prot · G40944 · 1980-12-31 00:00:00 — vill jag säga att jag är övertygad om att vi får skäl attåterkomma till kostnadsutvecklingen och resursutnyttjandet inom arbetsmarknadspolitikensområde. Det finns alla rimliga skäl att tro att det också inom detta områdefinns utrymme för bättre resursutnyttjande och effektivisering. Och jag vill idetta sammanhang säga att vi moderater knyter stora förhoppningar fill detkommande arbetet med en översyn av arbetsmarknadsverket, dess verksamhet ochmålsättningar. De stora resurser som ställts till arbetsmarknadspolitikensförfogande måste också i ett besvärligt ekonomiskt läge struktureras,effektiviseras och sättas in på områden där de ger bästa möjliga resultat förmedborgarna i vårt land. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 19 för motion 108 av m. fl. 1 ledamot avstod från atf rösta. Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 155 för reservation 1 av Anna-GretaLeijon m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 154 för reservation 2 av Anna-GretaLeijon m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottetshemställan bifölls med 296 röster mot 19 för motion 108 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottetshemställan bifölls med 157 röster mot 155 för reservation 3 av Anna-GretaLeijon m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 1980/81:12 om anslag på tilläggsbudget I förtäckande av underskott hos SIPU 9§ Besparingar i statsverksamheten, m. m. betänkande 1980/81:9 om besparingar istatsverksamheten, m. m. 1980/81:20). 22 (): De delar av den s. k. besparingsproposifionen som har remitterats thlkonstitutionsutskottet upptar förslag som berör avgifter för handläggningen viddatainspektionen, en omformulering av en paragraf i datalagen som värnar om denenskildes integritet, samordningsuppgifter på samhällsinformationens områdesamt avsiktsförklaringar om möjligheter att spara på stödet till dagspress ochorganisationstidskrifter. Utskottet har också i detta betänkande tagitställning tih en partimotion kommunisterna med innebördenatt hos regeringen hemställer om erforderliga åtgärder för att avbrytaflyttningen av . Vadgäller avgiftssystemet vid datainspektionen har och - båda socialdemokrater - yrkat avslag på propositionen medhänvisning till att systemet blir alltför komplicerat och därmed arbetskrävandeför datainspektionen. Här är utskottet enigt om att man skall följaregeringsförslaget, eftersom det ligger i linje med vad redantidigare har ställt sig bakom. Vi har dock tagit ett visst intryck avmotionärernas kritik, vhket har lett till skrivningen att vi förutsätter"att datainspektionen och regeringen utvärderar systemet då tillräckligerfarenhet vunnits och i samband därmed föreslår de förändringar som kan visasig motiverade". Beträffanderiksdagshuset står vi socialdemokrater fast vid beslut omåterflyttning och kan därför inte ansluta oss vare sig till kommunistmotionenshemställan eller till folkpartireservationen. Tre av oss erinrar i ett särskiltyttrande om att vi, då vad som kan kallas det definitiva flyttningsbeslutet togs,hävdade att alternativet borde ha utretts närmare, innan manbestämde sig för att flytta riksdagsarbetet till och Gamlastan. Något resignerat måste man dock konstatera att ombyggnadsarbetena efterriksdagens beslut fortskridit så långt att de nu rimligen inte kan avbrytas.Man får inrikta sig på att göra så funktionsdugligt som möjligt iden nygamla miljön. Beträffande den framtida organisationen av samhällsinformationenvill utskottet att skall göra ett tillkännagivande till regeringen.Det innebär ett accepterande av förslaget att man skall se över NSI:s ställningoch verksamhet. Men utskottet understryker kravet på att utvärderingengenomförs förutsättningslöst och med beaktande av den samordning av olikainformationsinsatser som behövs - inte minst med tanke på samordningen mellanstafliga och kommunala myndigheter. Våra båda reservationer från socialdemokratisk sida -reservationerna 1 och 2 - gäller för det första underrättelse enligt 10 §datalagen och för det andra stödet till dagspress och organisationspress. Deberör centrala demokratiska frågor om respekten för den enskildes integritetsamt möjligheterna att upprätthålla pressens demokratiska funktioner. Den paragraf i datalagen som regeringen vill ändra på ären kardinalbe-sfämmelse i en lagstiftning som ofta brukar anföras vara ettpionjärverk internationellt sett i ansträngningarna att skydda den enskildeinför utvecklingen av den elektroniska tekniken. Här har verkligen deborgerligas sparnit kommit i konflikt med viktiga principer, som inte minstfolkpartiet stred för här i kammaren, då socialdemokraterna var iregeringsställning. Här är man i färd med att sälja bort viktiga delar av integritetsskyddetför den futtiga summan av 2,5 milj. kr. i möjlig men långt ifrån säkerbesparing. De 2,5 miljonerna bör ställas mot de 60 000 miljoner sombudgetunderskottet utgör. Paragrafen är till för att den enskilde så lättvindigt sommöjligt skall kunna kontrollera vhka uppgifter myndigheter har eller inte harom honom. Vid utfrågningar inför utskottet av ansvariga har ingen förnekat attlagändringen försvårar för den enskilde att skaffa sig registerutdrag. Det blirinte möjligt att få fram sådana genom telefonsamtal, och det blir svårare fördem som så önskar att skaffa sig utdrag från flera myndigheter på en gång.Sedan är det en annan sak - och därom är vi eniga i utskottet - af t det kanfinnas skäl för en översyn av bestämmelserna i syfte att förenkla för denenskilde att få uppgifter ur registren. Men den metod regeringen valt imissriktat sparnit finns det ingen ursäkt för. Man ändrar lagen utan utredningom följderna för integritetsskyddet. Vi socialdemokrater vägrar att acceptera attmedborgarnas rättigheter till insyn i den alltmer utbredda registreringen avpersonuppgifter på data urholkas i samband med behandlingen av en s. k.sparproposition. Regeringens förslag i denna del är lika slarvigt och hafsigthopkommet som beräkningsgrunderna för basbeloppen. Än mer oroande, enligt min uppfattning, ärförhandsaviseringen i proposifionen att förslag senare kommer att framföras sominnebär besparingar på områdena för dagspress och organisationstidskrifter.Utan närmare motivering och utan att man anger någon beräkningsgrund uppskattarman besparingarna till sammanlagt 45 milj. kr. Av dessa bör enligtutbildningsministern 30 miljoner komma från dagspresstödet och 15miljoner från anslaget till organisationstidskrifter. Under utskottsbehandlingen tycks dock, glädjande nog,beslutsamhetens friska hy ha övergått i eftertankens kränka blekhet hosutskottsmajoriteten. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. så att dennu vägrar att ange något fixerat belopp för hur långt man ämnar accepterabesparingar i det förslag som väntas i vår. Man nöjer sig med den vagaformuleringen att "besparingar kan göras även på presstödsområdet".Vidare tilläggs att besparingarnas "fördelning och inriktning blir detanledning att återkomma till när det aviserade förslaget föreläggs ". Men ändå är det givetvis utomordentligt illavarslande attvi sedan presstödet infördes har fått borgerlig blockpolifikpå presstödsområdet. Jag vill hoppas att detta är ett olycksfall i arbetet förcenterpartiets del. I svåra tider gäller det att visa omsorg om folkstyret. Attknapra på debattfriheten i det krisläge vi nu har, då vi behöver ett intensivtmeningsutbyte om hur vi skall utforma landets framtida politik, är verkligenmycket ansvarslöst. Den reform som vi fick 1971 introducerades med GunnarSträng och som främsta banerförare. Den har varit synnerligenframgångsrik. Utan presstöd hade dagspressen sett helt annorlunda ut . forskningsrapport från dagspresskommittén, som avslutade sittarbete, hävdas - och ingen har kunnat bestrida påståendet - att närmare entredjedel av dagens tidningar inte hade kunnat existera utan detta stöd. Ochden satsning som samhället har gjort har också varit förhållandevis billig. Detdirekta stödet motsvarar av dagspressens intäkter, och med detta har intebara tidningsdöden hejdats. har också tillkommit. Med hjälp avproduktionsbidragen har tidningar i underläge på allvar kunnat ta uppkonkurrensen om läsarna. Med etableringsstödet har åttaendagstidningar kunnat starta, men generellt sett har ändå inte - trots dessaåtgärder - konkurrensen nått den styrka som den hade . Att skulle vara på reträtt från ståndpunktersom man stödde så sent som , då dagspresskommitténsbetänkande publicerades, har jag ändå svårt att tro. Men förspelet tillregeringens tillkännagivande i sparpropositionen förbryllar mig. Redan innan betänkandet blev officiellt känt använde sigfolkparti- och moderattidningar av en utpressningstaktik mot . cirkulärledare som stod att läsa i ett stort antal tidningar går man sålångt som till att hävda att på grund av samregerandet medmoderata samlingspartiet och folkparfiet skulle vara skyldigt att gå ifrånsamarbetet med socialdemokraterna i presstödsfrågorna, och man kräver heltfräckt att på koalitionens altare skall offra sina tidningar, som föratt leva. Det sägs, då man klagar över bristande publiciteti folkparti- och moderattidningar, att har odlat ett publicistisktmartyrskap: Vi når inte fram med vårt budskap. Den intensiva kampanjen fullföljs , sedanbetänkandet blivit offentligt. Härförare är moderaternaspartisekreterare , vilkens artikel publiceras med rubriker somSpara på presstödet. Håll igen på presstödet, i en rad tidningar: Barometern,, , , ,Hallandspos- ten, ,, , , LänsAnnonsblad, Västerviks-Tidningen, och NyaWermlands-Tidningen. mäsfrar där de centerpartistiska ledamöter som stött förslaget om enuppräkning av stödet även automatiskt, och han gör det på följande sätt: "Förslagetläggs fram i en situafion, där vi inte anser oss ha råd att indexreglera t. ex.barnbidragen. Det är kanske infe överraskande atf idén har fått stöd avutredningens socialister, som ändå dels inte har regeringsansvaret, dels avideologiska skäl vill öka statens möjligheter att styra och ställa med hjälp avbidrag och regleringar. Men att kommittéleda-möter på eft så flagrantsätt skulle bryta mot sin egen regerings direktiv och därmed direkt försvåraarbetet med det besparingsprogram som de tre borgerliga partierna redan iprincip ställt sig bakom i - det är milt talat anmärkningsvärt." fortsätter: "Enligt min uppfattning är stödet fill dagspressen,och för den delen även organisationstidskrifter, en form av statsutgifter därväsentliga nedskärningar kan göras inom ramen för det besparingsprogram somregeringen nu förbereder." Visocialdemokrater motsätter oss denna av aviserade besparingsaktion,som vann en framgång i besparingsproposifionen. Vi påpekar attförutsättningarna för dagspressen är mycket svåra att bedöma,och vi avvaktar dagspresskommitténs resultat innan vi binder oss vid ettslutghfigt ställningstagande. Men vi säger: Det går inte att generellt minskadagspresstödet, och det går inte att minska stödet tihorganisationstidskrifterna. Både dagspressen och organisationspressen fyllerviktiga demokratiska funktioner då det gäher att informera människorna, då detgäller att granska makthavare, då det gäller att kommentera skeendet och då detgäller atf svara för en kommunikation inom och mellan gmpper. Jag yrkarbifall till reservationerna 1 och 2 i betänkandet. Besparingari statsverksamheten, m. m. 23 (); Den svenska ekonomin tyngs av två svåra obalanser -underskottet i vårautrikes betalningar och underskottet i våra statsfinanser. Om vi inte görnågonfing för att komma till rätta med de problemen, kommer vi snart att vara iett mycket allvarligt läge, ett läge med hög inflation, hög arbetslöshet ochsjunkande välfärd. Med höstens sparplan har regeringen visat att den insersituationens allvar och är beredd till krafttag för att motverka de storarisker som vi står inför. Den har visat vad ansvarsfulla politiker måste göranär anspråken hotar att spränga själva grundvalen för en stabilsamhällsekonomi. Jag skulle gärna ha velat tillfoga att oppositionen visarsamma ansvar, att den också har iakttagit en återhållsamhet som läget kräver.Men det kan jag tyvärr inte göra. Oppositionen har i stähet valt att angriparegeringen från två ohka håll. har man förklarat attbudgetunderskottet är för stort och hastigt måste reduceras. I det andraögonblicket har man stått upp och föreslagit nya stora utgifter eller gråtit 8Riksdagens protokoll 1980/81:43-44 Besparingari statsverksamheten, m. m. krokodiltårar över de rättbegränsade besparingar och nedskärningar som regeringen har föreslagit. Dettaär en politik som inte går ihop, varken sakligt eller moraliskt. BertilFiskesjö och kommer senare att besvara mot utskottets betänkande. Själv vill jag som reservant uppehåhamig vid en enda fråga, nämligen frågan om hus. Detmåste för väldigt många människor te sig stötande att som regeringoch riksdag genomför besparingar och nedskärningar på praktiskt taget allaområden av samhällslivet, så fortsätter i en stor och onödigflyttkarusell, som skall ge nya lokaler 500 m härifrån, lokaler sominte blir bättre än de lokaler som vi redan har, utan på sin höjd likvärdigaoch i en del avseenden klart sämre. Detta är ett slöseri av gigantiskaproportioner, och det är ett slöseri som socialdemokraterna, ochmoderata samlingspartiet bär ansvaret för. Detär också en stor olycka från konstitutionell synpunkt, eftersom flyttningen förmånga årtionden framåt kommer att låsa arbetsformer och förhindrareformer som kan vitalisera svensk politik, t. ex. öppna utskottsutfrågningar. Regeringenhar gjort stora insatser för att ompröva gamla beslut. Vi menar att riksdagenborde kunna göra detsamma. Vikräver inte kategoriskt att bygget skall avbrytas i denna stund - det vore ettuppenbart vanvett. Men vi säger i reservationen att förvaltningsstyrelsen bordefå i uppdrag att undersöka möjligheterna att avbrytaåterflyttningen. Självfallet får man då fullfölja den etapp som f. n. pågår ochfinna en lämplig användning av lokalerna. Socialdemokraterna har nyhgen krävt besparingar i kansh-huset.Moderaterna är det parti som alltid säger sig vara ivrigast att hushålla medstatens medel. Men det är dessa partier som tillsammans med bäransvaret för den flyttkarusell i miljardklassen som pågår runt Stockholmsström. Det finns mycket som vi skulle kunna göra för de pengarna, om intemajoriteten i var så fången i konservafiva och nostalgiskastämningar. Jag yrkar bifall fillreservation 3 och i övrigt tih utskottets hemställan. 24 (vpk): De flesta områden i samhället har blivit föremål för regeringens s. k.sparförslag. Ju angelägnare för allmänheten, desto hårdare åtstramning. Jumindre angelägna, desto lindrigare kommer man undan. Vi har från vänsterpartietkommunisterna motsatt oss åtstramningar som slår mot bl. a. den socialaservicen. Vi har pekat på andra möjligheter till besparingar, exempelvis påskryt- och lyxekonomins område. står fill behandling ett exempel på sparmöjligheter, nämligenriksdagshusfrågan. Den dyra och onödiga flyttningen av fillHelgeandsholmen går fri från regeringens besparingsförslag. Den är tydligenviktigare än pensioner, sjukförmåner, bostäder, utbildning och annat som drabbas av försämringargenom regeringens förslag. Vpkhar konsekvent motsatt sig planerna på en återflyttning av fihHelgeandsholmen. Vi har ansett det omotiverat med en återflyttning. Vi harockså pekat på de stora kostnaderna för projektet och underkänt de beräkningarsom gjorts. Tyvärr tycks vi också få rätt i våra farhågor - att kostnadernakommer atf bli betydligt högre än de beräknade. Närdet nu skall sparas fann vi det naturligt att föreslå att åtgärder vidtas föratt avbryta flyttningen av fill . Där finns det pengaratt spara. Konstitutionsutskottetavstyrker vpk-motionen med hänvisning till att man under förra riksmötetavstyrkte motionsyrkanden om att skulle stanna kvar vid torg.Utskottet vill inte ompröva sin inställning. Men håller detta? Det är nämligenså, atf på de flesta områden där regeringens s. k. besparingar sätts in krävsjust en omprövning av fidigare ställningstaganden. Varför inte då också i frågaom hus? Det borde ligga närmast till hands att spara där. ytterst knapphändiga text och dess ställningstagande skulle mankunna dra slutsatsen att utskottsledamöterna inte förstått frågan, inte fattatatt de omfattande besparingarna på andra områden också motiverar en omprövningav riksdagshusfrågan. Denreservation och det särskilda yttrande som fogats till betänkandet visar dockatt åtminstone vissa ledamöter fattat vad saken gäller och att de t. o. m. mårilla av att stå bakom detta dyrbara äventyr. Folkpartisterna,som av och till kostar på sig vissa utspel i riksdagshusfrågan, har skrivit enreservation. I denna ger de oss i sak rätt i vår krifik. Beslutet omåterflyttning är olyckhgt från flera synpunkter, bl. a. statsfinansiella,skriver reservanterna. Kalkylerna har redan spruckit, påpekasvidare. Tillstyrker man då vpk-motionen? Det bör ankomma på riksdagensjälv att ompröva denna fråga, anför reservanterna, vad nu det kan betyda. Jagtycker nog att en riksdagsmotion och ett yttrande från konstitutionsutskottetär en del av "själv". F. ö. är det också somfattar det slutliga beslutet. För att förvaltningsstyrelsen skall göra debehövliga undersökningar, som också reservanterna säger sig vilja ha, börriksdagen ta en klar ställning i frågan. Det brister i konsekvensen, !Efter sitt anförande här borde ha tagit steget fullt ut ochyrkat bifall fill vpk-motionen. och två andra socialdemokrater avger ett särskilt yttrande, där mansäger sig vidhålla sin uppfattning , att det var otillfredsställandeatt på det föreliggande utredningsmaterialet skulle fatta beslut. Detre socialdemokraterna värjer sig dock med att det nu har gått så långt attingen återvändo finns. Denna "brasklapp" röjer olusten hos vissaledamöter över vad som pågår. Närkostnaderna för flyttning rasar i höjden, som allmänhetenfår känna av snålblåsten, är det allt fler som frågar sig hur regering ochriksdag kan kosta på sig denna lyx. Jag förstår vissa ledamöters behov attpåminna om att också de en gång varit tveksamma till Besparingari statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. återflyttning.Men som ställningstagande till det konkreta kravet på att avbrytaåterflyttningen är inte yttrandet särskilt mycket värt. Till utskottsmajoriteten måste frågan ställas: Anser nidet viktigare att fullfölja flyttning än att säkra pensioner,bostadsbidrag, barnomsorg, utbildning och annat som är föremål förbesparingar? Är ni beredda att försvara denna mångmiljonrullning på bekostnadav den sociala standarden? Utskottets betänkande handlar om besparingar istatsverksamheten. Vpk-motionen har pekat på en verklig möjlighet tillbesparing som inte drabbar de svaga i samhället. Denna möjlighet avvisar ni. Jag yrkar, herr talman, bifall till motion 1980/81:96punkt 12, som innebär att hos regeringen hemställer om erforderligaåtgärder för att avbryta flyttningen av till . 25DANIEL TARSCHYS (fp) replik; Vad som brister, , är intelogiken hos utan logiken hos vpk. Ni hemställer att skall be regeringen attavbryta bygget. Men bygget är sak. Det är därför inom somåtgärder kan vidtas för att undersöka om man kan avbryta bygget. 26 (vpk) rephk; Det är något underligt att diskutera huruvidadet är regeringen eller förvaltningsstyrelse som bör ta inifiafiv.Det är väl ändå viktigare att ta ställning i sakfrågan och begära åtgärder föratt avbryta den förflyttning som vi tydligen är eniga om är mycket olämplig. Regeringen har ändå, , lagt fram ettsparförslag. Då är det riktigt att också ha regeringen som adressat om vi villbeställa en verklig besparing. Riksdagshusflyttningen bekostas ju av statligamedel - det är väl ändå bekant. 27 () replik; får givetvis ha vilkaadressater han vill. Men faktum kvarstår: det är som byggerriksdagens nya hus. Därför är det själv som kan ta initiativ tihomprövning. 28 (vpk) replik; Men, , om nu beslutet omåterflyttning är olyckligt från flera synpunkter, bl. a. statsfinansiella, somni skriver i reservationen, om kalkylerna spruckit och om det är, som ni säger,motiverat att undersöka möjligheten att avbryta återflyttningen, varför inte dåockså ställa upp på kravet aft hos regeringen begära sådana åtgärder? Vad är det ni väntar på? Väntar ni på attförvaltningsstyrelsen skall vidta några åtgärder? Jag tycker att det är heltrimligt att när vi behandlar regeringens sparförslag också till regeringenställa krav på atf avbryta denna för statsfinanserna verkligt dyra flyttning avriksdagen. Talmannenanmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att haninte ägde rätt till ytterligare replik. Anf.29 (): Även har varit berört av regeringens propositionom besparingar i statsverksamheten. Reservanternastalesman, , har lämnat några synpunkter på utskottetsbetänkande. Jag skall nöja mig med att kommentera det avsnitt i anförandet somberör stödet till dagspress och organisationstidskrifter. Låtmig först slå fast: Det finns ingen anledning att riva i gång någon storpresspolitisk debatt i det läge som presstödsfrågan befinner sig i just . Detär därför som utskottet inte har funnit skäl att gå djupare in på den frågan.Låt mig också säga att reservafionen är ganska försiktigt hållen. däremot gjort en del utflykter. Han har fått för sig att det existerarnågot slags konspiration emot dagspressen. Så är naturligtvis inte alls fallet. Utskottethar noga taget endast haft att ta ställning fill frågan om det är möjligt attgöra besparingar också när det gäller stödet fill dagspress ochorganisationsfidskrifter. Vihar här att göra med ett anslagsområde på totalt 370 milj. kr.Utskottsmajoriteten anser att besparingar kan göras även på detta område. Detär mot detta socialdemokraterna reserverar sig, men om man läser reservationenvälvilligt - och det tycker jag att man skall göra - så finner man faktiskt attden ligger vägg i vägg med majoritetsskrivningen. Jag fäster då särskild vikt vidatt socialdemokraterna i sin reservation upprepade gånger talar om att manmotsätter sig generella besparingar. Tilldetta vill jag bara göra den kommentaren att utskottet klart har sagt ut attbeträffande besparingarnas fördelning och inriktning bhr det anledning attåterkomma när det aviserade förslaget föreläggs . Det är därför somutskottet inte går in på frågan var besparingar kan göra ont eller inte. Om manhåller sig fill presstödsområdet finner man att det rör sig om flera olikasorters stöd. Det finns produktionsbidrag, etableringsstöd, utvecklingsbidrag,samverkansbidrag och distributionsrabatt. Därtill kommer lånemöjligheterna urpressens lånefond. Menvi skall väga in ytterligare en sak. Det bör påpekas att dagspresskommitténsbetänkande varit ute på remiss, och de synpunkter som kommit fram i denremissomgången bör liksom kostnadsutvecklingen i dagspressen vägas in i denbedömning som skall göras, innan en proposition läggs på kammarens bord. Detfinns därför alla skäl atf inta en avvaktande hållning. Men det vore å andrasidan fel att blankt avvisa tanken på att göra besparingar i stödet tilldagspress och organisationstidskrifter. Så bra är inte läget i statskassan. Manbehöver för den skull inte knapra på själva folkstyret, . Jagber, herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan på samtiigapunkter. Besparingari statsverksamheten, m. m. Besparingari statsverksamheten, m. m. 30 ()replik; ansåg att vi inte nu skulle dra i gång någonomfattande presspolitisk debatt. Jag skall inte göra det, men nog är det väl såatt är en annan än den som jag mötte idagspresskommittén. I det betänkande som vi avgav omkring den 1 augustiföreslog vi tillsammans att stödet till de tidningar som arbetar under särskiltsvåra konkurrensförhåhanden ytterhgare skall förstärkas. Den ende som talade ombesparingar i det betänkandet var , moderaternaspartisekreterare. Vi sade bl. a. följande: