prot · G409118 · 1980-12-31 00:00:00 — Det finns omkring 11000 outhyrda lägenheter i statsbelånade flerbostadshus färdigställda ochsenare. En förskjutning har skett från storstadsområdet till landet i övrigt,dvs. de outhyrda lägenheterna finns i ökad omfattning i mindre och oftaekonomiskt svaga kommuner. Hälften av de outhyrda lägenheterna finns just idessa kommuner. Alternativet till hyresförlustlånen, som medverkat tillatt hålla nere hyresnivåerna, är att dagens och morgondagens hyresgäster får takostnaderna för outhyrda lägenheter. Det drabbar sådana hyresgäster, bostadsföretagoch kommuner som redan nu har stora svårigheter. I fjolårets budgetpropositionuttalade bostadsministern förhoppningen att de outhyrda lägenheternas antalskulle minska genom förbättrade bostadsmiljöer via speciella krediter härför.Dessutom uttalades förhoppningen om ökade skatteutjämningsbidrag tillkommunerna. Båda dessa förhoppningar fortsätter, herr talman, att varaförhoppningar utan förankringar i verkligheten. Det blir inga ökadeskatteutjämningsbidrag, och antalet outhyrda lägenheter är i stort settdetsamma. Alltjämt gäller att det är orättvist och oacceptabelt att övervältrakostnaderna för outhyrda lägenheter på hyresgäster och bostadsföretag som redanhar det svårt, i synnerhet som dessa svårigheter skapats av omständigheter övervilka de inte kunnat råda, t. ex. på arbetsmarknaden eller till följd avkonjunkturer. Varför skall t. ex. de drabbade hyresgästerna och bostadsföretagen straffas för en felaktig regionalpolitik eller för en omstrukturering betingad avett företags vinstintresse? Enligt vpk;s mening bör hyresförlustlånen bibehållas ochvillkoren för desamma förbättras. Lånen skall helt enkelt få karaktären av ettlegitimt stöd till allmännyttiga bostadsföretag och kommuner som råkat i sådanasvårigheter som normalt inte kunde förutses då man planerade och byggde. Ett borttagande av dessa lån kommer alltså att drabbavissa företag och vissa kommuner svårt, i synnerhet som de kommande högretaxeringsvärdena också medför höjda kostnader. Detta framhålls f. ö. ibostadsstyrelsens remissvar. Över huvud taget är en försämring för stödet tillbostadsbyggande, som regeringen nu föreslår, ett klart hot mot ett ökatbostadsbyggande och ett effektivt vidmakthållande av befintligt bostadsbestånd,inte minst i flerbostadshus. De starkt ökade kostnaderna torde vara huvudanledningentill stagnafio-nen i bostadsbyggandet. Låt mig, herr talman, med ett exempelvisa vad som håller på att ske. I har under årets tvåförsta månader totalt endast påbörjats 44 lägenheter i småhus. Siffran församma tid var 444 lägenheter. Denna utveckling äger alltså rum i ett länmed en växande byggarbetslöshet. Ute i länets kommuner är man , på grund avde höga kostnaderna, livrädd för att sätta i gång stora byggprojekt. På ort ochställe kan vi också se konsekvenserna för industrin. I finns tvåfabriker med anknytning till byggandet - dels , som tillverkar spik,dels Gullfiber, som tillverkar isoleringsmaterial. Båda dessa industrier, somhar många hundra anställda och som har stor betydelse för kommun, har fåttskära ner driften kraftigt. Och framtiden ser inte särskilt ljus ut, om intebyggandet kan skjuta ny fart. Härvid spelar naturligtvis kostnaderna denavgörande rollen. Med hänvisning till det anförda yrkar jag, herr talman,bifall till vpk-motionerna 1078, 1079, 1853, 1854 och 1855. Bostadsförsörjningen m. m. 22MARGOT (); I en tidning fann jag följande vers . Versen är tillägnad kommunikationsminister , som ju tycker att bostadslös ungdom gott kan bo kvar hemma hos mammaoch pappa; "Litet rum jag hyra vill med en gullig kokvrå till.Gillar inte bo hos mamma, jag är vuxen, fan anamma! Vill ha eget hem och härd,men var finner jag en värd? Bostadsförsörjningen m. m. Skall hoppet gry om ett rum i ? Nej, då hörs ministern 'fya': Inte talom egen lya! I min ungdom fick man lov bo i mammas köksalkov. Var ej arg och obstinat utan snäll och 'moderat'. Säkertbor du inte illa i din pappas flotta villa. Allting ordnas, kära nån, om du görsom Adelsohn . Allvarligt talat handlar det ombostadslösa ungdomar, som vi har skrivit om i vår motion 839, vilken avstyrktsav civilutskottet. Men i betänkandet argumenteras egentHgen för mofionen. Detsägs att det är brist på bostäder, att det är angeläget att beakta ungdomarnasbehov av mindre lägenheter etc. Att bara hänvisa till kommunernas roll ibostadsförsörjningen är egentligen inget hållbart argument mot kravet imotionen på en utredning av ungdomars situation på bostadsmarknaden. Det ärnaturligtvis så att kommunerna är ansvariga för bostadstillgången.Men ansvaret bärs upp på olika sätt. Somliga kommuner är inte så särskiltintresserade av att tillgodose just ungdomarnas bostadsbehov, medan andrakommuner gärna vill men saknar förutsättningar att klara det. En statligutredning eller kartläggning skulle bli en nyttig puff för kommunerna, ellersom socialdemokraterna i civilutskottet säger i reservation 3: "När detemellertid är fråga om en situation som är gemensam för flera kommuner och därdet från början kan antas att det krävs särskilda initiafiv från statens sidakan statsmakterna dock inte gå ifrån sitt ansvar . . ." Eller sombostadsministern sade i .en frågedebatt för sedan: När man skall fattabeslut bör man först ta reda på bakgrunden till problemen, och därefter måsteman konstruera sina förslag. Tanken med motionen har inte varit att dra i gång någonstor, dyrbar och långrandig utredning utan snarare att få en kartläggning av deungas bostadssituation och förslag även på akuta åtgärder för att ge ungdomarnabostad. Det har flera gångerförsökt göra regeringen uppmärksam på följderna av en bostadspolitik som görbostaden till en handelsvara. Bostadsbristen och de höga boendekostnaderna slår jumycket hårt mot de nytillträdande på bostadsmarknaden. Problemet förstoras denärmaste åren, eftersom det kommer att vara större ungdomskullar då än vanligtsom söker egen bostad. Dessutom tvingar tyvärr arbetslösheten allt flermänniskor att flytta, och många ungdomar måste söka sig hemifrån för att få ettjobb. Bostadsbrist får då inte ytteriigare försvåra ungdomars möjligheter attskaffa arbete. Görs ingenting , skapas stora och bestående problem, tror jag.Det första åtgärdssteget föreslås i vår motion. Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationerna. 23 (): I min motion 1980/81:1453 har jag tagit uppden orimliga situation som ett flertal villaägare i oförskyllt hamnati sedan deras fastigheter drabbats av sättningsskador, sannolikt till följd avtunnelarbeten i grannskapet. I ett fall har uppkomna skador efter besiktning avsakkunnig konsult uppskattats till . Skadorna uppkom och besiktningengenomfördes i detta fall , alltså . som däiefter förflutit har fastighetsägarna,bl. a. genom , försökt nå en uppgörelse med bl. a. kommunenoch det regionala bolaget AB, som ansvarar för de avloppstunnlar som gårigenom delar av dessa områden. Kommunens och bolagets skaderättsliga ansvar ärdock så oklart att någon ersättning ej har erhållits. Tunnelbygge av denna artär ju också ett oreglerat förhållande, exempelvis ur allmän plansynpunkt. Enreglering i byggnadslagen vore kanske här en utväg i samband med PBL. För de drabbade husägarna är situationen givetvisutomordentligt bekymmersam. I de fall då ett klart samband med tunnelbygget kanbevisas torde det vara möjligt att erhålla skadestånd, men för huvuddelen av dedrabbade är det en närmast omöjlig uppgift att ta fram ett sådantbevismaterial. 1 vissa fall torde sättningsskador ha uppkommit av andraorsaker, exempelvis genom vägbyggen eller villabyggen i angränsande områden. Med hänsyn till kostnaden för ett återställande avfastigheten torde flertalet drabbade fastighetsägare sakna ekonomiska resurseratt klara detta. Även om bankerna ställer upp med lån blir ränta och kortaamorteringstider oöverkomliga för familjer med normala inkomster. Jag hardärför föreslagit att bostadsfinansieringsförordningen ändras på så sätt, attfastighetsägare som drabbas av sättningsskador eller motsvarande ges möjlighetatt erhålla statliga bostadslån för de reparationer och ombyggnader som kan blinödvändiga. De fastighetsägare som drabbas av dessa skador befinner sig ju i ensituation som är fullt jämförbar med situationen för ägare till de s. k.radonhusen. I dessa fall har ju bostadslån utgått för ombyggnad. Civilutskoftetanför på s. 39 i sin betänkande 1980/81:29: "Utskottet noterar att ersättningsmöjligheterna vidsättningsskador genom sprängning också kan vara små genom svårigheten attkonstatera ett erforderligt samband. Ansvarsmässigt finns dock i dessa fall ettstrikt ansvar (se LU 1976/77:3). Svårigheterna är här inte lika ofta som vidmögelskador knutna till relativt nya hus med därav följande svårigheter attställa säkerhet. Motionären betonar också syftet att få lån till mer förmånligavillkor än vad som kan erbjudas på den oprioriterade marknaden. Även dessafrågor torde få övervägas i det löpandet arbetet utan någon begäran omutredning från sida." Bostadsförsörjningen m. m. Bostadsförsörjningen m. m. Jag tolkar utskottets uttalande så, att man menar attberörda myndigheter genom smidigt utnyttjande av befintliga lagar åtminstoneborde kunna bevilja lån med samma förmånliga ränta som gäller vid ny- ochombyggnader med statliga lån. Eventuellt får väl de lokala myndigheterna geregeringen en möjlighet att pröva frågan. Eftersom jag förväntar mig att den handlingsförlamningsom präglat frågans handläggning nu skall brytas genom utskottetsuttalande har jag för dagen inget annat yrkande än utskottets. 24LENA (): Jag vill bara helt kort framföra någrasynpunkter som äldre partivänner i mitt hemlän har bett mig ta upp. Det gällerkonsekvenserna för de äldre och för samhället av det låga bostadsbyggandet. I en motion har jag krävt att äldreberedningen får iuppdrag att utreda dessa konsekvenser. Enligt utskottets redovisning ingårdetta redan i äldreberedningens uppdrag. Jag hade inte tillgång till direktiven när motionenskrevs. Men jag har läst dem , och med god vilja kan man väl klämma in minaönskemål i uppdraget. Jag tänkte i alla fall skicka med några kommentarer tilläldreberedningen i den här frågan. Jag hoppas för resten att den arbetarsnabbare än den kom till. beslutade att utvidga dendåvarande kanslihusberedningen till att bli parlamentarisk. I februari1981 tillsattes den. Herr talman!, De flesta äldre människor kan under läng tidleva en självständig tillvaro om det finns lättillgänglig och god service. För många är det så att när krafterna sviker söker man sigtill modernare bostäder, gärna i mindre tätorter med service som t. ex.sjukvård och butiker. Man vill ha nära till sådan service. Man känner sigtryggare då. Det låga bostadsbyggandet, speciellt när det gällerflerfamiljshus, orsakar nu problem på många håll för äldre människor som villha en modern och lättskött bostad. Det år angeläget att man uppmärksammar deäldres problem i detta avseende. Konsekvenserna kan annars bli större kostnaderför hemhjälp och färdtjänst och i vissa fall anspråk på vårdplats tidigare ännödvändigt. Naturligtvis får det också konsekvenser för den enskilda människansom egentligen vill klara sig själv. I första hand måste man alltså se till att det byggs flerbostäder. Sedan måste också kostnaderna vara sådana att de äldre har möjlighetatt bo i dem. Bostadsstödet är här av största betydelse och får inte urholkas. Jag ville med detta inlägg bara framföraönskemål från äldre partivänner i min omgivning. Jag hoppas attäldreberedningen tar vara på dem. 25LAHJA EXNER (s): Nr 118 Den ökandebostadsbristen berör såväl svenskar som Fredaeen den invandrare, men dendrabbar hårdast dem som måste få tag q gpj.jj igoi Naturligtvis är situationen allra svårast för de människor som kommertill som enskilda flyktingar. Vi har i demokrafisk ordning beslutat att skallbedriva en generös ninsen m m flyktingpolitik. Det innebär att vi årligenfastställer hur många flyktingar som skall överföras hit från flyktinglägrenute i världen. Allt sker i planerade former, och staten ersätter sedanmottagarkommunerna för en del av de uppkomna kostnaderna, särskilt under denförsta perioden i . Men när det gäller gruppen spontaninvandrade asylsökandeär situationen ganska annorlunda. har anslutit sig till internationellakonventioner, som innebär att vi bedömer en enskild asylsökande på i principsamma sätt som vi bedömer flyktingar som kommer i grupp. Själva flyktingskapetbehandlas i sak lika. Sedan blir det emellertid sämre med likheterna. Att fåtag på den första bostaden i i avvaktan på avgörande i asyl- ochtillståndsfrågan är för många enskilda asylsökande ett jättelikt problem. Många kommuner har verkligen gjort stora insatser för attleva upp till målet för vår officiella flyktingpolitik. Bristen påhelhetslösningar från statsmakternas sida ställer orimliga krav på den enskildakommunen, men tvingar ändå ofta asylsökande till helt olämpliga boendemiljöer.Dessa lösningar är dessutom ofta hutlöst dyra. Utskottsmajoriteten anser att frågan om statliga åtgärdertorde prövas i det löpande arbetet, och man hänvisar till invandrarpolitiskautredningens möjlighet till prövning när det gäller den fortsatta inriktningenav åtgärder för invandrare. Vi kan med tanke på vårt klimat utan ytterligare utredandekonstatera att människor måste ha tak över huvudet. har isamarbete med flera större invandrarkommuner genomfört en undersökningbeträffande mottagandet av asylsökande och tillståndsväntande. Dessutomstuderar f. n. och tillsammans med statensinvandrarverk om det inom ramen för det nuvarande skatteutjämningssystemet gåratt finna vägar för att styra över mera av bidragen till kommuner med storandel ekonomiskt och socialt svaga grupper. Enligt invandrarverkets mening ärdet i de invandrartäta kommunerna som invandrarpolitik verkligen sättspå prov. I väntan på att denna studie blir klar föreslårinvandrarverket bl. a. följande åtgärd: att regeringen skapar förutsättningar för kommunerna attordna smidiga och praktiska former för inkvartering av uppehålls- ocharbetstillståndssökande och att det sker genom beslut som ger kommunerna fullkostnadstäckning för administration och hyror även när iordningställdalägenheter tillfälligt inte utnyttjas. Det sista stycket har jag hämtat från ett pressmeddelandefrån statens invandrarverk. Det är daterat . Med hänvisning till det anförda yrkar jag bifall till samtliga s-reservationer vid detta betänkande. Bostadsförsörjningen m. m. 26 (vpk): Jag kunde inte under min repliktid utvecklavår syn på finansieringen av bostadsbyggandet. Eftersom det i debatten återigenhar förekommit påståenden om att vpk-förslagen skulle kosta så mycket pengar,vill jag ta i anspråk för att säga följande. Vpk:s förslag i olika bostadspolitiska motioner innebäratt vi går emot de olika försämringar som genomförts eller som föreslås av denborgerliga riksdagsmajoriteten och regeringen. Åtgärderna och förslagen, somger uttryck för en borgerlig bostadspolitik och som riktar sig främst motvanliga hyresgästers och kommunernas ekonomi, måste bekämpas. Det gällerövervältringen på kommunerna av kostnader för bostadsbidragen. Det gällerförsämringen av bostadsbidragen för ensamstående och för makar med eller utanbarn samt för pensionärer och studerande ungdomar. Det gäller slopandet avmarkförvärvs- och hyresföriustlånemöjligheter. Det gäller minskningen avbostadsbyggandet samt bostadsbristen. Det gäller räntebidragen tillbostadsfasfigheterna samt den pågående hyresutplundringen. Vpk-förslagen på område, vilkaföranleder ökade anslag i förhållande till regeringsförslagen, kan beräknasuppgå till omkring 500 milj. kr. enligt följande: bostadsbidrag 200 milj. kr.,underhållslån 200 milj. kr., hyresförlustlån 50 milj. kr., boendemiljö 10 milj.kr. och kollektivhus 10 milj. kr. Våra förslag om en viss förändring ochomfördelning av räntebidragen kostar enligt våra beräkningar ca 160 milj. kr.mindre än regeringsförslaget. Härtill kommer vidare den budgetmässiga effektsom förslagen i andra vpk-motioner kan få. Det gäller förslagen om skärpning avreavinstbeskattningen på fastigheter samt förslaget om räntetak för skuldränteavdragför bl. a. villaägare. Effekten där bör kunna bli en budgetmässig förstärkningunder sista hälften av budgetåret med omkring 1 500 milj. kr. Andra vpk-förslag om bostadspolitiken av ganska långtgående karaktär får, om de bifalles, inte några budgetpolitiska konsekvenserför kommande budgetår. De kommer däremot att kräva ganska stora belopp undermitten och slutet av . De utgiftsökningarna uppvägs emellertid mer änväl av förslagen om minskat stöd till den privata bostadssektorn, en ökadreavinstbeskattning och minskade räntebidrag och hela den omfördelning avsamhällsstödet som vpk;s bostadspolitik innebär. Med det anförda har jag velat ytterligareunderstryka vårt bostadspolitiska synsätt och ge exempel för att om möjligtkunna få slut på den här debatten och på påståendena om att vpk i olikasammanhang inte skulle ha täckning för sina förslag och att det av ekonomiskaskäl inte skulle vara realistiskt att genomföra dessa. Mom. 1(överläggningar om bostadspolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 148 röster mot 147 förreservafion 1 av Per m. fl. Mom. 2 (enstatlig totalfinansiering av bostadsbyggandet) Nr 118 Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 17 förmotion 1457 av den m. fl. i motsvarande del. Mom. 4 (kostnadskontroll) Utskottets hemställan bifölls med 148 röster mot 147 förreservation 2 av Per m. fl. Mom. 5 (särskilda lån till de allmännyttiga bostadsföretagen)Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16 för mofion 1457 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Mom. 6 (underhållslån för ) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16 förmotion 1854 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 7 (en bostadsbyggnadsplan) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16 förmotionerna 1863 av m. fl. och 1457 av m. fl. Mom. 11 (ett ökat bostadsbyggande i m. )Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16 för motion 849 av RaulBliicher. Mom. 12 (begäran om vissa förslag från regeringen)Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16 för motion 1457 av . i motsvarande del. Mom. 13 (inriktningen avnyprodukfionen samt utredning om konsekvenser av ett ökat småhusbyggande) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16 förmotionerna 1457 och 1455 av m. fl. i motsvarande delar. Mom. 14 (ungdomars situation på bostadsmarknaden)Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 146 för reservation 3 av PerBergman m. fl. Mom. 17 (genomgångsbostäder för invandrare) Utskottets hemställan bifölls med 148 röster mot 147 förreservation 4 av Per m. fl. Mom. 18 (handikappades boende) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16 förmotion 1091 av m. fl. Nr 118 Mom. 19 (kollektiva boendeformer) Utskottets hemställan bifölls med279 röster mot 16 för motion 1455 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 20(bostadsrätts- och andelshus med s. k. strimlade lån) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 16 förhemställan i motion 1852 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets motivering godkändes med 149 röster mot 146 förgodkännande av den i reservation 5 av Per m. fl. Mom. 26 (upptrappning av räntenivån) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 17 förmotion 1457 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 28 (räntebidrag för kostnader för projektering)Utskottets hemställan bifölls med 148 röster mot 147 för reservation 6 av PerBergman m. fl. Mom. 29 (hyresförlustlån) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16 förmotion 1855 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 30 (uthyrningsgaranti) Utskottets hemställan bifölls med 148 röster mot 147 förreservation 7 av Per m. fl. Mom. 33 (spärreglerna för lån ochbidrag till förbättring av boendemiljön) Utskottets hemställan bifölls med 148 röster mot 147 förreservation 8 av Per m. fl. Mom. 34 (bidragsandelen för boendemiljöbidrag) Utskottetshemställan bifölls med 279 röster mot 16 för motion 1456 av m. fl.i motsvarande del. Mom. 35 (lån till utrustning och inventarier ikollektivhus) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16 för motion1455 av m. fl, i motsvarande del. Mom. 38 (ändrade hyresgränser för statskommunaltbostadsbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16 för motion1454 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 39 (studiemedel vid inkomstprövningen fr. o. m. bidragsåret Nr 118 Utskottets hemställanbifölls med 273 röster mot 17 för motionerna 1077 av jq gpj-ji 1981 och1454 av m. fl. i motsvarande delar. ledamöter avstod från attrösta. Mom. 40 (studiemedel vid inkomstprövningen fr. o.m. Utskottetshemställan bifölls med 275 röster mot 17 för motionerna 1077 av ChristinaRogestam och 1454 av m. fl. i motsvarande delar. 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom.41 (ändrade nedre inkomstgränser) förberedande votering biträddes reservation 9 av Per m. fl. med 144röster mot 17 för motion 1454 av m. fl. i motsvarande del. 133ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 148 röster mot 147 förreservation 9 av Per m. fl. Mom.42 (ändrad övre inkomstgräns) Utskottetshemställan bifölls med 148 röster mot 147 för reservation 10 av Per m.fl. Mom. 43 (fördelningen av kostnadsansvaret mellanstaten och kommunerna i vissa fall) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 17 för motion 1454 av m. fl.i motsvarande del. Mom.49 (försök med hissinstallationer) Utskottetshemställan bifölls med 148 röster mot 147 för reservation 11 av Per m.fl. Mom.50 (fortsatt markförvärvslångivning m. Utskottets hemställan bifölls med279 röster mot 16 för motion 1853 av m. fl. Mom.51 (krediter för kommunala markförvärv) Utskottetshemställan bifölls med 148 röster mot 147 för reservation 12 av Per m.fl. Mom.52 (överförande av mark och hyreshus i ägo) Utskottets hemställanbifölls med 279 röster mot 16 för motion 1078 av m. fl. 14 protokoll 1980/81:116-118 Beräknandeav studiemedel som inkomstunderlag för bostadsbidrag Mom. 53 (upplåtelse medtomträtt samt tomträttslån) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16för motion 1079 av m. fl. i motsvarande del. Mom.54 (frivillig bostadsförmedling m. Utskottetshemställan bifölls med 229 röster mot 64 för reservation 13 av . Mom.57 (ramar för stöd till allmänna samlingslokaler) Utskottets hemställan biföllsmed 148 röster mot 147 för reservation 14 av Per m.fl. Förstevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 7§ Beräknande av studiemedel som inkomstunderlag för bostadsbidrag betänkande 1980/81 ;23 om ändring istudiestödslagen m. m. 1980/81:100). 27 (); Till socialförsäkringsutskottets betänkande nr 23 har fogats enreservation av socialdemokraterna i utskottet. Reservationen knyter an till denfråga som kammaren behandlat, nämligen på vad sätt studiemedel skallräknas som inkomst vid prövning av bostadsbidrag. Somframgått av behandlingen av civilutskottets betänkande nr 29 har visocialdemokrater accepterat en samordning av inkomstgränsen för studerande ochförvärvsarbetande. Vi har dock bestämt motsatt oss regeringens förslag om attstudiemedel fr. o. m. 1983 i sin helhet skall betraktas som inkomst vidberäkning av statligt bostadsbidrag. Vår principiella utgångspunkt är den atten samordning bör ske på så sätt att de studerande kan ha förvärvsarbete inormal omfattning och fortfarande vara berättigade till bostadsbidrag. Vi hardärför endast accepterat att halva studiemedelsbeloppet betraktas som inkomstvid beräkning av bostadsbidrag. Civilutskottetskjuter nu på ställningstagandet till frågan om helastudiemedelsbeloppet skall betraktas som inkomst. Vår principiella ståndpunktkvarstår dock. Vi kan inte acceptera att hela studiemedelsbeloppet betraktassom inkomst. Somen konsekvensändring till regeringens förslag angående bostadsbidraget anmälerregeringen i budgetpropositionen att den bör få rätt att avgöra på vad sätt deändrade inkomstprövningsreglerna för bostadsbidrag också skall leda tilländring av motsvarande regler för inkomstprövat tillägg