men vi kan finna argument för sådanaspel. Det måste ligga ett stort värde i att med så stort utländskt kapitalunder uppbyggnadsskedet skapa sysselsättning för ett stort antal människor. Detkommer också att öka skattekraften inom t. ex. Åre kommun. Det kan finnas många andra skäl att framföra både för ochemot arrangerandet av . Vi har respekt för de ställningstagandensom andra har gjort, då de vill avslå propositionen. För vår del har deregionalpolitiska skälen vägt tyngst i vågskålen när pendeln har slagit övertill ett bifall för propositionen. I detta anförande instämdeNils-Olof och (båda s). AnL 83 Jordbruksministern : Herr talman!Jag måste erkänna att det är med förvåning jag tagit del av socialdemokraternasreservation och de inlägg från socialdemokratiskt håll som gjorts i denoffentliga debatten om ansökan om att få anordna de olympiskavinterspelen 1988. Jag harsjälv varit återhållsam med mitt deltagande i debatten om idrottsfrågor.Det beror inte på brist på intresse utan på att jag velat undvika enpolitisering av dessa frågor. Då vi arbetat med propositionen om 106 har vi också varit mycketangelägna att hälla oppositionen informeradom våra åtgärder och bedömningar, allt i syfte att föra undan frågan från detpolitiska stridsfältet. Jag har uppfattat de uttalanden som gjorts från idrottsrörelsenssida -däribland också av framträdande socialdemokratiska idrottsledare - som enstark önskan att skall stå som vårdland för och att densvenska staten skall ställa upp med de garantier som kräver av arrangörerna. Jag skall inte upprepa de argument som anförts för attriksdag och regering skall möjliggöra anordnandet av i och Åre 1988.Låt mig emellertid göra några kommentarer till argumenten mot ett sådantbeslut. Allra först vill jag konstatera att det motstånd som restsi givetvis försämrar våra möjligheter att få spelen - även om enmajoritet skulle ställa sig bakom propositionen. Farhågor har uttryckts för att ett OS-arrangemang negativtskulle påverka kommande års idrottsanslag. Låt mig säga att under deförberedande diskussionerna har det aldrig fallit mig in att koppla samman detårliga idrottsanslaget med den statsgaranti vi nu diskuterar. Att detta intestår i propositionen är ett förbiseende, det måste jag medge. Den korta tid påvilken propositionen skrevs gjorde att propositionen på denna och ytterligarenågon punkt som utskottet påpekar blev något oklar. Jag vill deklarera attidrotten alltså inte skall drabbas av en eventuell förlust av de olympiskaspelen. För detta finns det flera skäl. För det första bedömer jag det inte som sannolikt attstatsgarantin över huvud taget kommer att behöva tas i anspråk. De kalkyler sompresenterats är mycket försiktigt beräknade. Det kan t. o. m. bli sä att spelengår ihop -även utan beaktande av de positiva effekter som uppstår indirekt. Omett överskott skulle uppkomma - vilket inte är osannolikt om t. ex. det svenskanäringslivet engagerar sig i spelen - bör detta överskott gå till idrotten. För det andra har dessa vinterspel, vid sidan av denidrottsliga betydelsen, en viktig roll i våra strävanden att skapa goodwill förSverige som turistland och industriland. Om och Åre skulle få anordna olympiskavinterspel uppstår också en betydande sysselsättningseffekt, som vifår valutainkomster. Den kostnad för staten som en statsgaranti i ogynnsammafall kan komma att innebära kan mot denna bakgrund naturligtvis inte få belastaidrottsanslaget. Min förhoppning har varit att en enig riksdag skulle ställasig bakom regeringens förslag om den statsgaranti som krävs för att skall kunna anordnas i vårt land 1988. Så blev nu intefallet. Men och inlägg vittnar om att mångasocialdemokrater är posifivt inställda och inser värdet av den stimulans skulle utgöra. Jag vågar tro att motståndet mot propositionen ärmindre än vad reservationen ger uttryck för. Jag vidhåller fortfarande att detinte finns några skäl för att röstningen i kammaren om skall ske ifrånstrikt parfipolitiska linjer. Idrotten bör, som jag redan framhållit, nu ochframgent vara fri ifrån politiska bindningar. En uppslutning kring propositionenmarkerar uppskattning av de insatser som idrottsrörelsen Nr 163 gör, och utgör en stimulans förbåde aktiva idrottsutövare och ledare, Onsdaeen den som det skulle leda till en rad andra positiva effekter. AnL 84 () replik; Olvm isknvin Herr talman! Jordbruksministernsäger nu att det aldrig fallit honom in att tp siipI i S p iop idrottsrörelsen inte skulle fåsådana garantier som jag efterlyst här. o JQOO varför står det inte ipropositionen? Är det ett förbiseende? Det är i så fall märkligt.Det stod nämligen i den förebild man hade , och det stod sedanuttryckligen i utskottets betänkande den gången det refererades i propositionen.Men står det icke i propositionen om detta Frågan var föremål för diskussion i kulturutskottet. Denborgerliga majoriteten sade nej till att skriva in sådana utfästelser. Man sadeuttryckligen, att det går inte. partivänner och företrädareför majoriteten i kulturutskottet sade här att sådana utfästelsericke kan lämnas. Man frågar sig då vad inhopp i sista minuteni denna fråga är värt. voterade vi om idrottens anslag. Då visade denborgerliga riksdagsmajoriteten i handling vad man menar med att utvecklaidrottsanslaget. har motionerat att hela kostnaden skall läggas på idrotten, och hon sade i går att hon yrkade bifalltill sin motion, som innebär att idrottsorganisationerna får ta ansvaret förkapitalanskaffningen till vinterolympiaden . Detta är en opinionsyttringfrån de partier som står bakom propositionen. Så säger att han hoppas att voteringeninte skall ske efter partilinjer. Jag vill säga: Hoppas inte för mycket. Jagvet många representanter för regeringspartierna som i själva verket tycker attdet är att ge sig ut påett för vådligt äventyr att satsa idrottspengar på dettaarrangemang. Det är mycket troligt att en sådan fri omröstning skulle gåregeringen emot. Jag vill slutligen påpeka för kammarens ledamöter att deti utskottets betänkande i frågan om garantier enbart står följande: "Omoch når det blir fråga om att anvisa medel för att infria det föreslagna statligaåtagandet är detta ett av de många moment som ingår i det reguljärabudgetarbetet." Hur det går till i det reguljära budgetarbetet visade denborgerliga riksdagsmajoriteten , när man urholkade riksidrottensanslag pä ett mycket allvarligt sätt. Det är detta utskottsbetänkande som vi om några minuterskall rösta om. AnL 85 (vpk) replik; Herr/talman!Jag reagerade främst mot jordbruksministerns sätt att försöka fåbort denna fråga från det politiska stridsfältet. Var det att ta bort fråganfrån det politiska stridsfältet att ena dagen säga att idrottsrörelsen inte ens fårkompensation för inflationen och utlova garanfier för ett 108 olympiskt spel för elitidrottensamtidigt som kulturutskottet säger att vi - utan någrahöjda anslag - skall satsa på breddidrott? Jordbruksministern bedömer nu att statsgarantin intebehöver utnyttjas. Det kan man naturligtvis lova, om man framför sig ser inte behöver sitta i regeringsställning. Det kanske mest anmärkningsvärdaär dock bristen pä idrottsfilosofi. Har inte regeringen någon idrottsfilosofieller idrottsideologi? För att statsgarantin inte skall behöva tas i anspråkhade jordbruksministern den förhoppningen att näringslivet skall engagera sig.Där ser man! Här kom näringslivet in, som har varit den huvudintressent som hartryckt på för att få till stånd detta . Det går inte att föra bort denna fråga från det politiskastridsfältet i dessa tider med ekonomisk åtstramning. De ungdomar och övrigamänniskor som i det dagliga livet lever under dåliga villkor och som inte ensfår ett stöd från regeringen i form av idrottsanslag till idrottande ochmotionerande, känner nog att denna fråga inte kan hållas utanför den politiskaregionen. OS-frågan är en politisk fråga, och jordbruksministern har genom detsätt på vilket han handlagt frågan verkligen gjort den till politisk fråga. Får jag bara till säga attjag har medgivit att det var ett förbiseende att det i propositionen inte komin att ett eventuellt OS-underskott inte skall drabba idrottsanslaget. Detbrukar som regel uppskattas, om man gör ett sådant medgivande. Jag kan i dettaläge bara säga att får tro mig på mitt ord. AnL 87 () replik: Här har uppstått en intressant fråga omvems ord som väger tyngst. Är det utskottsmajoritetens, dvs. det som sägs avdem som företräder de tre borgerliga tidigare regeringspartierna? De hävdar juatt man inte kan lämna sådana garantier som jordbruksministern här utlovar. Ellerärdet orden från den tillfällige jordbruksministern, som företräder den mindredelen av den tidigare borgerliga trepartiregeringen, som väger tyngst? Vad vi nu skall votera om är dock förslaget i detbetänkande som ligger på bord och de skrivningar som där finns. Därhar utskottsmajoriteten medvetet avstått från att skriva in några garantiertill riksidrottsrörelsen. Och företrädare för utskottsmajoriteten har införkammaren klart deklarerat att några sådana garantier inte kan lämnas. Det är,som jag tolkar det, ett uttryck för uppfattningen hos den samladeborgerligheten i kammaren. AnL 88 Jordbruksministern : Det är riktigt att voteringen gäller vad somstår i utskottsbetänkandet. Men under debattens gång har det ställts frågorvarför denna skrivning inte kom in i propositionen. Det har jag svarat på. Nr 163 AnL 89 (); , j Herr talman! Mitt anförande är detsista anmälda i denna debatt, och det är 10 ir.01 också ett av de sista under detta . Med tanke på ämnet och meden måttlig distans till detta skulle det här vara den olympiska finalen - i denna ... . Debatten har varit delad i tvåhälfter, dels den , dels dagens terspel tSverige " " ,000 debatt. Och det kan vara svårt atthålla de viktigaste argumenten levande Beträffande det ekonomiska åtagande som ställsinför och granskningen av kalkylerna i utredningen tycker jag att argumentenför och emot är så genomvädrade att det inte finns anledning för mig att göraom proceduren. Jag vill bara konstatera att det med hänsyn till tidsavståndet-det gäller - och det osäkerhetsmoment som därigenom naturligt finnsinbyggt inte går att hundraprocentigt garantera att alla siffror håller. Detkan bli justeringar både i negativ och i positiv riktning. Detta osäkerhetsmoment, som finns och alltid kommer attfinnas då det gäller olympiader eftersom framförhållningen är , harmotståndarna fill i skickligt utnyttjat. De sätteri tvivelsmål olika siffror, de granskar detaljer som är diskutabla - t. ex.arrangemanget med bobsleighbanan. Kort sagt: man utnyttjar de blottor somfinns, i en argumentation som är den obotfärdiges förhinder. Jag ger dettaomdöme när man konsekvent utelämnar allt positivt: att och Åre kommunerskulle få skatteinkomster, att orterna för överskådlig tid skulle placeras päden internationella turistkartan och att arrangemanget skulle ingjuta enoffensiv och positiv anda i områdena. Det är också av den anledningen som näringslivet iregionerna backar upp arrangemanget - det hjälper marknadsföringen av ABSverige och dess produkter. Detär alltså ingen mystiskt kommersiell bindningmellan idrotten och storfinansen. Men det finns några bärande skäl för att skall taett idrottsligt ansvar och bjuda till som jag tycker intehar fått det rättvisa utrymmet i debatten. Dessa skäl är bl. För fred och samförstånd är detviktigt att unga människor når kontakt med varandra över nationsgränser ochandra barriärer, t. ex. politiska. Idrotten har en viktig roll, ocholympiaderna är den stora samlingen i detta sammanhang. Att ett litet neutralt land somSverige står som arrangör motverkar tendensen att det fina i de olympiskaspelen förfuskas, så att de blir propagandainstrument för politiska ideologieroch en maktdemonstration. Den svenska modellen med enuppdelning på flera orter vidgar kretsen av olympiska värdnationer också tillmindre nationer. I nuvarande läge är det snart bara supermakterna som harresurser som räcker till. För den svenska idrottsrörelsenskulle i vara en stark inspirationskälla. Den svenskaidrottsrörelsen omfattar över 2 miljoner organiserade människor, över 200 000har ledar- och funktionärsuppdrag, 110 ideellt och oavlönat, och idrottenshuvudorganisation har enigt ställt sig bakombeslutet att söka . I denna organisation. ,finns Korpen, , gymnastiken, representanter förbreddidrotten, och ingen har gått emot den svenska ansökan. De vet attbreddidrotten är den breda rekryteringsbasen för den idrottsliga toppen - ochatt toppen är en inspirationskälla för breddidrotten, att topp-och breddidrottär sammanvävda. För de idrottande flickorna och pojkarna i , främstinom vinteridrotten, är ett olympiskt vinterspel i en fest och glädjeatt se, fram emot. Är vi inte skyldiga att ge den svenska idrotten den festen förvad den uträttar i samhällsarbetet, i friskvården, för rekreationen, i kampenmot droger? Svarar vi ja på den frågan kan vi också ställa krav påidrottens lojala medverkan i samhällsarbetet. Jag yrkar bifall till kulturutskottets majoritets förslag. AnL 90GEORG (): Efter detta inlägg kan jag inte förstå varförRune röstade bort en rimlig höjning avidrottsanslaget. Kan ge någon rimlig förklaring till detta? AnL 91 (): fortsätter envist attsammanblanda administrationsanslaget till idrotten och den garanti som vi skallge till idrotten i då det gäller att arrangera de olympiska spelen1988, alltså . Jag karakteriserade detta såsom den obotfärdigesförhinder, och jag understryker det ytterligare. AnL 92 (): Vilket var förhinder den 13maj för att anvisa 5 miljoner ytterligare till riksidrotten? AnL 93 (): Jag har gjort en ekonomisk bedömning, som vialla här i har att göra. Jag vet att idrotten lika väl som övrigadelar av samhällslivet måste vidkännas de påfrestningar som orsakas av detekonomiska läget. Utifrån den utgångspunkten ställde jag mig bakom regeringensproposition då det gällde det administrativa anslaget till idrotten. Mom. 1 (avslag på propositionen m. Reservationen av m. fl. i motsvarande del,som ställdes mot var och en av motionerna 2206 av imotsvarande del och 2205 av i motsvarande del, antogs tillkontraproposition. Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 142 förreservationen av m. fl. i motsvarande del. Ändring i kreditupplysningslagen, m. m. Utskottels hemställan bifölls. Mom. 3 (ökad varaktighet åt nödvändigakapitalinvesteringar) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 2206 avSten i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 4 (vissa riktlinjer för framtida OS-arrangemang)Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 17 för motion 2207 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. 9 § Ändring i kreditupplysningslagen, m. m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1980/81:30 omändring i kreditupplysningslagen, m. m. 1980/81:10). AnL 94HANS i (vpk): Kammarens ledamöter behöver inte vara sånervösa - det skall inte bli någon lång debatt vad mig anbelangar. Jag skall inågra få ord försöka mofivera vår motion, som vi har skrivit med anledning avden proposition som här behandlas. Inkassolagen föreslås nu bli utvidgad, så att lagen gällerall inkassoverk-samhet, utom enskilda personers och dödsbons indrivning av egnaoch rent privata fordringar. Det tycker vi är bra, det är ett steg i rättriktning. Men samfidigt föreslås att tillstånd inte - som ärfallet - skall krävas för s. k. koncerninkasso. Och vad är då koncerninkasso?Det är när ett företag i stället för att lämna fordringarna vidare till ettinkassobolag, eller försöka driva in sina fordringar i eget namn, inom sinkoncern skapar ett eget bolag som man använder för inkassoverksamhet. Vi frånvänsterpartiet kommunisterna har litet svårt att förstå varför det inte skallvara tillstånd för sådan inkassoverksamhet på samma sätt som det krävstillstånd i andra sammanhang. Jag skall inte läsa upp vår motion, men jag skall citeralitet ur datainspektionens remissvar, som finns intaget i propositionen och därman som exempel nämner: "En koncern vill inte själv skylta som indrivareav sina egna kundfi)rdringar. För ändamålet organiseras i stället ett särskiltdotterbolag - stundom som kommissionärsbolag- med en från moderbolaget avvikandebenämning, för inkassoverksamheten. På köpet får fordringsägaren då denpsykiska betalningspressen på gäldenären att ärendet överlämnats till inkasso -eftersom gäldenären vanligtvis inte känner till ägareförhållandena hosinkassoföretaget." Man tycker att skälen för att dra bort tillståndskravetför koncerninkasso är mycket svaga. På detta har vi byggt vår motion och krävtatt inkassolagen skall ha det innehållet att det skall fordras tillstånd ocksåför sådan inkassoverksamhet som finns inom koncernverksamheten. Med hänvisning till detta yrkar jag bifall till vår motionnr 43 till 1980/riksdag. Under detta anförande hadeledningen av kammarens förhandlingar övertagits av tredje vice talmannen. AnL 95 (): Med hänsyn till att vi nu står införkammarens avslutning skall jag endast hänvisa till vad vi har skrivit inäringsutskottets betänkande och yrka bifall till detsamma. Ändring i kreditupplysningslagen, m. m. AnL 96HANS i (vpk): Herr talman! Vad som står i betänkandetär ju att utskottet inte finner det motiverat med ett sådant tillstånd förkoncerninkasso. Det förstår vi, eftersom utskottsmajoriteten följer regeringensförslag. Men vi har tyckt att det är felaktigt att börja tunna ut såenklaregler-det rörsig juinte om någon större mängd, utan bara om ett parhundra tillståndsfall i landet av sådan verksamhet. Att man tunnar ut reglersom skulle kunna innebära ökad trygghet för konsumenten och konsumentensställning i samhället är naturligtvis en borgerlig linje, men vi tycker det ärfelaktigt att fullfölja den i det här ärendet. Mom. 4 (inkassolagen) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16 förmotion 43 av i och . Utskottets hemställan bifölls. 1980/81:43om beräkning av inkomster och tillkommande utgiftsbehov på statsbudgetenför /82, m. m. 1980/81:100 och 1980/81:150) 1980/81:44 om tilläggsbudget II och tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /81 (prop. 1980/81:101 och 1980/81:125 m. Sedan kammaren bifallit utskottetsframställningar om att ärendena skulle avgöras efter endast en bordläggning,bifölls vad utskottet i övrigt hemställt i dessa betänkanden. 11 § Anmäldes och bordlades 1980/81:45om statsbudget för /82 12 § Tidigareläggning av sammanträde AnL 97 TALMANNEN: Som tidigare meddelats kan sammanträdet för slutligtställningstagande till finansutskottets betänkande om statsbudgeten 1981/82 tasin början tidigare än ursprungligen avsetts. Härför krävs emellertid bifall avmer än hälften av kammarens ledamöter. Jag får vidare erinra om stadgandet attbeslut som fordrar anslutning från särskilt flertal alltid skall fattas genomomröstning. Jagföreslår att kallelse utfärdas till arbetsplenum . Följande voteringspropositionupplästes och godkändes; Den som vill att kammaren medger att kallelse utfärdastill arbetsplenum kl. 17.30 idag röstar ja, den det ejvill röstar nej. Om intemer än hälften av kammarens ledamöter röstat ja har kammaren avslagitförslaget om tidigareläggning av ifrågavarande sammanträde. Kammaren beslöt genom voteringmedelst uppresning att kallelse skulle utfärdas till arbetsplenum . 13 § Kammaren åtskildes .