prot · G40945 · 1980-12-31 00:00:00 — Allade invändningar som anförts kvarstår också efter anförande. m. m. på 34 HANS (): säger att det är självklart att sysselsättningenminskar när man lägger ner stridsvagnsverkstaden, och självklart har han rätt.Men det stämmer inte med vad han sade i det första inlägget, nämligen attsysselsättningen inte påverkas. Det andra konstaterandet var alltså riktigt,det första var det inte. Jagåtergår till frågan om robotar kontra stridsvagnar. har rätti att är en ö. har rätt i att det är svårt att föraöver stridsvagnar. Min slutsats är då: Därför behöver vi ha stridsvagnar på ön.Det hade vi inte behövt om legat i . Jag tycker att OswaldSöderqvists slutsats inte riktigt är hållbar. Sedanär det klart att man kan säga att en stridsvagn är dyrare än en robot. Men jagkan vända på det och säga: Roboten är en engångshistoria, och den kundejämföras med ett enda skott från en stridsvagn. Då blir det betydligt billigaremed stridsvagn. Detär klart att det också är fråga om nyanseringar, men en stridsvagn är i allafall mer än en robot. Man kan jämföra och säga att en kanon i en stridsvagnbehöver ersättas av ett antal robotar, ganska många sådana. Kanonen ären flergångshistoria, medan roboten är en engångsapparat. Men för att få en riktig jämförelse behöver vi också tamed den rörlighet som behövs. En stridsvagn är ju bandgående. Dessutom erbjuderstridsvagnen ett skydd, dvs. Tar man bort skyddet så innebär det utsätter människorna för större risker. Gör man jämförelsen på det sättet är stridsvagnen ickenågot oekonomiskt vapen - speciellt inte de stridsvagnar som vi redan har. Devar ju betalda och kan med begränsade modifieringaranvändas långt in . Att skrota dem förefaller mig rättorimligt. Sedan: Visst är det svårt att diskutera tänkbaraalternativ. Jag vet inte vem av oss som har bäst möjligheter att bedöma etttänkbart scenario i och kring . Men man kan konstatera att den störstakuststaten vid lägger mycket stor vikt vid just stridsvagnar. Skulledet bli en invasion från någon av de stater som har kust kring kanman förmoda att det blir ett väsentligt inslag av stridsvagnar. Ochstridsvagnar är det bästa att möta stridsvagnar med, just därför att de ärrörliga och kan slå igenom mycket bättre än vad robotar kan. Det här gäller - det är klart attförhållandena kan förändras . talar positivt om robotar. Vi kan alltidtillföra robotar om vi har lufttransportmöjligheter- det går. Men vikan troligen icke ge ett skydd med stridsvagnar om de inte finns därredan i fred. Och jag tycker det är ett rimligt krav för det här landet att gedenna utsatta ö, som alltså inte kan få förstärkning på samma sätt som andraområden i landet, redan i utgångsläget den trygghet som det innebär att haförband med stor eldkraft, stor rörlighet och rejält skydd. Detta skullemedföra att en eventuell invasion inte kan komma så överraskande som enluftlandsättning, eftersom det också måste bli en invasion sjövägen, vilketalltid är ett betydligt svårare företag. Jag finner det delvis vara en moralisk skyldighet som vihar att ge en rimlig del av våra samlade resurser redan ifredsgruppering. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 35OSWALD (vpk): Det vore bra om höll isär vadjag sade i mitt första och i mitt andra anförande, så att det inte behövde blinågra missförstånd. Jag talade om personal i mitt första anförande. Då gälldedet värnpliktskontingenten på , som jag ansåg att det inte fanns någraanledningar att skära ner. Den kan mycket väl ligga på de 1 000 man som man harnu, även om kontingenten kanske kan vara något större eller mindre i enframtid. Jag nämnde ingenting i mitt första anförande omsysselsättningsläget på den civila sidan, vilket är en helt annan sak. Det ärsjälvklart att det, om man tar borten sådan verksamhet som stridsvagnarna, blir nedskärningar pä den civilaverkstadssidan. vägrar fortfarande att diskutera underhållsaspekten.Jag har inte alls sagt att man inte i fredstid kan ha kanske 100 stridsvagnarpå . Men det kostar pengar att ha dem, och de kommer att slås ut mycketsnabbt - oavsett om det vore moderna vagnar, vilket det inte är. Som HansLindblad själv har påpekat är det fråga om 1950-talsvagnar. Det är några avvåra gamla Centurion- och kanske också några som kan förläggastill . De kommer att slås ut ganska snabbt. Sedan har man ingastridsvagnar kvar, och då finns det heller ingen möjlighet att få över någrastridsvagnar dit, även om vi skulle ha betydligt fler Herculesplan än vi hareller möjligheter att ta dem över vattnet. Det är ju det som är den springande punkten: Varför skallvi i fredstid satsa pengar på ett dyrbart vapensystem, som ganska snabbt slåsut och som inte ger större avskräckningseffekt än ett väl komponerat försvar avannan typ, som vi också kan lagra i mycket större antal. Jag tänker exempelvispå robotar eller pansarbrytande ammunition, som vi i fredstid kan lagra förmindre pengar än det kostar att hålla stridsvagnsförbanden i gång på Gotland.Det är ju det som är det viktiga. Vi har inga möjligheter att föra över nyastridsvagnar efter hand som de första slås ut. Hur stora är förlusterna t. ex.för pansarfordon när vi har storstridsdagar? Antalet kommer att minska snabbt,och det går alltså inte att föra över några nya fordon till . Det ärsåledes bättre att redan från början satsa på andra, billiga och lika effektivasystem. Det finns fortfarande ingenting som talar för att vi skall hastridsvagnar på . Vi kan ju inte upprätthålla stridsvagnsförband påGotland, eftersom det är en ö. Stridsvagnarna blir utslagna, och vi kan intesätta in nya. Därför skall vi inte heller från början ha några sådana förbanddär utan använda pengarna till andra strukturer. 36TORSTEN (): Under denna debatt har det inte sagtsnågonting om säkerhetspolitiska betydelse. Några ord bör vi säga omdenna. Läget ute i havet är naturligtvis ytterst sårbart. har mellan 50och kust, landskapet är öppet och det är klart att ett eventuelltangrepp kan komma att ske mycket snabbt. Å andra sidan vill jag säga att Gotlandssäkerhetspolitiska betydelse är stor. Den dagen så att säga försvinnerfrån kartan ligger öppet. Detta är en synpunkt som jag troratt vi måste beakta när vi handlägger försvarsfrågan framöver. menar - om jag förstår honom rätt - attdet egentligen inte är så stor idé att ha något försvar över huvud taget,eftersom det slås ut med det samma. Det är klart att man alltid kan ha en sådansynpunkt - att vi skall låta andra länder runt omkring rusta upp men självainte skaffa oss någonfing att försvara oss med. Jag vill på det bestämdaste taavstånd från en sådan inställning. När detgäller det tekniska försvaret på är det alldeles klart att vi. med detläge och den utformning som landskapet har, måste ha ett rörligt försvar.Stridsvagnarna är rörliga. Därför hör de hemma i försvaret på . Vi måsteha ett ordentligt luftvärn, och vi måste ha ett rejält kustartilleri. Satsar vipå detta och får tillräcklig förvarningstid tror jag, , attpengarna för dessa ändamål aldrig är bortkastade. Sedan var innepå frågan om marken och anförde, att det förhållandet att vi inte fårtillräckligt med mark gör att vi måste dimensionera ned försvaret på Gotlandoch minska det antal som där utbildas. Den meningen är inte helt odiskutabel.Jag vill peka på att det har bedrivits pansarutbildning på ,och jag har för min del aldrig hört talas om att man har utbildat sämresoldater på än någon annanstans i landet. Därtill kommer att Toftafältetär landets i särklass bästa skjutfält. kommer emellertid markförhållandenaatt förbättras, och det är givetvis någonting som vi har anslutit oss till. Vihoppas då att det bhr förbättrade övningsbetingelser. 37HANS (): Vad som har sagts är att skjutförhållandena ioch för sig är bra. Problemet har varit övningar som ger de stora förbandenmöjlighet att röra sig. Detta har inte varit möjligt på den begränsade yta somdet gäller. Men om man går ned till litet mindre enheter, blir sådana övningarmöjliga. Med de krav man ställer på just en rörlig utbildning anses det attpansartrupperna behöver ganska stora utrymmen. Det har inte varit möjligt attåstadkomma på . Men det gäller här en kompromiss - en skräddarsyddlösning för - som i varje fall utskottet har blivit övertygat om kanvara rimlig. För att återkomma till så menar jag naturligtvis skall ha en underhållsorganisation. Också den skall finnas påGotland i form av stridsvagnsverkstad och reservdelar. Sedan är det klart attdet är svårt att föra över ytterligare stridsvagnar. Poängen är att man justdärför behöver en hel del redan i inledningsskedet. Det gör nämligen att enangripare då måste säga sig att det kräver ganska mycket att invadera Gotland.Han måste själv ta med sig ganska mycket, det blir en stor operation. Det blirdå mer avskräckande för angriparen att göra en sådan operation. Skulle det varaganska lätt att ta , utan att angriparen behöver ha stridsvagnar medsig, vore det en betydligt enklare operafion. Då är det svenska försvaretsåterhållande effekt mycket mindre. Det viktigaste är att ha en fredsbevarande inriktning, såatt en angripare vet att det kräver så mycket att göra en sådan här operationatt han helst avstår. Jag tycker det skulle vara ytterligt olyckligt om vi iÖstersjöområdet just när det gäller skulle vidta åtgärder som gjordeatt det vore betydligt enklare för en fiende att anfalla, och det skulle detvara om stridsvagnarna försvann. Som jag har sagt är robotar ganska lätta atthålla ned med hjälp av yttäckande vapen från flygplan eller med artilleri, menstridsvagnen är svår att bekämpa. Närvaron av ett stridsvagnsförband innebär nästan atten.angripare tvingas också ta med stridsvagnar. Detta är en stor poäng, för detgör det mycket svårare för honom. Anf.38 (vpk): Först vill jag vända mig till . Det vore bra om vikunde föra en ärlig debatt med en ärlig debatteknik. Jag har aldrig sagt att viskall ta bort försvaret på . Jag har sagt att vi skall strukturera omförsvaret på . Det är en helt annan sak. Det borde så god och lägga märke till. Jaghar sagt att stridsvagnsförbanden bör tas bort. Men jag har sagt två eller tregånger i talarstolen och från min bänk att vi bör bibehålla sammavärnpliktskontingenf. Vi bör tillföra nya vapentyper. Vi bör ha kvar utbildningosv. Sedan stiger upp här och säger att jag infevill ha något försvar på . Var så god och hör på vad jag säger och kominte med orikfiga påståenden i debatten här! TillHans Lindblad vill jag säga att jag tror inte att det är mycket idé att vifortsätter att debattera frågan om vi skall ha stridsvagnsförband på Gotlandeller inte. Det finns ingenting som styrker uppfattning att enangripare t. ex. inte skulle ta med stridsvagnar bara för att det inte finnssådana på ett visst frontavsnitt. Det finns ingenting som styrker detpåståendet, i form av krigshistoria eller annat, utan det viktiga är att manhar ett försvar som är det billigaste, det effektivaste och det mest underhålls-säkra,speciellt ur aspekten att är en ö. Åtgärdermot vattenförorening från fartyg Anf.39 (): säger nu att han inte har påstått att man skall lägganed försvaret på . Det må jag väl då erkänna att han inte har sagt.Därmed kanske vi har en ärlig debatt; Men vad har sagt är atthan är beredd att försvaga försvaret på , i och med att han vill lägganed pansartrupperna. Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 19för utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmofion 118 av m. fl. 12§ Åtgärder mot vattenförorening från fartyg betänkande 1980/81:12 om ändring i lagen om åtgärder motvattenförorening från fartyg (prop. 1980/81:15). 40 PER (vpk): I anslutning till jordbruksutskottets behandling av propositionen 15om ändring i lagen om åtgärder mot vattenförorening från fartyg behandlas ocksåmofionen nr 1397 kommunisterna. Den mofionen tar också uppdessa problem och gör det med huvudsaklig 4 protokoll 1980/81:45 Åtgärder mot va ttenfö rören ing från fartyg utgångspunkti den statliga utredning som gjorts på området - benämnd tur - och sominnehåller ett program för miljösäkra sjötransporter. 1 motion 1397 yrkas att åtta krav skall tillgodoses i detfortsatta arbetet för sjösäkra transporter av oljor och kemikalier; Hamnar somsaknar mottagningsstation för oljeavfall skall fortsättningsvis inte få lossaolja. Fartyg skallinte få lämna hamnen förrän tankrengöring gjorts vid mottagningsstationen. Kostnaden skallbetalas av fartygen. Krav att iförsta hand kusttankerflottan fr. o. m. någon bestämd tidpunkt skall förses meddubbla skrov. Detta skall därefter också gälla större tankfartyg. Framtagning avfartyg och utrustning som kan ta upp olja ute till havs. Beredskapslageri samtliga kustlän. Lokala förrådav båtar och oljebekämpningsmedel i kustkommunerna. Statligtstöd till utbildning av berörd personal. säger i sin skrivning i betänkande nr 12 fill detta riksmöteatt betänkandet tur och dess program för miljösäkra sjötransporter, som ären samling åtgärder avsedda att genomföras , harremissbehandlats och är föremål för beredning inom . Jagutgår ifrån att denna beredning, trots det kärva ekonomiska klimatet i landet,kommer att resultera i förslag från regeringen till ett åtgärdsprogram ihuvudsaklig överensstämmelse med utredningens förslag. Blir så inte falletförbehåller vi motionärer oss att återkomma i ärendet. I utskottsbetänkandet redovisas också att konventionenfrån mellan Östersjöstaterna till skydd för nu är ikraft. Vidare redovisas att beräknas komma i kraft motslutet av . kommer då att internationellt bli erkänd som ettmiljökänsligt specialområde, inom vilket sjöfarten måste iaktta särskildaktsamhet. Detta är naturligtvis bra om det också leder till den efterföljdfrån sjöfarten som vi har anledning att kräva. Med anledning av pågående verksamhet inommotionens kravområden avstår jag nu från att yrka bifall fill motionen ochförutsätter därmed att motionens krav väsentligen kommer att bli tillgodoseddainom rimlig tid. 41EINAR (): Med hänvisning till utskottets skriftligamotivering ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. Motionären har inte ställt något yrkande , och jagtillåter mig att uppfatta det som att han t. v. kan acceptera den handläggningsom är på Jag vill i likhet med Per uttala att deambitioner som vi gemensamt står för skall komma att prägla det arbete sompågår. Utskottets hemställan bifölls. 1980/81:15 om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /81 i vad avser jordbruksdepartementetsverksamhetsområde (prop. 1980/81:25) A ktiesparfonder, m. m. Utskottets hemställan bifölls. 14 § Aktiesparfonder, m. m. Föredrogs finansutskottets betänkande 1980/81:12 medförslag till ändring i lagen om aktiesparfonder, m. m. 1980/81:45). 42PAUL (): Den regering vi nu har är splittrad ochhandlingsföriamad i många frågor, och i den finns inbyggda djupa motsättningar,som varit nära att på nytt spräcka regeringssamarbetet. En så splittrad regering är naturiigtvis till förfång förlandet, särskilt i av djup ekonomisk kris. Men på vissa områden visarregeringen något av handlingskraft, särskilt då det gäller att lägga framförslag till , vilka enligt vår mening leder till ökade klyftor och enfelaktig fördelningspolitik i samhället. Ett sådant förslag är proposition 1980/81:45 med förslagtill ändring i lagen om aktiesparfonder m. m., som vi nu skall behandla. I detta sammanhang har man i all hast tagit fram endepartementspromemoria inom ekonomidepartementet, vilken sedan har upphöjtstill regeringsförslag. Det gäller ett förslag som vi anser vara synnerligendåligt underbyggt. Denna PM har visserligen varit föremål för remissbehandling,i motsats till andra promemorior som dykt upp inom departementen på senare tidoch som plötsligt blivit regeringspropositioner, utan att man frågat någonutanför kanslihusets väggar om lämpligheten av förslagen. Jag vill i detta sammanhang passa på att något reagera motatt det numera blivit allt vanligare att man upphöjer interna PM tillregeringsproposifioner utan att några andra får lägga synpunkter på dem. Dethänder t. o. m. att berörda statliga verk och myndigheter inte får någoninformation om vad som händer inom kanslihusets väggar förrän det plötsligtligger en proposition på bord. Ett sådant förfarande är, enligt min mening, förkasfligtfrån såväl parlamentariska som demokratiska utgångspunkter. Aktiesparfonder, m. m. Den aktuella promemorian haremellertid blivit föremål för remissbehandling och har granskats av fleraremissinstanser. Remissutfallet kan dock inte anses vara särskilt smickrandeför det förslag som regeringen nu lägger fram och inbjuder att fattabeslut om. Tunga statliga remissinstanser som bankinspektionen ochriksskatteverket är mycket kritiska till förslaget och såg helst att det integenomfördes. Efter att kritiskt ha granskat förslaget från lagtekniskasynpunkter säger bankinspektionen på följande sätt: "Mot bakgrund av detanförda finner inspektionen det svårt att godta de i viktiga hänseenden gjordaavvikelserna från bestämmelserna i . Detta gäller dels möjligheten för deanställda att spara enbart aktier i det egna företaget, dels förslaget attdenna typ av fond inte skall vara öppen för allmänheten. I själva verketinnebär dessa avsteg från AFL så betydande undantag från fundamentala principeri denna lag att inspektionen anser att en särskild lagstiftning bör väljas föratt lösa det med promemorian avsedda syftet." i remissvaret kommer bankinspektionen medytterligare allvarlig kritik. Man säger så här: "Det förtjänar dockunderstrykas, att de blivande andelsägarnas risker blir mycket stora. Värdetmed andelarna står och faller med ett enda företags utveckling. Skulleföretaget gå så dåligt att det behöver avvecklas kan anställda som ärandelsägare riskera att mista inte bara anställningen utan även ettsparkapital." Även är, som jag antytt, mycket krifiskttill förslaget från såväl praktiska som principiella synpunkter. Man anser försin del att förslaget innebär avsteg från principen om en rättvis och likformigbeskattning. Man tycker med andra ord att förslaget är orättvist och att detgynnar vissa skattebetalare framför andra. Man befarar också i detta sammanhangatt flera andra grupper i samhället kan komma att resa krav på att få åtnjuta sammabehandling, vilket skulle kunna leda fill administrativa olägenheter ochkontrollproblem i olika sammanhang. De allra tyngsta remissinstanserna i det härsammanhanget är väl ändå de stora löntagarorganisationerna LO och TCO, vilkasmedlemmar mest skulle beröras av förslaget. Regeringen tror sig kunna få framriskvilligt kapital till företagen på detta sätt. Dessutom skulle löntagarnagynnas med skattefavörer om de sparade i aktiesparfond. är det emellertid på det sättet att varken LO eller TCOvill veta av det här regeringsförslaget. De avstyrker på det bestämdaste. Detär ju ganska märkligt att regeringen inte tagit något intryck utav de här tungaremissvaren. LO säger bl. a. i sitt remissvar: "De som ändåsparar, dvs. de som har så höga inkomster att de har råd att spara kan övervägaatt flytta över sitt sparande till det område som ger störst avkastning. En delgör det, men de flesta avstår ändå från att välja aktier som sparform, eftersomderas sparande syftar till annat än till högsta möjliga avkastning irisktagande placeringar. Resultatet blir att alla får betala de skattefavörersom en liten grupp i samhället tillgodogör sig, utan att näringslivetskapitalförsörjningsproblem förs närmare sin lösning. LO motsätter sigytterligare utvidgningar av systemetmed skattefavörer till arbetsfria inkomster." Man menar att det härförslaget är djupt orättvist. TCOär minst lika krifisk i sitt remissvar och gör i stort sett lika beska kommentarersom LO. Man säger: "TCO vill också hänvisa till sin principellauppfattning att den kollektiva kapitalbildningens roll i näringslivetskapitalförsörjning måste stärkas. Förslaget i promemorian innebär därför ettsteg i fel riktning. Sammanfattningsvis anser TCO att den utvidgning avsparstimulanssystemet som föreslås i promemorian saknar intresse från fackligautgångspunkter." Detär, herr talman, följaktligen en ganska bister - och även ganska förödande -kritik som detta förslag har utsatts för. Vi motionärer och reservanterbefinner oss alltså i gott sällskap när vi nu yrkar avslag på den härpropositionen. Somvi påpekade i vår reservation är det mycket anmärkningsvärt att regeringen pådetta sätt föreslår en utbyggnad av det s. k. skattesparandet i akfier utan attnågon utvärdering av systemet som sådant gjorts. Dethar heller inte gjorts - som vi ser det - någon seriös analys av degrundläggande frågor som hänger samman med det nya förslaget. Det gällerkapitalbildningen i samhället, företagens behov av riskvilligt kapital ochfrågan hur man över huvud taget skall kunna åstadkomma en demokratisering avägande och inflytande i näringslivet. Sombekant utreds dessa frågor av löntagarfondsutredningen. Den utredningen väntasframlägga sina förslag på nyåret. Jag kan inte se saken på annat sätt än från regeringens sida med detta bristfälliga förslag försöker föregripalöntagarfondsutredningen. Här måste man fråga sig; Är det akfiesparfonder som skall ersättalöntagarfonderna? Är detta allt som skall bli kvar av löntagarnas medverkan iföretagens kapitalbildning samt av deras inflytande och medbestämmande iföretagen? Det kanske senare i debatten kan ge besked om. Jag troratt många löntagare i vårt land frågar sig det. Man hade ju så bråttom med attta fram det här förslaget och att lägga det på bord. Ändå visste manatt löntagarfondsutredningen kommer med sitt förslag. Sedanhar man en - enligt min mening - ganska fantastisk formulering i proposifionensom den borgerliga majoriteten i finansutskottet funnit anledning att särskiltunderstryka. Man säger så här: "Aktiesparandet i det egna företaget ärvidare ägnat att stärka de anställdas känsla av samhörighet med företaget,vilket är av stort värde i sig." Detär verkligen inte höga ambitioner som borgerligheten har då det gällerlöntagarnas möjhgheter att öva inflytande i de företag där de arbetar. Deträcker tydligen att bara inge dem en "känsla" av samhörighet. Visocialdemokrater menar att ökad samhörighet med företagen måste förenas medmöjligheterna till ett reellt inflytande. Detta mycket viktiga krav kan enligtvår uppfattning inte tillgodoses med några aktiesparfonder. Vi motsätter ossahtså förslaget i proposition 45 främst av följande skäl; Vi anser att förslaget ärfördelningspolitiskt orättvist, som skattesparande Aktiesparfonder,m. Aktiesparfonder, m. m. över huvud taget är. Avkastningenpå denna form av sparande är skattefri, varför denna förmån är meningsfullendast för vissa skattebetalare, nämligen för dem som har antingen överskotteller underskott från kapitalinkomster. av alla inkomsttagare har så måttliga kapitalinkomster att de redan nu uppnårskattefrihet för dessa inkomster genorn det s. k. sparavdraget. Dettainnebär att småspararna inte har någon som helst glädje av att avkastningen påskattesparande är skattefri. Enannan orättvisa består i att denna skattefrihet är mera gynnsam för personermed höga inkomster och höga marginalskatter än för personer med låga inkomsteroch låga marginalskatter. Härtillkommer, som LO framhållit i sitt remissvar, att många människor helt enkeltinte har råd att spara i nämnvärd omfattning i det nuvarande kärva ekonomiskaläget. Därför blir resultatet att de skattelättnader som erbjuds genom dettasystem inte tillfaller de människor som egentligen bäst skulle behöva dem. Vivill i stället peka på den alternativa form av sparstimulanser som presenteratsi den socialdemokrafiska partimotionen 1980/81:71. Där föreslås nämligen attdet s. k. sparavdraget görs om till en allmän skattereduktion och attomfattningen av dessa sparstimulanser görs mer omfattande än vad som ärfallet. Det vi föreslagit i den motionen är - i motsats till vad regeringenföreslagit i propositionen - enkelt och överskådligt och kommer allasparformer till del. Dessutom- och det är det viktigaste - är vårt förslag fördelningspolitiskt rättvist ochgynnar verkligen den stora gruppen av småsparare i vårt land.