prot · G409150 · 1980-12-31 00:00:00 — Eftersom sitt huvudanförande talade om en from förhoppning om att det skulle görasnågonting åt denna fråga citerade jag i mitt inlägg vad dåvarandedepartementschefen anförde i propositionen. Det är klart och otvetydigt att detunder det här året görs en översyn och beräkning av hur stor tillgången påkvalificerade revisorer är och om den står i rimlig proportion till antaletaktiebolag, för att vi inom ett eller annat år skall kunna införa regler medkrav på kvalificerade revisorer i alla aktiebolag. Det är det vi strävar efter,, både från ert häll och från vårt. Frågan är efter att ha gjort ett tillkännagivande för regeringen nuhelt plötsligt skall ändra aktiebolagslagen på den här punkten som regeringenprövar det som har gjort ett uttalande om. AnL 15 () replik; Regeringen måste vid en bedömning avtillgången på kvalificerade revisorer vända sig till bl. a. kommerskollegiumoch Föreningen revisorer för att få ett underlag. Och de harredan lämnat besked och sagt att antalet kvalificerade revisorer åtminstoneräcker till för att vi för alla nystartade företag skall kunna genomföra den avoss föreslagna reformen. Vi haralltså redan det här underlaget. Låt mig sedan bara helt kort hänvisa till en ganskaintressant sammanställning som kommerskollegium gjort över sintillsynsverksamhet. konstaterar att man saknar deresurser som man måste ha för att kunna bedriva en effektiv tillsynsverksamhet.Under dessa omständigheter hälsar kommerskollegium en översyn medtillfredsställelse -ja, man uttrycker sig försiktigt och säger att man intemotsätter sig en översyn av företagsrevisionen. Det hela bygger alltså på vilkaresurser man kan ge de tillsynsutövande myndigheterna. Jag vill när det gällerminimikapitalets storlek i aktiebolag konstatera att all seriösföretagsverksamhet utan svårigheter kommer att genom lån eller på annat sätt fåtillgång till ett aktiekapital på . AnL 16MARTIN () replik: Först några ord om revisorerna. Det väcktes socialdemokratiska motioner med krav påöversyn av företagsrevisionen. Vi remitterade motionerna till kommerskollegium,till Föreningen revisorer och till Svenska revisorssamfundet.Bengt Silfverstrand använde själv uttrycket att kommerskollegium inte villemotsätta sig en utredning, och det visar väl inte precis på att vederbörande ämbetsverkmed entusiasm såg fram mot en utredning. Verket visade i stället Nr 150 tveksamhet till om det kunde bedömas erforderligt med ensådan. De bådarevisorsorganisationerna ställde sig negativa till förslaget om .r igoi framhöll i remissyttrandet att kollegietinom ramen Ändrins i aktie för sin tillsynsverksamhet i viss män kundeuppfylla en del av de krav som holnsslnspn ni m tagits upp i motionerna. Inte heller i de här frågorna råder det några störremeningsskiljaktigheter, tror jag. Det är bara sä att socialdemokraternaständigt velat upprepa detta krav på en översyn av revisorernas verksamhet,medan vi från vårt håll har redovisat vad som sker och vad somplaneras. Vi anser inte att det finns anledning för att särskiltbegära en översyn. Förste vice talmannen anmälde attBengt Silfverstrand anhållit att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik. AnL 17 (): Som utskottet framhåller i det föreliggandebetänkandet har associationsrätten varit föremål för ettfortlöpande reformarbete. Vi har en fått en ny aktiebolagslag, som trädde ikraft . Vi har få en höjning av den undre gränsen föraktiekapitalet . Denna lägsta gräns på 50 000 kr.måste alla aktiebolag ha efter . Vi har vidare fått ny lag omhandelsbolag och enkla bolag och i samband därmed lag om årsredovisning i vissaföretag. Den lagstiftningen träder i kraft . Utöver detta kanman också erinra om att vi fått en genomgående revision av konkursrätten och isamband därmed nya bestämmelser om s. k. konkurskarantän. I de båda propositioner som vi nu behandlar föreslås, somframgått av debatten här, dels i proposition 146 att de s. k.fatfiglikvidationerna när det gäller aktiebolag skall avskaffas, dels iproposition 84 att ändringar i aktiebolagslagen skall genomföras som innebär enanpassning till de nya regler som kommer att införas genom utsökningsbalken -alltså den lagbalk som antog . I anslutning till behandingen av de här tvåpropositionerna behandlar lagutskottet också ett antal motioner, dels de tvåmotioner som har väckts med anledning av propositionerna, dels sju motioner somväcktes under den allmänna motionstiden. Debatten har rörtpropositionerna och de nämnda motionerna. Jag skall därför i ställetkoncentrera uppmärksamheten på några principiella synpunkter påassociationsrätten som sådan. Trots den lagstiftning vi har - aktiebolagslagen,handelsbolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar - förekommer en omfattande verksamhet i former som inte är reglerade i lag. Jag tänker då närmast på den omfattande verksamhet som bedrivs avs. k. ideella organisationer och stiftelser avskilda slag. Dessutom bör tilläggas att en del verksamheter måste ske i felaktig form därför att vi för mänga företag saknar en lämpligt avpassad bolagsform. Jag tänker då på de många små företag för vilka vi saknar en bra bolagsform. Ändring i aktiebolagslagen m. m. måste nuanvända sig av aktiebolaget som verksamhetsform, även om denna i många fallmåste anses vara mindre väl lämpad för dessa småföretag. Det är således uppenbart att situationen inte är helt tillfredställande.I ett särskilt yttrande till lagutskottets betänkande har jag också tagit uppnågra av de här frågorna. Både från den enskildes och från samhällets synpunktär det angeläget att det finns i varje fall minimiregler för såväl verksamhetensom för revision och kontroll av verksamheten, när verksamheten når en vissomfattning. Jag kan i och för sig fösta dem som hävdar ståndpunkten att maninte skall ha någon lagstiftning förs. k. ideella organisationer. Men när man åandra sidan ser omfattningen av sådan verksamhet - tag t. ex. hela den fackligarörelsen och de problem som några fackförbund uppenbarligen har haft eller tagidrotten, , och den omfattande verksamhetsom bedrivs av internationella organisationer, som alla får icke obetydligastatliga bidrag - förstår man också att kravet på associationsrättsliga reglerför denna stora och omfattande verksamhet kan komma att växa. Därmed har jag inte, fru talman, sagt att jag själv i dagskulle vara beredd att utan vidare godta en lagstiftning om ideellaorganisationer. Vad jag vill understryka är att när man kräver statligaingripanden och åtgärder i fråga om aktiebolagen bör man inte glömma bort denhär mycket stora verksamhetsdelen. Kräver man ökat samhällsinflytande ochsamhällskon-troll, måste man naturligtvis göra det för alla olika typer avverksamheter. Och jag bortser inte från att det i ett läge med ständigt alltfler och allt slugare uttänkta vägar för kringgående av exempelvis vårskattelagstiftning kan bli nödvändigt att också öka samhällets arsenal avåtgärder. För den laglydige upplevs alla sådana här åtgärder som besvärandeingrepp, men jag hoppas ändå att man kan påräkna förståelse för samhällets ochhelhetens skull, 1 flera av de motioner som behandlas i betänkandet krävsutredningar och förslag om olika åtgärder riktade mot aktiebolagen. Dessamotioner avvisas av utskottets majoritet - det har redovisats tidigare - ochjag ansluter mig till majoritetens bedömning. Det sitter några utredningar,vilkas resultat det finns all anledning att avvakta. Jag tänker då närmast påKooperationsutredningen och stiftelseutredningen. Båda dessa avseratt slutförasitt arbete . Dessutom har den nya aktiebolagslagen varit i kraft såkort tid att det finns anledning att avvakta ytterligare . Med detta har jag således inte tagit avstånd från tankenpå att man måste pröva frågorna om en översyn av aktiebolagslagen ochsamtidigt också en översyn av de associationsrättsliga förhållandena även förverksamhet som bedrivs i former som inte har någon laglig reglering. Med dessaord ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. AnL 18OLLE i (fp): Vi har i svensk aktiebolagslagstiftning ett dubbelt problem. För detförsta har vi en aktiebolagslag som gör att såväl cykelreparatören som inordnas under samma lag. Rimligen måste ettmycket stort företag skötas på annat sätt - med större krav på insyn ochreglering - än ett mycket litet. Detta tar man bara begränsad hänsyn till ilagen. För det andra är aktiebolagslagen illa anpassad till dekrav som måste ställas på de största företagen. Främst gäller det att denväsentliga frågan om de anställdas inflytande inte alls är reglerad iaktiebolagslagen - den reglerar i stället förhållandena mellan olikakapitalägare. När det gäller behovet av en speciell lagstiftning för småföretag, som också berörde, är det främsta kravet att den skallvara enklare än den nuvarande aktiebolagslagen. Det är avgörande förmarknadsekonomins fortlevnad att det går lätt att starta nya företag.Nackdelen med det förslag om s. k, andelsbolag som lades fram för något årsedan var att det var krångligare ån dagens lagar, Det finns ytterligare ett skäl för att ha olika lagarförsmå och stora företag, nämligen att det faktum att samma lag gäller ettmycket stort och ett mycket litet företag troligen har medfört att onödigtstora bördor har lagts på de minsta företagen. Vi har väl i det här huset enlitet olycklig tendens att när vi hör ordet företag alltför ofta tänka på L MEricsson eller ASEA. När nya uppgiftsskyldigheter läggs på företagen hamnar dei praktiken inte bara hös storföretagens avdelningar för samhällskontakt utanockså hos den lille företagaren, som får ta nätterna till hjälp för att fylla iblanketterna.. Också behovet av att lätta på bördorna för de minsta företagentalar för att vi delar upp lagstiftningen. Aktiebolagslagen, som trädde i kraft , var föråldradredan när den antogs. Det föredragande statsrådet erkände att lagen var såvälverklighetsfrämmande som föråldrad. Det som gjorde och gör aktiebolagslagenverklighetsfrämmande är att den inte behandlar de anställdas rätt tillinflytande i företagen. tvingades t. ex. redan under aktiebolagslagensförsta år att fatta beslut om avvägningen mellan medbestämmandelagstiftningenoch aktiebolagslagen. Att aktiebolagslagen inte reglerar de anställdas rätt tillmedbestämmande i företagen innebär bl. a. att styrelsen är ansvarig införbolagsstämman, där bara ägarrepresentanter sitter, medan någrastyrelsemedlemmar - de anställda - väljs av helt andra än bolagsstämman. Dagensaktiebolagslag är föga anpassad till företagsdemokratiska krav. Dettakritiserades redan under remissbehandlingen av aktiebolagslagen, framför alltav LO och TCO, som båda var oroliga för att lagen skulle försvåra detföretagsdemokratiska reformarbetet. Från folkpartistiskt håll har vi under fyra tidvarje år motionerat om en utredning om en ny aktiebolagslag. Vi vet att ettsådant utredningsarbete är tekniskt och juridiskt komplicerat och rim/igenkommer att ta sin tid. Därför är det bra om man kan starta utredningsarbetetnu. Med litet olika formuleringar har utskottet valt att svara"att tiden inte är mogen". Tiden tycks mogna tämligen långsamt förlagutskott. liksom utgår man från att regeringen uppmärksamtföljer frågan. Det utgår också jag från att regeringen gör. Bättre vore omregeringen så Ändring i aktiebolagslagen m. m. Nr 150 småningom sätter i gång med ettreformarbete. , , , Bland de reformer som vi haraktualiserat är att vi i de allra största ..i företagens ledningsorgan iframtiden skulle få lika ställning mellan arbete 25 maj1981 e c ochkapital, s. k. paritetsrepresentation. v . /, drev en gång-undermånga år helt ensamt-tanken på att de , , , anställda skulle få plats iföretagens styrelser. Det är en av r e j r politiskaframgångar att den reformen nu är genomförd och allmänt Tanken på en paritetsrepresentation är principiellt settnäraliggande. Den skulle innebära att de parter som satsar i företagen - deanställda med sina jobb och ägarna med sina pengar - får dela på inflytandet,Inga beslut skulle kunna fattas mot endera partens vilja. Inom den tyska kol- och stålindustrin finns sedan 1951paritetsrepresentation. Inom EG utgår förslaget till ett särskilt Europabolagfrån tanken på paritetsrepresentation. I lade sedanden s. k. fram förslag om paritetsrepresentation i allaföretag med mer än 2 000 anställda. Litet förenklat finns det två principer för inflytande förde anställda. Den ena innebär att arbetsgivare och arbetstagare ses som tvåhelt motsatta parter, med begränsade gemensamma intressen. Medinflytande nås dågenom olika typer av kollektivavtal, genom förhandlingssystemet i MBL och isista hand genom fackföreningsfonder. Den andra synen utgår ifrån att löntagare och kapitalägarehar ett långsiktigt gemensamt intresse av företagens framtid. Det är dänaturligt att båda parter sitter med i företagens olika beslutsorgan. Det ärdentanken som ligger bakom företagsnämnder och styrelserepresentation för deanställda. Det är beklagligt att fackföreningsrörelsen och i viss månäven tycks inordna sig i den första kategorin, där manställer anställda och ägare emot varandra. LO har bl. a. dragit sig ur en radpartssammansatta organ. För oss som är anhängare av marknadsekonomin kan en vidgadstyrelserepresentation vara positiv. Därigenom förankras besluten hårdare i detlokala företaget. Det blir inte centrala fonder, styrda från någon annan stans ifrån, som skall besluta över produktionen. Löntagarnablir också ansvariga för att företaget fungerar inom marknadsekonomin. Vi skall komma ihåg att behöver mera avmarknadsekonomi och mera av konkurrens. Då minskar också utrymmet för mer ellermindre godtyckliga beslut inom företagen. Jag kan naturligtvis också se betydande risker med enparitetsrepresentation. Om enutvidgad styrelserepresentation kombinerades med ett kraftigt ägarinflytandeför de anställda som kollektiv, skulle alla större svenska företagsnabbt bli löntagarstyrda. Det är bra om vi får en större andel 26 löntagarägda företag i , menom alla företag i praktiken kontrolle- rades avde anställda, skulle det bli svårt att generera nytt kapital, och Nr 150 produktionsapparaten skulle brytas ned. Det måstedärför göras klart att reformer av aktiebolagslagen i riktning . .,., mot ökatlöntagarinflytande kräver att aktieägarnas rättigheter bättre tas till vara än som sker . " Ändring t aktie- Professorni finansrätt har i sin bok och , , , bolagslagen m. m. aktieägare i aktiebolagsstyrelser visatatt det är möjligt att förena ett ökat löntagarinflytandemed stimulerat privat aktieägande, även om det också kräveråtskilliga ändringar i aktiebolagslagen. Det finns vidare en icke obetydlig risk attparitetsrepresentation skulle leda till tröghet och fastlåsningar istyrelsearbetet. Beslut i en paritetisk styrelse måste också alltid ta överMBL, vilket i sin tur kräver ändringar i medbestämmandelagstiftningen. går paritetsrepresentation självfallet inte attförena med löntagarfonder enligt den modell som förespråkats av LO ochsocialdemokratin. De modeller som föreslagits från det hållet har inneburit attalla större svenska företag skulle få en och samma dominerandeägare. har därför inte krävt attparitetsrepresentation skall införas. Vi har enbart sagt: Detta är enintressant tanke - låt oss utreda den! Låt oss se på erfarenheterna frånutlandet! Låt oss ta reda på hur man resonerat i EG! Låt oss fundera på hurökad styrelserepresentation går att förena med MBL! Detta utredningskrav har lett till en frenetiskkampanj från och dess kampanjtidning. Den häftiga reaktionen från harhaft litet skrämmande drag. Det är en sak att ärnegativ till förslag som har till syfte att i grunden förändra spelreglerna iekonomin. Men ett utredningskrav som syftar till att ett företags egnaanställda skall få mer inflytande - är det så farligt? Låt säga att vi skulle införa förvaltningsråd i företagen- ett organ mellan bolagsstämman och den mer expertbetonade styrelsen. Ettsådan förvaltningsråd har föreslagits bl, a, av en grupp företagsledare inomStudieförbundet och samhälle. Låt säga att dessa förvaltningsrådskulle bestå av en tredjedel ägarvalda, en tredjedel löntagarvalda och entredjedel personer som är valda av båda parter gemensamt och att detta organskall diskutera långsiktig politik för företagen, fatta beslut i större ochprincipiella frågor, osv. Vore det så farligt? Så farligt att det inte ens fårutredas? Att inte för- och nackdelar systematiskt får tas fram? Arbetsdemokratin i hotar ibland att bli enarbetsbyråkrati, MBL-systemet blir ofta alltför krångligt, flyttar ut besluten utanför företagen och fördröjer besluten. Om man vill göra något åt det är det nödvändigt att på något annat sätt öka de anställdas inflytande. medbestämhet säger nej till varje sådant förslag-t, o, m, om det har formen av ett endast försiktigt formulerat krav på utredning - gör det mig orolig för storföretagens framtid. En förutsättning för företagens framgång i en demokrati är att de upplevs ha legitimitet. En sådan legitimitet kan uppstå genom effektiv konsumentstyrning, genom ett brett ägande och genom 27 Ändring i aktiebolagslagen m. m. Lönesumman är den helt dominerande kostnadspostenför svensk industri, I detta ligger också att engagemanget från de anställda ärden viktigaste möjligheten till effektivisering av svensk industri. Då måste viockså ta till vara de chanser till engagemang som det innebär att öka deanställdas inflytande, AnL 19 () replik: talade mycket om folkpartietsmotioner . har krävt en översyn avaktiebolagslagen, sade han. Ser man tillbaka på vad som verkligen har hänt i ,finner man att det finns anledning för att i fortsättningen talamed något mindre bokstäver. , när vi här i behandlade ettlagförslag om handelsbolag, hade en motion där man krävde enöversyn av aktiebolagslagen. Den motionen hade vid det tillfället nyligenbehandlats på landsmöte. Men yrkadefolkpartiets egna ledamöter i lagutskottet avslag på motionen. Detsamma har skett i dagens ärende. Där har den borgerligamajoriteten, inkl, ledamöter, i lagutskottet yrkat avslag på sinegen motion. Jag vill till bara säga att det alltså inteär lagutskottet som sådant som är motståndare till en översyn av olika lagar.Problemet tycks ligga helt inom folkpartigruppen. AnL 20JOAKIM OLLEN (m): Både och har anlagten rad intressanta synpunkter på det associationsrättsliga regelsystemet, BerntEkinge sade bl, a,-det noterade jag med stort intresse-att avsaknaden f, n, avlagstiftning beträffande ideella föreningar kanske inte skall bestå i evig tidutan att man bör glida in i ett system med någon typ av regleräven för ideella organisationer. Det är ett krav som vi i moderatasamlingspartiet ställt ,i syfte att skydda enskilda medlemmar iolika hänseenden. I frågan om en uppdelning av aktiebolagsformen år vi nog överensom att det finns mycket som talar för att man skall göra en åtskillnadmellan reglerna för de mindre företagen och reglerna för de verkligt storaföretagen. Jag har egentligen inte på någon punkt någon erinran mot vad BerntEkinge och i sade på den punkten. Det är ju redan i dagpå det sättet att när det gäller de allra största företagen så finns det irealiteten en stor mängd börsregler, börskontrakt, som styr de störreföretagens verksamhet eller i vart fall deras beteende gentemot allmänheten ien rad viktiga hänseenden. Det finns mycket som talar för att man skulleöverväga att kanske bygga in de reglerna i en lagstiftning som är direktanpassad till de s. k. marknadsbolagen, alltså de som verkligen vänder sig tillallmänheten i sin strävan att erhålla kapital, detta till skillnad frånde mindre företagen som präglas av en slutenhet och som till sin karaktärpåminner om handelsbolag på det sättet att det är ett fåtal delägare somsinsemellan har beslutat att driva en viss näringsverksamhet. De vill hålladelägarekretsen sluten. Just den här delägarkretsens slutenhet var vadförslaget till andelsbolagslag byggde på. Jag tror att det finns mycket somtalar för att man skall hålla fast vid den tanken i en framtida reformering pådet här området. Jag tror alltså att det här kommer , och jagtror också att det finns skäl för oss att se på vad som händer ute i pådetta område när vi tar ställning till hur och när vi skall gå in för enuppdelning av den nuvarande aktiebolagslagen. När det emellertid gäller i Stockholmargumentation för paritetsstyrelse tror jag att det finns anledning attprotestera. Det är visserligen sant att det här förekommer i , dock medmycket blandade erfarenheter. Man skall också när det gäller kommaihåg att man där inte har en styrelse av den typ som vi har, utan man har tvåolika sorters styrelser; ett översiktsråd eller vad man vill kalla det och enmera verkställande styrelse. I har vi ju systemet så uppbyggt att styrelsen ärbolagets organ. Det är det organ som företräder bolaget i olika hänseenden, ochdå är det ju oerhört viktigt att ägarna av bolaget har någonstans där de så attsäga har möjlighet att fatta beslut om bolagets policy i olika hänseenden. Dehar inte den möjlighet som de fackliga organisationerna har att i en föreningvid sidan om träffas och fatta beslut om hur man skall agera och vilkeninställning man skall ha i olika frågor. Det talar mycket emot att man i vartfall i system av den typ som vi har i skulle ha paritetsrepresentafioni styrelsen. Jag tror alltså inte på den idén, men väl på tanken att på siktoch gärna i samverkan med vad som sker i EG få fram en uppdelning av dennuvarande aktiebolagsformen. Sist och slutligen! i sade att harman paritet kan det vara ett argument mot löntagarfonder, eftersom det inte gåratt förena löntagarfonder med system med paritet. Nog tycker jag att det är attkrångla till den för oss, som jag förutsätter gemensamma, viktiga och avgörandekampen mot fackföreningsägda löntagarfonder att för den sakens skull krävaparitetsstyrelser. Ändring i aktiebolagslagen m. m. 21OLLE i (fp); Först till har vad jag vet inte reserverat sig för en översyn avaktiebolagslagen. Utskottet har då sagt att man förutsätter att regeringenföljer dessa frågor och tar de initiativ som är nödvändiga. Jag menar att ettnödvändigt initiativ är att man tillsätter en utredning om en nyaktiebolagslag. har naturligtvis rätt när han säger att det ipraktiken finns ett komplex av överenskommelser och lagar, som nästan bildar enstorföretagslagstiftning. Framför allt gäller det börskontrakten. Men det sominte är tillgodosett i det komplexet av regler är justföretagsdemokratiaspekten. Ändring i aktiebolagslagen m. m. nämligen de anställdas inflytande och möjligheten attvidga de anställdas inflytande. Skall det gå så långt som till enparitetsrepresentation, så måste det ske inom ramen för en förändring avbolagsorganen i de största företagen, så att man får någon typ avförvaltningsråd. och är med all rätt skeptiska ochnegativa till löntagarfonder av den modell som lanserats av LO ochsocialdemokratin. Man är också på moderat håll, om jag fattat saken rätt,skeptisk till MBL i den praktiska utformning denna fått. vill man inteens utreda frågan om paritetsrepresentation. Jag vill då fråga, eftersom dettaär ett av de få tillfällen vi har att diskutera arbetsdemokrati i ;Vad vill man då på moderat håll? Vill man bara minska de anställdas inflytandei företagen eller har man någon tanke på att på något område öka det? AnL 22 (): Innan debatten avslutas är det en sak som jagsärskilt vill påpeka. Utskottets vice ordförande, , betonade i sittinlägg rätt kraftigt nödvändigheten av att vi skulle få en lagstiftning förideella föreningar här i landet. Han ville också göra gällande, att krävde manen översyn av aktiebolagslagen och samhällets ingripande när det gäller olikalagar, skulle det förutsätta en lagstiftning också för ideella föreningar. Förstvill jag konstatera att det ämnet helt ligger utanför dagens debatt. Det andraär att fick ett mycket positivt gensvar frånmoderaternas talesman, , Jag vill fortfarande hävda att frånvår partigrupps sida är vi inte intresserade av någon lagstiftning för deideella föreningarna, utan vi vill slå vakt om våra svenska folkrörelser ochideella föreningar. De skall få verka fritt.