prot · G40953 · 1980-12-31 00:00:00 — Då var man intresserad av att få veta om man skulle kunnafå någon ersättning för eventuella förseningar med anledning av attfolkomröstningsresultatet inte, efter Harrisburghändelsen, kunde förutses.Något sådant erbjudande om ersättning fick OKG inte vid det fillfället -tvärtomblev det mycket klart sagt från regeringens sida, att någon ersättning fill OKGpå denna grund inte kunde ifrågakomma. Jagkan alltså konstatera att företaget gjort en kommersiell bedömning och tagit enkommersiell-polifisk risk och gjort det med fullt medvetande om de möjligheteroch faromoment som kunde finnas. När företaget efteråt såg att man fått en delproblem på vägen måste man konstatera att det var problem som företaget haftmöjlighet att slippa från. Detfinns ingen som helst anledning för riksdag att i det här sammanhangetuppmana regeringen att uppta någon form av förhandling med OKG om ersättning. Jagvill starkt understryka att vi inte heller har någon anledning att tro att OKGblir en dålig affär för företaget. Tvärtom finns det många anledningar att tromotsatsen. Att mot den bakgrunden från sida uppmana regeringen attuppta förhandlingar skulle, som jag ser det, vara en oklok handling. Jag villdärför yrka bifall fill den reservation som på den här punkten avgivits iutskottet. Ersättningför försenad idrifttagning av kärnreaktorer 85 (): Regeringen föreslår i proposition 1980/81:23 att statenskärnkraftinspektion i samband med sin kärnsäkerhetsforskning nu skall begåvasmed säkerhetskommittéer för varje kärnkraftverk. Utskottet föreslår enhälligtatt skall sfifta en lag om offentlig-insyn i säkerhetsarbetet vidkärnkraftverken. Regeringen kommer att utse ledamöterna isäkerhetskommittéerna, och de får möjlighet att skaffa fram information omkärnkraftverkens säkerhet och att infomera allmänheten om detta arbete. Dekommuner där kärnkraftverken är placerade kommer att få ett stort ansvar att setill att kunskapen om riskerna, eventuella radioaktiva utsläpp m. fl. säkerhetsfrågorkommer fill allmänhetens kännedom. Utskottetär också enigt när det gäller att föreslå att anslå medel till enlikströmsförbindelse med Gofiand och att godkänna att vattenfallsverkettillsammans med kommuner och andra intressenter bildar ett kolkonsortium. Denrestrikfiva hållningen till att införa kol i någon större utsträckning iSverige, som gav uttryck åt i går, ändras självfallet inte härigenom. Jagber att få yrka bifall till utskottets hemställan under moment E 1 och E2, Oensehar vi varit i utskottet bara när det gäller ersättning för försenadidrifttagning av kärnreaktorer. En moderat har där tillsammans med utskottetssocialdemokratiska ledamöter föreslagit att man skall ta upp förhandlingar omersättning utöver de rättsliga förpliktelser staten iklätt sig med anledning avrådrumslagen. Ersättningför försenad idrifttagning av kärnreaktorer Rädrumslagenger rätt till ersättning för fördröjning i samband med folkomröstningen förfyra reaktorer. ochOskarshamn 3 omfattas inte av lagen. Den ersättning delägarna iForsmarksbolaget fått löfte om för genom har ingentingmed rådrumslagen att göra. hade ett avtal med sina delägare iForsmarksbolaget som band staten att medverka i enligt en viss plan.När denna plan ändrades fick en affärsmässig uppgörelse ske mellan ägarna.Staten är ju inte delägare i Kraftgrupp, och någon sådan uppgörelsebeträffande 3 har aldrig varit aktuell. OKGtycks spela ett högt spel. Elektriciteten från 3 behövs inte ielbalansen. Jag förstår inte varför man envisas med en jättereaktor som intebehövs nu och som måste tas ur drift 2 010. Utskottet upprepar härenhälligt att någon rättslig grund för ersättning till OKG inte föreligger. Detborde vara ett överordnat intresse för oss alla att inte onödigtvis belastastatsbudgeten. Jagber alltså att få yrka bifall till den reservation med bifall fillpropositionen som , och två av utskottets moderata ledamöterstår bakom. Rädrumslagenstiftades av socialdemokraterna, och , mot ochvpk:s reservationer. Jag anser att det är en lag som fått olyckligakonsekvenser. Statsbudgeten belastas i onödan. Statens eget ämbetsverkVattenfall, som visat ett mycket gott ekonomiskt resultat och som får diponerasummor i hundramiljonklassen till reserver har rätt enligt rädrumslagen attfå ytterligare för oklart redovisade utgifter - dettatrots att verket bekostar kraftutbyggnaden med statsmedel och inte har någraökade kostnader som det inte i vanlig ordning kan äska medel till i budgeten. Menlagen är stiftad och skall alltså följas. Utskottet påpekar på s. 8 ibetänkandet: "Om staten inte medverkar till en förhandlingsöverenskommelseblir motparten hänvisad fill att söka sin rätt domstolsvägen. Av vad nu sagts framgåratt inte kan undandra sig att anvisa medel för ersättning enligtrådrumslagen." Entröst kan vara att det ännu inte är klart om det kommer att utgå någonersättning för merkostnader i kraftproduktionen, trots att folkomröstningenbidrog till att försena en del kärnkraftverk. Som utskottet påpekar är en "förutsättning fördet slaget av merkostnader givetvis att kärnkraft verkligen har fåttersättas med dyrare - i regel då oljebaserad - elenergi". Eftersomproduktionen av oljekondenskraft enligt energisparkommitténs redovisning varitlägre än vanligt och det varit gott omelström även utan dessa kärnkraftverk, verkar det mindre troligt att manegentligen haft några merkostnader. Jag ber att få yrka bifallfill utskottets hemställan under p. 3 mom. 1. 86 (vpk): I konsekvens med den linje som kommunisterna har drivitnär det gällt utbyggnad av kärnkraft i har vi i vår motion i dettaärende gått emot all form av ersättning till de olika kärnkraftsblocken. Detfinns, som redan framhållits här från talarstolen, ingen anledning att beviljavare sig Forsmark- eller Ringhalsblocken någon ersättning. Det skulle vara attföra över pengar frän statsbudgeten som kunde användas pä ett bättre sätt. Ikonsekvens härmed går vi, som vi också framhållit i vår motion, emot attförhandlingar upptas med eller ersättning utges fill OKG. Bolaget har ingengrund för sina anspråk. Vi anser att inte heller de övriga företagen inomkärnkraftsutbyggnaden skall ha någon ersättning. Meddetta vill jag yrka bifall till vpk:s mofion. Vi kommer vid omröstningen attstödja reservationen. Ersättningför försenad idrifttagning av kärnreaktorer 87 (): - efter det att det sjätte blocket 2hade laddats och t. o. m. folkomröstningen - utmärktes den svenskaenergipolitiken av vacklan och ett utpräglat partipolitiskt manövrerande. Enav de första räkningarna kom , då godkände ersättningför vissa förseningskostnader för . kommer en ny räkning. Dengäller och samt R 3 och R 4 och lyder på någonting mellan 1,3 och 1,9miljarder kronor. Utskottet noterar detta förhållande med beundransvärdfattning. Istort sett råder det enighet om att ersättning skall utgå för skildaförseningskostnader för de nämnda fem blocken, dvs. de tre blocken i Forsmarkoch nr 3 och 4 i . Men i fråga om det sjätte blocket som likasådrabbats av energipolitikens utformning, nämligen O 3 i , har detinte varit möjligt att nå enighet i utskottet. Regeringenhar med en kortfattad och inte särskilt väl underbyggd skrivning avvisat OKG:sbegäran att bli likabehandlad med övriga kraftföretag i detta hänseende. Någonförhandling i syfte att söka konkretisera vad en likabehandling skulle innebärahar inte ansetts erforderlig. Regeringsparfiernasbevekelsegrunder är uppenbarligen tämligen olika. har för sin delendast konstaterat att en specialsituafion för O 3 så fill vida föreligger attOKG inte har någon rättslig möjlighet att få stöd. gjorde undernågra månader i ensam regeringsställning stora ansträngningar att förmå OKG attlägga ned O 3. Det var någon sorts landsmötesbeslut som skulle efterkommas, ochjag kan nämna att jag då representerade en av delägarna i ochvar med om dessa förhandlingar. OKG konstaterade naturligtvis för sin del inte såg någon anledning att lägga ned detta block, eftersom man räknademed att behöva det för den framtida elförsörjningen inom försörjningsområdet.På den punkten skulle jag vilja replikera fill , att vi ända harenfri marknad på kraftindustriområdet i det här landet. Det innebär att enbedömning av huruvida elektriciteten behövs eller inte görs inte centralt. Ersättningför försenad idrifttagning av kärnreaktorer utan den görs antingen avVattenfall eller av de enskilda kraftverksägarna. Jag får lov att säga att denbedömning som är gjord där måste nog tillmätas något större vitsord än fruHambraeus påstående, att här föreligger ett så stort elöverskott att O 3strängt taget inte behövs. Sedanfolkparfiets försök att genom en blandning av lock och pock få OKG att lägga nedO 3 misslyckats, så har intresset givetvis varit magert att likabehandlasamtliga förseningskostnader. Det är egentligen det som är poängen, och envägande invändning mot inlägg här, att han för ettadvokatyrresonemang av innebörd att han medvetet bortser frän att deförseningskostnader, som på grund av energipolitiken drabbat O 3, inte blirersatta, medan alla övriga förseningskostnader, som av samma skäl drabbat deandra fem reaktorerna, blir ersatta. Det är detta hela frågan rör sig kring. HerrCars säger att O 3 inte blir en dålig affär. Nej, det tror jag inte alls -jagtror att det är en utmärkt affär. Men det finns ju inget skäl att denomständigheten skall åberopas på det sättet att man är beredd att särbehandla O3. Jag återkommer litet till det, men jag konstaterar att den attityd som herrCars intar och som stämmer överens med folkpartiregeringens atfityd är svärför mig att acceptera. Man säger att om OKG lagt ned verksamheten hade man jufått ersättning då. Ja, jag kan tala om för att det hade blivitdyrare för staten, och så hade man inte haft någon elektricitet från ett block.Det är en ganska glänsande affär. Jagförmodar att den här uppläggningen från sida är ett exempel på vadman numera kallar för dådkraft i energipolitiken. Iregeringen har , med hänsyn fill att det inte föreligger någon legalskyldighet att utge ersättning, nu inte ansett att saken är aktuell. Vidärendets beredning i utskottet presenterade en delegation från OKG företagets syn på ersättningsfrågorna. En majoritet i utskottet har övertygats om att problemet inte kunde avfärdas med några rader i en proposition. Majoritetens uppfattning illustreras bäst av ett direkt citat ur betänkandet: "Enligt utskottets mening bör uttala att regeringen börföranstalta om förhandlingar med OKG i syfte att närmare klargöra innebörden av och de tekniska och ekonomiska grunderna för bolagets ersättningsanspråk. På basis av dessa förhandlingar bör regeringen därefter på nytt förelägga frågan. Vad utskottet här förordar betyder inte att nu ikläder sig någon icke närmare specificerad ersättningsskyldighet gentemot OKG. Det innebär emellerfid att statsmakterna får förutsättningar för en mera allsidig skälighetsbedömning ." Kringdenna försiktiga skrivning - med flera villkor - borde det, enligt min mening,inte ha varit omöjligt att samsas. Men som framgår av handlingarna var det ickemöjligt att nå en uppgörelse. Reservanternasståndpunkt, som innebär blankt avslag pä OKG:s anhållan om ersättning förförseningskostnader, kan förmodas få majoritet i denna kammare. Dettainnebär sammanfattningsvis för det första att abonnenterna i alla de städeriSyd- och och i , bland många andra, som får sin el frän OKG själva fårbetala förseningskostnader i form av högre elpriser. Motsvarande kostnader frånexempelvis subventioneras bort av skattebetalarna. Detinnebär för det andra att erhåller en omfattande ersättning förförseningskostnaderna i samtliga berörda fem block. är som bekanttaxeledande när det gäller högspänd el. Det säger sig självt att de enskildaoch kommunala delägarna i OKG, som alltså inte kan höja sina högspänningstaxori erforderlig mån utan får följa , på något sätt måste kompensera deuteblivna ersättningarna för förseningskostnaderna. Det blir i huvudsaklågspänningsabonnenterna, dvs. hushållen, som får betala även detta. Förabonnenterna i OKG-distributörernas område blir dagens riksdagsbeslut dystert,om det innebär ett definitivt stopp för resonemang om ersättning till OKG förförseningskostnader. Mankan, herr talman, sammanfattningsvis konstatera att förseningskostnaderna inomsvensk kraftindustri, fill följd av den energipolifik som under några årbedrevs i detta land, enligt regeringens förslag skall betalas pä tvä sätt;dels när det gäller av samtliga skattebetalare, dels av vissaskattebetalare en gång fill, nämligen om de är abonnenter hos delägare i ,ett företag som f. ö. icke är statligt utan dominerat av kommuner och fleraenskilda kraftföretag. Jag skall göra den kanske inte särskilt vanliga deklarationen att jag imitt koncept hade två alternativa yrkanden. Den första avslutningen harföljande lydelse: "Mot denna bakgrund hade det varit logiskt att yrkabifall fill utskottsmajoritetens förslag. Jag överlåter emellertid detta åtnågon socialdemokrafisk företrädare för majoriteten. För egen del noterar jagden uppoffring ett antal centerpartister och folkparfister gjort i denborgerliga enighetens namn i Brommaärendet. Jag är beredd att göra sammauppoffring." Men detta kan alltså icke bli mina slutord. I stället yrkarjag bifall fill utskottets hemställan i dess helhet. Ersättningför försenad idrifttagning av kärnreaktorer Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 88 HÄDAR ()replik: Jag kan hålla med om att onödiga kostnader uppstod pågrund av oklarhet rörande energipolitiken i svensk politik. Låtoss hoppas att det inte kommer att finnas grund för några fler onödigakostnader framöver av samma skäl. Närreservanterna inte vill öppna möjligheten för ersättning till OKG, så har detinte sin grund i förhållandet att OKG, knutet fill , är ett lönsamtföretag som till mycket stor del ägs av kommuner. Tvärtom har vi anledning attvara tacksamma och glada för att det finns företag som drivs rafionellt ochlönsamt. Låtoss vidare konstatera, att det inte finns något annat företag som vid vissttillfälle har blivit erbjudet att få sina förseningskostnader täckta i 8 protokoll 1980/81:53 Ersättningför försenad idrifttagning av kärnreaktorer samband med ett avtal omavveckling av arbetet. Detta gällde för OKG. Jag tycker att företagetsjälvfallet var i sin fulla rätt att avvisa det erbjudandet och i stället byggavidare i tron att man hade förutsättningar att göra en god affär. Men det gårinte att både avvisa erbjudande om ersättning för bl. a. förlorad tid ochdärefter, när man har byggt vidare och allt inte gått som man hoppades, göraanspråk pä ersättning. Det är en både felaktig och icke företagsekonomisktriktig hantering. Tillskillnad från de andra företagen riktades aldrig någon uppmaning till OKG attbygga vidare i långsamt tempo rådrumslagen gällde. Följakfiigenfinns det inte heller av den anledningen någon moralisk grund -den juridiskahar vi redan avvisat - för ersättning fill företaget. Likabehandling, LennartBlom, bygger på lika förutsättningar, och sädana finns inte i detta fall. Jag yrkarbifall till reservationen. Anf.89 () replik: menade att företagens prognoser för hur mycket el somskulle behövas görs upp centraliserat och att de väger tyngre än minabedömningar. är det inte mina egna bedömningar jag går efter när jagkonstaterar att utvecklingen när det gäller elanvändning har varit heltannorlunda än de prognoser som gjordes upp. Hurmycket elektricitet man behöver är en bedömningsfråga. Länge vardet kraftbolagen själva som fick försöka titta in och görabedömningar. Det var alltså tillförselsidan som i hög grad bestämde hur manskulle bedöma framtiden. De som hade intresse av att sälja el fick också bedömaframtiden, och det blev så att säga samhällets officiella prognos. Genomriksdagens beslut har industriverket med bedömare från både hushållningssidanoch tillförselsidan kommit in i prognosverksamheten. Man har gradvis revideratner prognoserna, och det är en drastisk skillnad mellan den prognos överelanvändningen som vi har och den man hade fram t. o. m. mitten av1970-talet. Prognosernahar visat sig inte på något sätt stämma med verkligheten. Men detkärnkraftsprogram som vi arbetar efter med tolv aggregat är fortfarande baseratpå de överuppblåsta prognoserna. Det är dels mot den bakgrunden, dels motbakgrund av att med stor majoritet beslutat att det sistakärnkraftverket skall vara avvecklat som jag kan ifrågasätta omdet tolfte aggregatet någonsin kommer att löna sig. Det behövs inte . Vi har mer el än som egentligen behövs, och dettolfte aggregatet måste förmodligen avvecklas innan det är företagsekonomisktavskrivet. Därmed kan man verkligen ifrågasätta om det är någon mening ensekonomiskt att bygga det. 90 (vpk) replik: Herr talman! Det hade varit mycket lyckligt omfolkpartiregeringen lyckats med sina förhandlingar med OKG och vidhåUit sinfidigare bestämda linje att vi skulle haelva aggregat. Det hade i varje fall varit bättre än de tolv som vi nu tycksfä, fastän vi som har sagt inte behöver dem. LennartBlom ondgör sig över den miljardförlust som han tycker att samhället haråsamkats genom att man nu måste betala ut ersättningar för försening av blockeni Forsmark och . Det är egentligen ingenting mot de miljardförlustersom åsamkats samhället och skattebetalarna genom den dåUga energipolifik - detkan jag hålla med tidigare talare om - som har bedrivits här i landet och somhar givit oss det överdimensionerade, dyrbara och sväravveckladekärnkraftsberoendet. Beträffandeersättningsfrågan tycker jag att det är ganska självklart - och det harframhållits från flera häll och också i vår mofion - att Oskarshamnsbolagettog en risk. Det är, , det beprisade marknadssamhället. Man skallta risker, och då kan man förvänta sig vinster eller förluster. Förluster fårnaturligtvis bäras av risktagaren. Menhelt plötsligt vill man, som vanligt när det kniper till, sätta det prisademarknadssystemet ur kraft. När det inte blir vinst skall samhället träda in ochsätta till pengar. Då gäller inte marknadslagarna längre. Denargumentering som förs är mycket dålig och den är avslöjande för hur man tänkeri de kretsar där man på alla sätt försöker tillskansa sig medel från samhället,från enskilda skattebetalare, elförbrukare och andra. Ersättningför försenad idrifttagning av kärnreaktorer 91 ()replik: Jag skall vara kortfattad, speciellt som det uppstod ett missförståndbeträffande replikföringen. Fårjag till och sammanfattningsvis säga att det ären riktig kommersiell risk man tar när man bygger ut verket. Och det gör OKG,kraftgruppen bygger ut verket. Det blir nog en utmärkt affär, trots att fruHambraeus säger att det är en meningslös affär - det får vi se. Men det är intefråga om att OKG skall få ersättning för denna risk. Vad OKG nu vill haersättning för är att kraftgruppens verk är ett av de sex verk som har drabbatsav förseningar som kostar pengar fill följd av den officiella energipolifiken.Jag skall inte inom ramen för en kort replik beskriva vad detta innebär, mendet kan konstateras att det medför oerhörda påfrestningar. Och alltfort stårkvar, oavsett inlägg, att regeringen icke behandlar alla fall lika.Regeringen låter, vilket jag utvecklade i mitt första inlägg, OKG bära enkostnad som beror på den statliga energipolitiken medan alla de andra verkenslipper göra detta. Det är den enkla sanningen. Jagkanske till skall fillägga att han får skilja på förseningskostnaderoch nedläggningsersättning. Då numera sysslar med energifrågor bördet vara självklart för honom att det faktiskt är två olika saker. Ersättningför försenad idrifttagning av kärnreaktorer 92 (); I en socialdemokratisk motion har vi också reagerat mot det märkligaförslaget i propositionen att det kraftföretag som levererar el inom storadelar av och helt och hållet självt skall svara för dekostnader som oklarheterna fram till folkomröstningen innebar för dekärnkraftsproducerande kraftföretagen. Det är kraft-grupp,OKG, jag menar. OKGhade för sin reaktor 3 fått alla tekniska tillstånd 1975. Och i maj 1976beställdes anläggningen hos Asea-Atom-Stal-Laval. Av någon anledning blevreaktorn O 3 senare aggregat nr 12 i ordningen, trots att den ursprungligen varnr 11. Vivet vad som hände efter beställningen 1976. Villkorslagen annonserades iregeringsdeklarationen och antogs av . Dåhade osäkerhetsperioden börjat. Meneftersom bindande avtal var tecknade med leverantörer fortgick arbetet med deolika komponenterna, om än i långsam takt. Inget arbete påbörjades dock påbyggnadsplatsen. Företaget arbetade efter principen att försöka hålla kostnaderoch en eventuell kommande avbeställning på så låg ekonomisk nivå som möjligt.Om OKG helt hade skrivit av projektet och brutit ingångna kontrakt, hade detbetytt stora pengar i skadestånd. , efter folkomröstningen,kunde företaget sätta i gång igen i den takt och på det sätt som ursprungligenvar avsett att ske . Striktformellt har det inte funnits något hinder för OKG att driva 0 3-projektetenligt den ursprungliga tidsplanen, om man bortser från ett kraffigt fördröjtstadsplaneärende, som jag återkommer fill. Skälet fill att OKG ändå begärersättning för sina förseningskostnader är att de politiska besluten från 1976fram till 1979 inneburit sådana ändringar av förutsättningarna att projektetinte rimligen kunde fullföljas enligt ursprunglig tidsplan. Dessa ändringarkunde inte förutses av OKG vid beställningstillfället. Inte heller har dekunnat påverkas av OKG. Mankan fråga sig vad som hade hänt, om OKG hela fiden drivit projektet med fullfart. Helt säkert hade arbetet dä stoppats med politiska medel. Ett indirektbevis på detta är det sätt varpå regeringen har behandlat stadsplaneärendet. stadsplan begärdes och tillstyrktes av planverket, men ärendetsläpptes inte av regeringen förrän , dvs. Detta varden enda formella möjlighet regeringen hade att hindra byggstart och därmedhela projektet. Den här behandlingen visar att regeringen hade en polifiskviljeinriktning att fördröja O 3-projektet. Man kan alltså konstatera att det ipraktiken av politiska skäl var helt omöjligt att driva projektet på någotannat sätt än som verkligen skedde. Beslutenoch turerna kring liknar mycket det som gäller 3. Bådabyggena har råkat ut för förseningar och därmed fördyringar. Men villansvarigt statsråd kraftigt rubba de lika förutsättningarna. Forsmarksbyggetskall kompenseras för sina kostnader. skall inte kompenseras. Det är bra, rätt och rikfigt att den som lider skada skallkompenseras genom den som vållar skadan. Det gäller staten kontra Forsmark, ochdet bör gälla staten kontra . Om inte får kompensafion blir det utantvivel elabonnenterna inom leveransområdet som får ta kostnaden. Det kommer attdrabba näringsliv, stora och små industrier, de enskilda hushållen och folk sombor i villor och i hyreshus. Det är väl omöjligt att nu ange någon exakt siffra för vadden här förseningen kan betyda för de slutliga kostnaderna. Menöverslagsmässigt torde skillnaden i pris för kraft från 3 och kraftfrån vid i övrigt lika förhållanden röra sig om per kWh omden ena reaktorn beviljas ersättning för försening men inte den andra. Om man till detta lägger att samma konsumenter, som jag nunämnt, också får vara med om att via statsbudgeten betala till annankraftproducent finns det gott fog för påståendet i den socialdemokratiskamotionen, där vi säger att allt detta strider mot allmänt rättsmedvetande. Menindustriministern vill utan vidare motivering avslå förhandlingskraven frånOKG. Det är vår mening, och ävensocialdemokraternas mening i näringsutskottet, att regeringen bör förhandla medOKG så att bl. a. de ekonomiska grunderna för bolagets ersättningsanspråkklarläggs och att därefter får ta ställning tillförhandlingsresultatet. Från allmän skälighetssynpunkt bör OKG få ersättningför kostnader som beror på att dess byggnation försenas. Därför kan jag, herrtalman, ställa mig bakom det förslag som utskottets majoritet nu för fram. Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer 93HÄDAR () replik; Jag vill bara erinra om dettamed konsekvensen.