prot · G409120 · 1980-12-31 00:00:00 — Motbakgrund av regeringens uppdrag har alltså försökt -om man harlyckats helt eller inte är en sak som kan diskuteras - att ta fram de olikafaktorer som kan påverka marknadsvärdet på ett hus. Då har man tagit hjälp avdiverse expertis, inte minst från de mäklare som arbetar på fastighetsmarknaden: Vadär det som har påverkat att ett pris stiger eller sjunker, exempelvis på envilla? Manhar kommit fram till att det kan gälla huruvida huset är bra isolerat ellerinte. Det är väl uppenbart, , att treglasisolering i ett hus måstehöja det husets marknadsvärde jämfört med andra hus. Och alla här i riksdagenhar gått med på att marknadsvärdet skall vara grunden för fastighetstaxeringen.Ett bättre isolerat hus är naturligtvis mera värt än ett sämre isolerat hus -det måste rimligen vara så. Vidarehar man tagit upp faktorer som grundläggning, köksinredning, det omdiskuteradekaklet som inte har tagits upp i debatten här men som jag personligenanser mycket väl kan ifrågasättas, öppen spis, trädgård, uppvärmning etc, etc.Avsikten har ju inte varit att skapa problem. Tyvärr har det blivit problemändå. Som själv har sagt här i debatten har vi upplevt att maninte har klarat att utforma regler i detalj; Det är där det stora felet ligger,inte i ambitionen och viljan i och för sig. Imitt förra inlägg försökte jag säga att denna fastighetstaxering är onödigttillkrånglad. Det borde vara möjligt att se över beskattningsreglerna i derashelhet och ändra fastighetstaxeringssystemet så att det blir enklare förfastighetsägarna. Anledningen till att jag vill säga detta är att det finns enrisk för att en liten detaljfråga skulle kunna dölja vad som är det väsentligai fråga om reglerna för fastighetstaxeringen. Besvärsreglervid allmän fastighetstaxering, m. m. 92 (): visar på att det är marknadsvärdet som skall vara styrandeför taxeringsvärdet. Ja, det har vi beslutat om, och det har gällt för tidigarefastighetstaxeringar också. Men när man i detaljanvisningarna åsätter t. ex.förekomsten av treglasfönster ett högre värde men inte tar upp andra verkligtmarknadsvärdestegrande faktorer som marmorgolv - sådana förekommer faktiskt -då har man gjort ett misstag. Och det visar hur fel det är att baserataxeringssystemet på sådana här speciella faktorer. Jagblir ytterligare styrkt i den uppfattning som jag klargjorde, nämligen attvi behöver skilja taxeringsvärdet och bovärdet åt genom att införa ett nyttsystem. Det är angeläget att den begärda utredningen kommer till stånd, så attvi får en rimlig och framför allt rättvis skatt när det gäller boende i villoroch andra egnahem. StigJosefson talar om att han har läst propositionen som ligger till grund för denordning som gäller. Jag tackar för det beskedet. Det är tryggt att veta att enledamot läser de propositioner som han har att ta ställning till i sittutskott. Emellertid kom med beskyllningar om att HansWachtmeister och någon mer - kanske var det jag - skulle ha smitit ifrån ettansvar. Det är då jag frågar om möjligen hade läst de häranvisningarna i förväg, eftersom han är utan ansvar. Jag för min del hadealltså inte kunnat ta del av detaljanvisningarna, beroende på vad alla vet -åtminstonevisste jag det - nämligen att det var först efteråt utformadereglerna. Om , somföreträdare för skatteutskottet här i . Besvärsreglervid allmän fastighetstaxering, m. m. hade någon kännedom om vadsom komma skulle, borde han ha reagerat. När han inte gjorde det och intereagerar när skatteutskottet nu får dessa motioner till behandling tycker jagatt det är konstigt. Jagtar mitt ansvar så till vida att jag som ledamot av vill ändra på dehär tokigheterna. Mer kan jag inte göra. När skatteutskottet inte ställer upppå det har i alla fall jag och gjort vad vi har kunnat, ochnågot ansvar kan i detta avseende icke falla på oss. Jaghoppas emellertid, fru talman, att skatteutskottets ledamöter liksombudgetministern och hela regeringen efter den här debatten skall få klart försig att här behövs en grundlig utvärdering dels av hur den allmännafastighetstaxeringen 1981 har slagit, dels av nödvändigheten av ett nyttfastighetstaxeringssystem. Tillsist ett par ord om taxeringsvärden på fritidshustomter. De många fritidshusenpå ofri grund - det finns, om jag minns siffran rätt, i runt tal 54 000 ilandet - åsamkar tomtägarna, i allmänhet jordbrukare, stora ekonomiska problem,därest det finns flera fritidstomter på en gård. Vihar också ett annat problem som kommer att få negativa följder för turismen ivårt land, nämligen de stugor som hyrs ut. Man kan hyra en stuga för någrahundralappar , men det kommer inte att bli möjligt fortsättningsvis, omägarna av dessa stugor - jag tänker då inte på de kommunala stugbyarna utan påenskilda ägare: jordbrukare, handlande eller den som äger bensinmacken i byn -får en orimlig upptaxering av dessa fastigheter, vare sig de är skiftade ellerinte. Det kommer att leda till antingen att man får kanske dubbla hyran elleratt man får sälja, i fall det nu går. Dethär är problem som skatteutskottet har möjlighet att begrunda allvarligt. Jaghoppas att så sker; jag tycker att det har varit litet valhänt så som StigJosefson har framställt syftena. 93 (vpk); Det räcker inte. , med att läsa högt ur betänkandet därman gör vissa överslätande formuleringar, t. ex. att betydelsen av trä ochandra inredningsdetaljer inte skall överdrivas och att en skattskyldig harmöjlighet att i deklarationen ange om trätak eller trägolv inte hållernormalstandard osv. Det är inte dessa formuleringar som deklaranterna fått taställning till vid ifyllandet av blanketten, utan de har fått kryssa för om dehade kökssnickerier av trä, innertak av trä, golv av trä etc. Det är detta manhar fått ta ställning till. Såsäger att då får man överklaga. Det är att skjuta över ansvarettill deklaranterna, och det betyder att de som inte är så företagsamma utan ärtimida av sig och godtar taxeringen får finna sig i att bli straffbeskattadeför att de har t. ex. ett gammalt trägolv. StigJosefson har inte anfört något som föranleder någon ändring i yrkandet. 94 BOLUNDGREN (m): Låt mig få försäkra attskatteutskottets ledamöter oavsett partitillhörighet, tror jag, noggrantbegrundar alla frågor som behandlas. Jag tycker inte att skatteutskottet harbehandlat dessa frågor på ett valhänt sätt, långt därifrån. Beträffande problemet med taxeringsvärden påfritidshustomter, som tog upp i sitt senaste anförande, vill jagframhålla att både skatteutskottet och budgetministern i två frågesvar harsagt att regeringen kommer att lägga fram en proposition i frågan. Den kommer,som sade, sannolikt . Både skatteutskottet ochregeringen har alltså aviserat denna proposition, och därmed borde fråganenligt min mening avföras från den här diskussionen. Vi har diskuterat en mängd detaljfrågor, men jag har lagtmärke till att somliga är överens med mig om att det bör göras en total översynav fastighetstaxeringssystemet. Beträffande detaljfrågorna säger utskottet medanledning av de väckta motionerna: "Betydelsen av trä och andra inredningsdetaljersom värdefaktorer vid fastighetstaxeringen får naturligtvis inteöverdrivas." Vi talar också om, att nämnderna själva får taxera hus. Detinnebär att fastighetsägare har möjlighet till erinringar. Utskottet noterar slutiigen att man är medveten om attkritik kan riktas mot enskildheter i det nya systemet. Det är alltså inte barafråga om trä och hur det används utan också om andra saker. Utskottet sägervidare att det kan finnas anledning att göra ändringar i förenklande syftesedan erfarenhet vunnits av den praktiska tillämpningen. Det är vad vi förtillfället försöker göra. Därefter kan eventuella förändringar övervägas. Dethar skatteutskottet enhälligt uttalat, och det är väl ganska bra. Alla i denna kammare har accepterat att marknadsvärdetskall utgöra grund för taxeringsvärdet. Jag vill helt kort fråga ; Anta att vi har två helt likadana hus. Men det ena har gamla, dåligtisolerade fönster, medan det andra har moderna treglasfönster. Vilket av dessatvå hus har högst marknadsvärde? Besvärsregler vid allmän fastighetstaxering, m. m. 95STIG JOSEFSON (c): Jag anser att den här debatten kunde ha blivitbetydligt kortare om vi hade lyssnat på varandra. Jag har talat om, att jag harläst propositionen men att anvisningar inte fanns tillgängliga vid dentidpunkten. Eftersom jag inte sitter i styrelse har jag intekunnat påverka den mer än övriga riksdagsledamöter. Det är jagsäger det och hoppas därmed att vi kan avfärda den delen av kritiken motskatteutskottet. har egentligen inte större ansvar änriksdagen i dess helhet för de frågor som här tas upp. Vi har behandlatmotioner i vilka har påpekats orimligheter oeh där man har begärt en utredning.Vi har i skrivningen, som redan har sagts här i kammaren,gjort uttalanden om att värdet av träinredningar bör dämpas ned väsentligt. Detär väl något som vi alla är överens om, varför jag inte skall upprepa mig. 9 protokoll 1980/81:119-121 Besvärsregler vid allmän fastighetstaxering, m. m. Det har vidare uttalats att en ny utredning börtillsättas, med uppgift att undersöka vilka ändringar som bör vidtas. Skall vifölja den linjen eller skall vi försöka åstadkomma förändringar redan i 1981års fastighetstaxering? Det sätt på vilket det kan ske är att göra erinringarmot vad taxeringsnämnden har presenterat eller att överklaga. Det är den vägman måste gå om man vill få till stånd en snabb rättelse. Jag trodde att vialla här i var angelägna om att välja den senare linjen. För vi villväl inte att det skall gå innan saker och ting kan rättastill? Att kalla detta för en valhänt hantering får stå för själv.Utskottet har behandlat frågan så seriöst som möjligt, vilket den som läser utskottsbetänkandetkan finna. Med vad jag här har sagt har jag också besvarat JohnAnderssons fråga. Det gäller alltså att göra någonting just . har vi uttalat att frågan om att värdera förmånenav bostad bör ses över och att man bör försöka finna andra former förvärderingen. I sitt första anförande tog upp fråganom att skjuta på hela fastighetstaxeringen . har beslutatatt sänka villaskatten och att göra ändringar i arvs- och förmögenhetsbeskattningen.Dessa beslut har redan trätt i kraft, nämligen . Det skulleuppstå en mycket egendomHg situation 1981 tillämpade de lägrebeskattningsreglerna och hade kvar fastighetstaxeringsvärden. Vi måstese till realiteterna och vad har beslutat. Det går inte att göra kasthit och dit i en lagstiftning där de olika besluten ändå har ett visst samband. 96HANS (): Det jag tidigare nämnde om ett uppskjutande avfastighetstaxeringen hänförde sig till den tidpunkt dä LRF yrkade pådetta. Då hade man ännu inte kommit i gång med taxeringarna. Då fanns detmöjligheter att uppskjuta taxeringen, speciellt som det redan då kundekonstateras att bestämmelserna var så suddiga. Vi får hoppas att det såsmåningom blir någon ordning. Ännu är dock inte ansvarsfrågan avklarad. Av herrJosefsons uttalande fick jag det intrycket att man egentligen kunde varaansvarig för ungefär vilka som helst av de beslut som fattas efter delegation.Det föranleder mig att återgå till den "socialbilaga" i GrönköpingsVeckoblad som jag har haft anledning att citera. Punkt 6 lyder; "Det fängelsestraff, som jag kan komma att ådömas medanledning av besvarande av frågorna 1-5 ovan, önskar jag avtjäna å D gärnanär som helst." Jag villtill kammaren anmäla att jag för min del föredrar vintern. 97GÖTHE (): Jag har förvisso läst utskottets betänkande,om nu misstänkte att så icke skulle vara fallet. Det var i såfall en obefogad misstanke. Jag konstaterade för min del att jag inte var till fredsmed detta betänkande. Jag tror inte heller att de fastighetsägare som harfått en upptaxering med några tiotusental kronor på grund av förekomsten av träeller treglasfönster skulle ha varit det, om de hade fått ta del avbetänkandet. Det är dock bra att denna debatt har kommit till stånd.Jag förstår inte hur fastighetstaxeringsnämnderna ute i landet skulle ha fåttklarhet i vilka möjligheter de har, om inte denna fråga hade uppmärksammats pådetta sätt utan det hade stannat vid utskottsbetänkandet. Det hade då sannerligeninte gjort dem särskilt mycket klokare än vad anvisningar hargjort. Men genom att ta del av snabbprotokollet kan man nu finnaatt två ledamöter av skatteutskott ger taxeringsnämnderna ganskavida möjligheter när det gäller bedömningen av de olika förekomster som gerstandardpoäng. Jag hoppas verkligen att fastighetstaxeringsnämnderna i helaSvea rike nu rekvirerar detta snabbprotokoll. Låt det tryckas i en massupplaga,bli en bestseller! har ställt en rak fråga till mig. Om det finnstvå likvärdiga fastigheter och den ena har gamla, dåligt isolerade fönster-exakt så sade han -och den andra har treglasfönster, skall då inte villan medtreglasfönster ha ett högre taxeringsvärde? Jag svarar; Om man har satt in nyafönster i den andra likvärdiga villan, finns det ingen ruta att fylla i pådeklarationsblanketten där man kan ange att det är fråga om nya fönster ochdärigenom en standardhöjning. Men om det är treglasfönster som man har satt in,finns det en ruta att fylla i. Och får man genast en upptaxering. Det ärdetta som jag har angripit. Besvärsregler vid allmän fastighetstaxering, m. m. 98STIG JOSEFSON (c); Jag kan till säga att jag inteär till freds med att taxeringsvärdena påverkas på det sätt som exemplifierat med förekomsten av trä. Jag har också gång på gång betonatatt man här så snart som möjHgt bör försöka få en rättelse till stånd. Det tidsschema som uppgav var felaktigt.Vi fattade beslutet här i , och LRF gjorde sinuppvaktning på nyåret. Även då var det således för sent att skjuta påtaxeringen, om vi inte skulle få den mycket märkliga situationen med nyaskatteregler och gamla taxeringsvärden. Jag beklagar att man här inte kan diskutera sakfrågan utantillgriper . Jag vet inte om det betyder att argumententagit slut. Lät oss diskutera sakfrågan. Det är den som är viktig. Sänkt minimitid för fängelsestraff, m. m. 99 BOLUNDGREN (m): sade att man skulle uppmanafastighetstaxeringsnämnderna att rekvirera snabbprotokollet. Det må så varaatt det behöver ekonomiseras på tryckeriet här i . Men det man skallrekvirera är naturligtvis skatteutskottets betänkande, som talar om det som hargällt för denna fastighetstaxering ända sedan fattade beslut om den1979. 100 (): Jag anser att snabbprotokollet kommer attutgöra det nödvändiga komplementet när det gäller anvisningar. Det som står påpränt i skatteutskottets betänkande är möjligen en god grund för deförtydliganden och de vidgade ramar - jag tolkar det så - som herrar Josefsonoch nu ger åt fastighetstaxeringsmyndigheterna. Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 22 förmotion 1530 av m. fl. 6 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 11 § Föredrogs betänkande 1980/81:46 omaccis på båtar, m. m. 1980/81:30om anslag till brottsförebyggande rådet (prop. 1980/81:100) 1980/81:31om ändring i militära rättegångslagen (prop. 1980/81:113) Vad utskotten hemställt bifölls. 12 § Sänkt minimitid för fängelsestraff, m. m. Föredrogs justitieutskottets betänkande 1980/81:32 om sänktminimitid för fängelsestraff m. m. 1980/81:44). 101ELVER (): I anslutning till proposition nr 44 om sänktminimitid för fängelsestraff m. m. har det väckts ett antal motioner. Jagskallkommentera ett par av dem, som vi, några motionärer med vice talmannen i spetsen, har väckt. Den ena gäller påföljden vid brott mot trafiknykterheten,och den andra motionen tar upp de gränsvärden som skall ligga till grund för ensådan påföljd. I propositionen föreslår justitieministern att det skullekunna tillämpas fängelsestraff på tider under en månad vid rattfylleri.Propositionen är skriven på ett sådant sätt att det lätt kan leda till enallmän straffminskning vid sådana brott. Exempel ges på flera fall där dennuvarande påföljden skulle kunna halveras. Det kan inte uppfattas på annat sättän att departementschefen vill mildra den hittillsvarande inställningen när detgäller att se strängt på alkoholförtäring i samband med trafik. Från oss motionärer har vi hävdat den uppfattningen atttrafiksäkerheten i stället kräver att man slår vakt om vår mödosamt uppbyggdalagstiftning. Utskottet har för sin del bl. a. hänvisat till att vi den1 juli detta år kommer att få en ny lagsfiftning som gällerkörkortsåterkallelse vid trafiknykterhets-brott. Det beslut om detta somriksdagen tog föregicks av justifieutskottets erinran om att påföljd somnormalt bestäms fill fängelse för rattfylleri synes ha haft stor betydelse somavhållande faktor när det gäller bilkörning i samband med onykterhet. Utskottet ansåg att flertalet medborgare omfattadeuppfattningen att man måste hålla isär alkoholförtäring och bilkörning, ochutskottet uttalade också att det är ett vikfigt trafiksäkerhetsintresse att ensådan uppfattning vidmakthålls. Detta utskottets uttalande, som sedan antog, harvi motionärer haft som utgångspunkt då vi varit kritiska till propositionenstill synes glidande åsiktsförskjutning till en mera slapp inställning när detgäller trafiknykterhetsbrott. för ett ganska utförligt resonemang, därman påtalar fördelar och nackdelar med en mera nyanserad straffmätning än f. n.Utskottet accepterar visserligen att även fängelsestraff än enmånad kan utdömas men säger också; "Denna möjlighet bör enligt utskottetsmening dock kunna utnyttjas enbart när omständigheterna klart är sådana att detinte finns skäl att tillmäta gärningen samma straffvärde som normalt. "Vidare säger man: "Sammanfattningsvis vill utskottet slå fast att - såsomframgår av det anförda - möjligheten att döma till kortare fängelsestraff än enmånad för rattfylleri skall tillämpas endast i klara undantagsfall." Jag tolkar utskottets mycket klara markeringsom ett indirekt erkännande av den kritik som vi har framfört i såväl motion170 som motion 176. Det finns också ett par andra viktiga markeringar. Den enaär att utskottets klarspråk på denna punkt omöjliggör en glidande tolkning, sompropositionens motivtext kunde ha gett anledning fill. Den andra markeringenär, enligt min mening, att det borde leda fram till en mera enhetlig bedömningvid domstolarna, så att den spännvidd vid bedömningen som finns reducerastill ett minimum. Eller uttryckt på lekmannasätt: Det borde innebära attskillnaderna måste bli mindre mellan och . Vid domstolen iTrelleborg dömdes alla till villkorlig dom, men i endast en av tjugo.För klarhetens skull: Målet är självfallet inte att sätta fast så många sommöjligt för trafiknykterhetsbrott. Målet måste vara att få en säkrare trafik.Detta kräver i sin tur att statsmakterna, och f. ö. hela samhället, ser mycketsträngt på denna typ av brott. Sänkt minimitid för fängelsestraff, m. m. Sänkt minimitid för fängelsestraff, m. m. huvuddelenav olyckorna i trafiken ett nära och klart samband med alkoholförtäring. Närdet gäller de svåraste olyckorna finns det inte heller någon vanligare enskildolycksfaktor att peka på än just alkoholen. När det gäller vår andra motion, som har medpromillegränserna att göra, redovisar utskottet frågan genom att enbart hänvisatill att har en utredning som behandlar denna fråga.Därmed skiljer sig utskottet från motionsyrkandena utan att ta ställning. Detfinns därför kanske anledning att anlägga några synpunkter, eftersomutredningsarbetet förhoppningsvis är inne i ett intensivt och aktivt skede. och kan sägas vara internationella pionjärernär det gäller en modern trafiknykterhetslagstiftning. fick sinablodprovsregler och sina 1941. Vår lagstiftning av år 1941föregicks av de första trafiknykterhetsbestämmelsernafrån 1920-talets början.Denna lag skärptes , och 1934 antogs en lag som gjorde detmöjligt att ta blodprov vid misstanke om rattfylleri. Lagen följdes sedan avden helt unika promillelagstiftningen, som då var den första i världen. Jag tror att man kan säga att det skapades förståelse förvåra regler, när införde promillelagstiftningen 1967. efterdet att den nya engelska lagstiftningen trätt i kraft hade antalet olyckorreducerats, så att man kunde notera närmare 1 000 färre dödade och 10 000 färreallvarligt skadade. I publicerades ungefär , dvs. i slutet av1960-talet, en statlig utredning som visade att ungefär hälften av alladödsolyckor på de amerikanska huvudvägarna hade samband med alkohol. Man kan säga att allt fler ute i världen upptäckte attpromillereglerna var ett effektivt vapen mot trafikdöden. 1973 kom Europarådetmed en rekommendation till sina medlemsstater att ansluta sig till en i lagangiven gräns vid högst . har promillelagstiftningen enmycket stor spridning. I följde 1975 en skärpning av lagen, som innebarrätt att genomföra rutinmässiga utandningsprov vid trafikkontroller, den s. k.alcotesten. Sådana kontroller har ju tidigare varit möjliga endast vid skäligmisstanke. Även om många olyckor kan konstateras ha ett klart sambandmed alkoholförtäring, torde det vara uppenbart att , f. ö. också ,har ett mindre antal olycksfall i trafiken med hänsyn till trafikens omfattningän länder med liknande sociala förhållanden och trafikförutsättningar. Vi fårinte bortse från det faktum att vi i har haft en trafiknyktrare ochockså en trafiksäkrare situation, varvid en sträng lagstiftning har spelat roll. Det är inte heller någon överdrift att säga att har varitmönsterbildande för en rad andra länder. De nya forskningsrön som föreligger ger oss anledningatt överväga vad som kan göras ytterligare för att förbättra säkerheten påvägarna. Straffbar-hetsgränsen har varit i kraft . F. ö.fanns det ett förslag , då trafikbrottskommittén föreslog attpromillegränsen för rattfylleri skulle sänkas. Även omprincipen måste vara helnykterhet i trafiken, finns det självfallet rättssäkerhetskravatt ta hänsyn till. Detta leder till att man inte kan ha något O,O-värde. Meddagens teknik torde det emellertid vara möjligt att komma under de 0,5 promillesom vi har . I tillämpas en mätteknik med blodprovsanalysen som iregel inte används i andra länder. Denna teknik innebär att en felmarginal om0,!? regelmässigt läggs till. Då har vi gränserna 0,64 resp. 1,64 i ställetför 0,5 resp. 1,5. Om vi i införde en 0,3-promillegräns, som vi i vårmotion f. ö. har föreslagit, med t. ex. ett påslag av nuvarande 0,14, skulledet i stort sett motsvara andra länders 0,5-gräns utan avdrag. Enhetlighetenskulle faktiskt bli större om vi i sänkte promilletalet från 0,5 till0,3 med de mätmetoder vi har begagnat oss av. Var går då gränsen för att körförmågan sätts ned vidalkoholförtäring? Ja, ett exakt tröskelvärde har inte någon vetenskapsmankunnat fastställa . Men det finns ostridigt praktiska tröskelvärden redanvid 0,4,0,3 eller rent av 0,2 promillehalt i blodet, Körförmågan är redan dåklart nedsatt. Det framgår bl, a, av undersökningar som gjorts av statens väg-och trafikinstitut (VTI), Det finns enligt vår mening starka skäl för ensänkning av de nuvarande gränsvärdena. Ytterligare ett forskningsrön som det finns anledning atterinra om, när vi diskuterar alkohol och trafik, är en annan VTI-undersökning,I ett prov fick deltagarna dricka alkohol under kontroll av en försöksledning.De uppmätta alkoholvärdena varierade mellan 1,15 och 1,80 %o. Därefter fickförsökspersonerna sova åtta fimmar. Den återstående blodalkoholhalten var då0,46 %o. Först när försökspersonerna kom ner på O,O-värdet fick de utföra provet,som bestod av körning på en med koner utmärkt bana där man skulle göraundanmanövrer. Resultatet måste sägas vara skrämmande. Försökspersonernasprestationer försämrades avsevärt. Man körde i genomsnitt sämre.Detta leder till en enkel slutsats: alkohol och trafik är oförenliga, I direktiven till utredningen om alkoholutandningsprov (JU1980:05) har inte angetts något klart uppdrag när det gäller i vilken riktningutredningsarbetet skall gå och till vilket mål utredningen bör leda. Det finnsenligt min mening mycket starka skäl att allvarligt pröva det som förs fram ide två motionerna om att sänka gränsvärderna för rattfylleri ochrattonykterhet. De bör sänkas till den lägsta nivå som tillgodoserrättssäkerhetskrav.