prot · G409154 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:154 Förhandlingarna leddesfill en början av tredje vice talmannen, 1 § Ändring i vallagen m. m. (forts,) Fortsattes överläggningen omkonstitutionsutskottets betänkande 1980/ 81:26, AnL102 () replik; Före middagsuppehållet gav uttryck för bekymmer överatt den besparing som har föreslagit var så liten på varje punkt.Om man bara tittar på en punkt i taget rör det sig inte om så våldsamt mångamiljoner, men här som på de flesta andra håll gäller det att många bäckar småosv. Mankan t, ex, fråga sig: Behöver alla postkontor i vara öppna påvaldagen? Behöver alla postkontor i varje svensk stad vara öppna eller räckerdet med några? Man hör talas om olika valdistrikt i våra tätortsområden som harvallokaler i samma skola. De sitter vägg i vägg och det är väldigt få väljare.Skulle man inte kunna tänka sig någon form av rafionalisering där? Det ärsådana förhållanden som gör att vi tycker det är rimligt att man gör enutredning, går igenom hela proceduren och ser efter var vi kan spara, var vikan minska på byråkrati och krångel för att få ett smidigare och merlätthanterligt valsystem än det vi har. Dettaär inga lätta frågor. De är så knepiga att jag tycker det är självklart att mantar god tid på sig och funderar på dem. Vad som kan låta som ett bra uppslagkan vid ett närmare studium visa sig vara behäftat med vissa brister. Jagger emellertid en eloge för att han var konsekvent. Han menadeatt här är det som det är och vi skall inte tafsa alltför mycket på detta. Hansinställning står i klar motsats till inställningen hos dem som av vissapartiegoistiska skäl tycker att när det gäller extraval kan man göra nästan hursom helst - det behövs egentligen inga utredningar för att radikalt ändra påvalsystemet. Ändring i vallagen m. m. 103 (vpk) replik; sade i fråga om skydd förpartibeteckning att en person kan skriva en valbeteckning som är lik enregistrerad, och det kan man inte hindra. Jag hörde väl rätt? Jag är dock någotförvånad, för det är inte detta saken gäller, borde veta attfrågan är större än så. Väljaren som eventuellt skriver en egen valbeteckning ivallokalen har säkert inte begärt att få den registrerad hos någon myndighet.Och, , varför tillämpas prövning och registrering avpartibeteckningar? Naturligtvis för att undvika förväxlingsrisk. Och varförfår endast valsedlar med registrerad beteckning läggas ut på postkontoren? Föratt undvika förväxlingsrisk. Det är sakfrågan. talesmanoch tillika vallagskommitténs ordförande gjorde sig skyldig till en häpnadsväckandenonchalans mot ett reellt existerande problem med sitt sätt att diskuterafrågan. Jag upprepar den fråga som jag inledningsvis ställde ochriktar den direkt till ; Anser att det ärtillfredsställande att en partibeteckning som har avvisats av myndighet medhänvisning till förväxlingsrisk skall kunna användas i valet och vålla just denförväxling som myndigheterna har önskat undvika? Det är nämligen detta sakengäller. Får jag också säga, herr talman, att pekar på attspärrar i det kommunala valsystemet skulle kunna verka ännu mer orättvist. Ja,men det går att få ett rättvist system inom de kommunala valen med fastavalkretsmandat och utjämningsmandat utan annan spärr än 1,4 som första divisor. AnL 104SVEN-ERIK () replik; Till finns det bara att sägaatt jag före middagspausen punkt för punkt gick igenom den folkparfimotion somär grunden för reservationen och noterade att vad som där föreslås redan ärprövat och i vissa avseenden icke framkomligt, har tagit replik på alla huvudanförandenahär. Han har inte lyckats i något fall att ta fram något konkret exempel på vadsom kan sparas, I det senaste anförandet drog han till med att allapostkontor inte behöver vara öppna på valdagen. Där ligger det något, men ävenden saken är faktiskt prövad. Det är sagt att det är möjligt attvalmyndigheterna får föreskriva ett begränsat öppethållande. Men jag kan inteförstå varför vi skall behöva utreda detta i särskild ordning. Jag vet inte om lyssnade. lyssnarhan, ibland inte. Han ställer en rak fråga, om jag anser att det är rikfigt atten partibeteckning skall kunna användas i ett val, trots att den inte fåtttillstånd att registreras därför att den är för lika en annan. Jag har försökt beskriva att vi här i landet hartryckfrihet och fri nomineringsrätt. Det är alltså möjligt att, utan attvalbeteckning registrerats, skriva valsedel och även sprida den. Skillnadenmellan registrerad och icke registrerad beteckning är ju att den registreradeger rättighet för parfiet i frågaatt lägga ut valsedlar på postkontor. Det väcker opposition hos en del mindrepartier, men sådan är lagen. Den har förbättrats, och den kommer attytterligare förbättras genom det beslut vi nu fattar om . Nuär ändå inte belåten, men jag ber honom att noga läsa igenom bådedet utredningsmaterial som finns och det utskottsbetänkande som finns. Då skallhan nog finna att vi så långt det är möjligt tillgodoser de intressen som hanav naturliga skäl här företräder. Ändringi vallagen m. m. AnL105 () replik; Med en viss envishet kommer jag nog att hävda att det är rimligt att gåigenom valsystemet och se om det finns besparingar att göra. Jag kan barakonstatera att viljan att göra detta uppenbarligen inte är lika stor på allahåll, AnL106 (vpk) replik; Jag tycker inte att svarar på det som är huvudfrågan.Varken hänvisningen fill den fria nomineringsrätten eller tryckfriheten gerbesked på frågan om det inte bör vara möjligt att vidta ytteriigarebegränsningar än den som gäller i fråga om rätten att lägga ut valsedlar påpostkontoren för att undvika förväxlingar mellan registrerade och ickeregistrerade partibeteckningar, Sven-ErikNordin gör det till en fråga om en väljare som står och plitar dit envalbeteckning. Men huvudfrågan är ju att en partibildning försöker attregistrera en beteckning som Hgger väldigt nära en redan registreradvalbeteckning. Då säger myndigheten att det inte går, för då uppstårförväxlingsrisk. Ändå kan detta parfi bara gå vidare och trycka valsedlar somkan användas på alla platser, bortsett från postkontoren där de inte får läggasut. Jag menar att det borde vara möjligt, även med hänsyn fill den frianomineringsrätten och andra viktiga ting, att gå vidare och undersöka vilkabegränsningar som är möjliga för att undvika den förväxlingsrisk som jag hoppasäven vill undvika. Utskottets behandhng av mofioner som gälldebokstavsbeteckningar gick bl, a, ut på att undvika förväxlingar. Jag tycker attdet handlar om att gå vidare på den linjen. Som det är f, n, kan ett partiibland få en beteckning inregistrerad som är mycket lika en redan inregistreradbeteckning. Om partibeteckningen inte registreras på grund av dennaförväxlingsrisk kan likväl deltagande i valet ske med den icke registreradebeteckningen, och då kan den förväxlingsrisk som myndigheten ville undvikauppstå i vallokalen. Det är den faktiska situationen. AnL 107 () replik; Jag tror att och jag drivs av samma ambition att försökareda ut de här trassligheterna. Men vi klarar inte det utan att antingenrespektera den fria nomineringsrätten och tryckfriheten eller också göra våldpå dem. Det är alldeles riktigtsom säger, att Hka väl som en väljare i Ändringi vallagen m. m. valbåsetkan skriva sin egen valsedel kan han låta trycka valsedeln i fråga. Det lederfram till en förväxlingsrisk för väljare som inte är tillräckligt välinformerade. Detär i detta läge, herr talman, som partierna träder in med sininformationsuppgift. De måste informera väljarna om det riktiga namnet ochvarna dem för namn som liknar det riktiga, eftersom det bakom de namnen döljersig människor som är ute i helt andra ärenden. Jag tycker faktiskt att NilsBerndtsons parti har lyckats ganska väl med den uppgiften, trots att specielltdet partiet drabbats ganska hårt av konkurrerande partibildningar, i vissa fallavsöndringar från det egna parfiet, som nästan har vegeterat på det gamlakommunistiska namnet. Men det är, som sagt, bara informafion som hjälper i dethär läget, om man inte vill göra våld på vanliga vedertagna mänskligarättigheter. Och det skall vi väl ändå inte göra, ? Tredjevice talmannen anmälde att anhållit att till protokolletfå antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. AnL 108 iGamleby (s); Med anledning av regeringens proposition 1980/81:170 om ändring ivallagen har jag tillsammans med motionerat om att enskildpersons namn borde skyddas i anslutning till nomineringen ay kandidater tillallmänna val. gällande lag innebär fullständig frihet att på valsedeluppsätta vilken person som helst, oavsett den nominerade personens vilja,politiska tillhörighet eller personliga sympati. Jaghar på nära håll upplevt hur denna frihet har missbrukats. Jag har ocksåerfarit att det på olika orter i landet har förekommit liknande missbruk. Detkan enligt vår mening inte vara rimligt att ur integritetssynpunkt acceptera enordning som innebär att exempelvis aktiva moderater sätts upp på spränglistorför kommunisterna eller tvärtom, eller att socialdemokratersätts upp på lokala kommunala valsedel. Då kan det ofta vara desocialdemokrater som mest aktivt har bekämpat och kritiserat exempelviscenterpartiets politik. Jag har upplevt att någon som kallat sig miljödemokratupprättat en spränglista för vart och ett av dem i valet etablerade partierna,satt upp en registrerad företrädare för partiet och sedan laborerat med serierav namn och konstruktioner. Det kan enligt vår uppfattning inte vara meningenatt ett sådant system skall vara tillåtet. Manskulle kunna beskriva hur detta missbruk har utvecklats. Det finns olika formerför det som jag inte närmare skall gå in på här, Jag har med detta påpekandebara velat notera en del av det missbruk som jag har kännedom om. Omdetta system är diskutabelt med hänsyn till den personliga integriteten, måstedet också vara mycket allvarligt sett ur den enskilde väljarens synpunkt,därför att det kan uppstå allvariigt vilseledande förhållanden, därigenom i vallokalerna kan placera ut dessa spränglistor. fullt acceptabelt, eftersomde är ordinarie valsedlar för det tidigare etablerade partiet. Vårmotion syftar till att vi skulle få en ordning som innebär att enskild personsnamn inte utan vidare skall kunna sättas upp på valsedel. Med hänvisning fillkonstitutionsutskottets skrivning i betänkandet 1980/81 ;26 om ändring ivallagen, som vi nu behandlar, tycker vi att vårt krav har fått ett fallframåt. Utskottet uttrycker sig bl, a, på följande sätt; "Utskottetförutsätter att yttrandefrihetsutredningen behandlar den fråga om skydd för denenskildes namn på valsedlar som motionärerna har tagit upp," Meddetta som bakgrund, herr talman, förutsätter jag att under hand förslag tillformer som bättre skyddar enskild persons namn kommer att framläggas. Jag yrkardärmed bifall till utskottets hemställan. Ändringi vallagen m. m. 109 PER-OLOFSTRINDBERG (m): Det har varit utomordentligt intressant ätt lyssna på den här debattenkring vallagsfrågorna. Det har uppstått något av en mytbildning om att det vidalla de tillfällen då man ändrat vallagen skulle ha rått stor enighet. Det ärgivet att det i och för sig är värdefullt med enighet, och enighet hareftersträvats, men jag vill erinra om att när den d'Hondtska metoden och detproporfionella valsystemet infördes rådde absolut ingen enighet. När dendTlondtska metoden avskaffades och man införde förbud mot karteller,fraktionsbeteckningar osv, talades det i dåvarande andra kammare omcyniska maktövergrepp osv. Det har alltså långt ifrån varit så stor enighet närdet gällt att reformera vallagen som man skulle kunna tro när man lyssnar pådebattinläggen . Heltkort, herr talman, några ord om valkretsindelningen vid kommun-fullmåkfigeval.Denna fråga är ofta diskuterad, och den har åstadkommit storastridigheter i kommunerna. Det har varit fråga om mer eller mindre takfiskaarrangemang för att åstadkomma en från det ena valfillfället till det andralämplig valkretsindelning i en kommun. Det är givet att man skulle ha kommitifrån allt detta, om man hade genomfört ett kommunproporfionellt valsystem,dvs, samma system som vid riksdags- och landstingsval med fasta mandat och enfiondel av mandaten som utjämningsmandat. Det var också mot den bakgrunden somjag i vallagskommittén, i dess betänkande nr 2, reserverade mig för ett sådantsystem. Det har inte varit möjligt att uppnå enighet om detta. mellan socialdemokraterna, och om att ökaminsta antalet mandat per valkrets från 15 fill 20 betraktar jag utan tvekansom ett steg i rätt riktning. Tyvärr har inte heller detta varit möjligt attuppnå på grund av framför allt de svårigheter som man ansett har funnits iStockholms kommun. Jagvill helt instämma i vad utskottet säger på s, 28, nämligen att man hoppas attinför val - om man nu inte klarar det års val -kunna lösaden här frågan. Det är naturligtvis min förhoppning att vi då skall få fråganlöst, inte med ökat antal mandat per valkrets utan genom att åstadkomma en formav kommunproportionellt valsystem. Ändring i vallagen m. m. Låt mig sedan, herr talman, gå överfill vad som kanske har diskuterats ännu mer här , nämligen frågan om ettextraval. Varför fick vi egentligen inte det extraval som vi rimligtvis bordeha fått med anledning av regeringskrisen ? Det var väl tvåsaker som medverkade fill detta. För det första - och framför allt - var detför mellan den tidpunkt då krisen inträffade och den tidpunkt då valetskulle kunna ske med nuvarande bestämmelser. För det andra kom krisen attinträffa vid absolut fel årstid. Vi skulle inte ha fått valet förrän efterindustrisemestern med tillämpande av nuvarande valsystem, och detta betraktadesnaturligtvis på många håll som ytterligt olämpligt. Sedan har man från olika håll uttalat sig emot ändringar ivalsystemet på ett sätt som jag tycker är helt märkligt. talat om att vissa parfiledare skrek i högan sky för att åstadkommaändringar i vallagen och att man är beredd att acceptera ungefär vad som helstför att åstadkomma en ändring i valsystemet. Det har gjorts andra uttalanden isamma riktning. Jag vill, herr talman, försäkra att det naturligtvis inte ärfråga om detta. Tvärtom vill jag understryka vad vallagskommitténs ordförandeherr uttalade här förut, nämligen att det gäller att ha ett val undertrygga former och se fill att så många som möjligt kan delta i det valet. Jagtror att det råder en betydande enighet om detta mellan partierna här ikammaren. Men jag menar att regeringskrisen visade att vi begick ettmisstag i vallagskommittén när vi behandlade frågan - från grundlagsberedningen-om att se över reglerna för ett extraval. Vi sade kategoriskt att det inte ärmöjligt att åstadkomma några förändringar, med hänvisning till alla de olikaskäl som vi då radade upp. Jag måste säga att om jag hade vetat då vad jag vetnu, så skulle jag absolut inte ha ställt mig bakom den skrivning som finns ivallagskommitténs betänkande, del 2, på s. 200, där vi talade om varför vi inteskulle göra några sådana förändringar. Tvärtom tycker jag att det i dagframstår som alltmer nödvändigt att åstadkomma ändringar som gör att vi kan fåett extraval inom rimlig tid från det att den händelse har inträffat sommotiverar detta extraval. Därvidlag vill jag helt instämma i vadkonstitutionsutskottets ärade vice ordförande sade här förut, nämligen att detpå det praktiska området finns rätt många saker som man kan se över. Jag ser ivarje fall flera här i kammaren som förmodligen har arbetat med val sedan mångaår tillbaka, och de vet att i varje valkrets klarade förbundsexpeditionernasjälva av att låta trycka valsedlarna. Det fanns tryckerier som kunde göradetta på . Jag tror att man skall kunna klara detta också vidett extraval. Det finns ingenting som säger att man vid ett extraval behöver havare sig svarta streckmarkeringar i hörnen eller gult papper; det gäller jubara ett val. Det räcker med att ha en viss norm för vilket papper tryckeriernaskall använda, och en sådan norm skall rimligtvis kunnautfärda. Jag menar alltså att det finns många saker på det tekniska planet somman bör kunna klara. Sedan är det frågan om partiernas nomineringsarbete. Detär givet att vi inte är vana att lagstifta om detta. Varje parti ärnaturligtvis suveränt att självt bestämma om det arbetet. Men om man har begränsadfid till förfogande från det att extraval är utlyst, så har ju parfierna attanpassa sina nomineringsbestämmelser till detta. Jag förmodar att varje parti,när det nominerar kandidater för en treårsperiod - jag hoppas att det skall blilängre perioder - ändå gör det med tanke på att dessa kandidaterär nominerade för hela perioden. Det torde väl därför vara ganska rimligt attpartiorganisationerna vid ett eventuellt extraval säger; O. K., vi gör deförändringar som kan vara motiverade på grund av dödsfall osv., och i övrigtfastställer vi den lista som vi hade vid närmast föregående ordinarie val. Jagtror alltså att det skulle vara en rimlig arbetsordning för partierna. Därförtror jag också att man från partiorganisationerna bör kunna acceptera betydligtkortare tid för nomineringsarbetet. När det gäller poströstning och röstning på fartyg såvisade det sig i samband med folkomröstningen om kärnkraften att i fråga omalla de fartyg som befann sig utanför svenska hamnar och för vilka man hadekortat ner tiden från 55 kom de flesta försändelserna fram i tid.De försändelser som inte kom fram hade försenats av exceptionellaförhållanden, som hade gjort att de inte hade kommit fram ens om vi haftbetydligt än de - det fastslås också i den promemoria somfinns inom vallagskommittén. Det gör, herr talman, att det verkligen finns skälatt se över detta. Jag kan understryka att när vallagskommittén kommer atthålla sitt nästa sammanträde, kommer i varje fall jag för min del att på nyttta upp den frågan - för såvitt inte regeringen anser att det är någon annaninstans som skall göra det. Vi bör se över vallagen. Jag vill gärna anknyta till en artikel somriksskatteverkets chef för sedan hade i en fidning. Han säger där; Seöver vallagen före nästa kris! Ingen vet, mot bakgrund av den styrka ellerbrist på styrka som den nuvarande regeringen har, när nästa kris inträffar. Motden bakgrunden anser jag att det är angeläget att vi möjligt får enöversyn av vallagen, så att vi om så erfordras redan under innevarande höst kanta ställning till ett extra val. Ändring i vallagen m. m. 110 () replik; Jag tycker det var braatt så klart tog avstånd från de tankar som kommit filluttryck här och var om att man skall ändra vallagens bestämmelser om extravalpå nästan vilka villkor som helst. Det var en hälsosam skillnad på hans ochhans partiledares synpunkter i det fallet. AnL 111PER-OLOF () rephk: bör mera noga ta del av GöstaBohmans brev när det gäller extraval. Någon som helst önskan från moderatasamlingspartiet eller dess ordförande om att det skall anordnas extraval undervilka former som helst föreligger icke, har aldrig förelegat och kommer ickeatt föreligga. Ändring i vallagen m. m. AnL 112BERTIL FISKESJÖ (c): Jag har tänkt att i huvudsak beröra tvåsaker. Den ena är valkretsindelningen i , den andra är den debattsom förts, här och annorstädes, om kraven på att ändra vallagen så att man kananordna snabbval. Valkretsindelningen i har länge varit föremålför uppmärksamhet. En av de första motioner jag väckte när jag kom in iriksdagen 1971 gällde denna fråga, I den motionen framhöll jag bl, a, attvalkretsindelningen i gick stick i stäv med de principer som vi ialla andra sammanhang går efter vid valkretsindelning för allmänna val, I allaandra fall tillämpar vi principen att valkretsarna skall vara sammanhängandegeografiska områden, I däremot är fyra stadskommuner utryckta urgeografin och sammanförda till en särskild valkrets. Detta har naturligtvisalltid varit en märklig konstruktion. Denna situation har inte förändrats tilldet bättre genom kommunsammanslagningarna. är t. ex. en del avlänsvalkretsen - den norra delen - genom expansion helt avskärmadfrån valkretsen i övrigt. För väljarna är den nuvarande indelningen svårförståeligoch svårgripbar, och för de politiska partierna är den synnerligen opraktisk.Det gäller för organisationsarbetet i allmänhet och för nomineringsproceduren isynnerhet. Valkretsindelningen borde således ändras. Att döma av reaktionernapå det utredningsarbete som bedrivits tycks också den uppfattningen delas av deflesta. På grundval av det arbete som utfördes redan avpersonvals- och valkretsutredningen har senast, som jag och i vår här aktuella motion, en särskild utredningsman, lagmannen ,Hjelmqwist, grundligt utrett frågan igen och lagt fram en rad olika alternativtill den nuvarande indelningen. Ett av dessa alternativ, som förordades redanav personvals- och valkretsutredningen, vann vid remissomgången på det lokalaoch regionala planet allmänt gillande. Det är samma förslag som vi motionärerförordat. När remissomgången var klar och alla partier uttryckt sittgillande, trodde jag för min del att saken var klar - den segslitna frågan omvalkretsindelningen skulle äntligen få sin lösning. Men därvidlag bedrog jagmig. Under gången från remisskrivande till propositionsskrivande har tvåpartier, socialdemokraterna och , hoppat av. Motivet är inteomedelbart genomskådligt. Möjligen har man på vissa fingrar ängsligt räknat påhur de individuella chanserna vid nomineringar och val skulle slå med en nyvalkretsindelning. Det personliga har således tagit över det principiella. Jagbeklagar under alla omständigheter att förslaget nu har fallit och jag måstetyvärr göra den pessimistiska prognosen att det är föga troligt att det kan blinågon förändring under överblickbar framtid. Vi var ju nu mycket nära skott,som det brukar heta. Det kommer säkert att krävas mycken spårning innanvillebrådet kommer i sikte igen. får dras med en orafionell ochopraktisk valkretsindelning för valen till även framgent, NilsBerndtson sade i sitt anförande på denna punkt att mindre valkretsar ger sämre möjligheter till allsidig representation. Så ärdet inte. Det proportionella valsystemet skall finnas kvar, och denproportionella fördelningen mellan parfierna kommer fortsättningsvis också attverka - den rubbas inte, om vi ändrar valkretsindelningen i , tyckte i sitt anförande att det inte varså märkvärdigt med valkretsindelningen nere i - den kunde gottvara som den var. Något behov av ändring fanns inte, Konsfigt, ,att samtliga remissinstanser lokalt och regionalt hade en helt annan uppfattning! Det betänkande som vi nu behandlar gäller enrad delförändringar i vallagen. De har på sedvanligt sätt noga förberetts av1978 års vallagskommitté, som vi har hört. Jag skall inte gå in på detaljerna iutskottsbetänkandet - de har redan ventilerats med betydande utförlighet. Menjag vill i anslutning till utskottsbetänkandet understryka att det är så härdet skall gå till när vi överväger ändringar av de grundläggande dokumenten förvår demokrati. De skall inte ändras i största hast bara därför att de i en vissgiven situation inte visat sig till fullo tillgodose t, ex, vissa politiskapartiers akuta intressen. Vi har varit - som jag uppfattat det - enseom denna princip. Vi har varit ense om att det är just i krissituafioner, närstämningen kan vara upphetsad, som det är särskilt viktigt att grunderna fördemokrafin och hur demokratin skall förverkligas ligger fast. Det är ju ett avde viktigaste skälen fill att grundlagen är besvärlig att ändra - det må finnashur stor majoritet som helst i för en ändring. Första gången kanändringarna endast tas som vilande, och för att ändringarna skall gå igenomkrävs det bekräftelse av en ny riksdag med ett allmänt val mellan besluten. är det så att alla regler som bestämmer demokratinsvillkor och utformning inte är reglerade i grundlag. Viktiga bestämmelser finnsi t, ex, vallagen. Denna kan ändras genom ett riksdagsbeslut. Den debatt, somförts om vallagen med anledning av de ständiga ropen pånyval, reser onekligen frågan, om den avvägning som vi nu har mellan grundlagoch vanlig lag på det här området är tillfredsställande.