prot · G40927 · 1980-12-31 00:00:00 — Debara finns där som statsrådets privata tyckande. Dåuppslår frågan: Vad är det egentligen beslutar om? Vad ingår iriksdagens beslut? Ingår även de filosoferande avsnitt som statsrådet hakat påutan att de utmynnar i något förslag? Eller faller de utanför beslutet? Denfrågan är intressant. Det rör sig om två avsnitt, s. 20, andra stycket, och s.22, fjärde stycket, i proposifionen. Ibåda fallen diskuteras eventuella framtida inskränkningar i offentligheten. Iena fallet säger statsrådet, att han är beredd att skärpastafisfiksekre-tessen, om det visar sig att domstolarna i ökad utsträckningbegär fram sådant material. Men han har inga förslag fill . I detandra fallet är det än värre. Där uttalar sig statsrådet om en skrivelse frånteleverket, i vilken man föreslår, att förvaltningen skall få överklaga, när enmedborgare erhållit rätt att ta del av material. Det vore en helt ny ordning isvensk offentlighetsrätt. Den skulle allvarligt inskränka på offentligheten ochmedborgarnas rätt. Delta lar statsrådet upp. Men han ställer sig inte påmedborgarrättens sida, vilket hade varit del självklara. Han säger atl han intenu anser någon ändring befogad. Del vill säga: I båda fallen gerstatsrådet uttryck för en ifrågasättande eller restriktiv hållning till rådandemedborgerliga rätfigheter. vill jag fråga ; Vet ni vad detinnebär att godkänna propositionen i dessa avsnitt? Ni säger i betänkandet somett svar på anmärkningar i vår motion, alt sådana här diskuterande inslag i enproposition inte kan göra anspråk på att räknas som förarbeten. Men varförskall de då över huvud taget finnas med? Hur skall folk ute på förvaltningarnaveta, vilka delar av proposifionen de skall rätta sig efter och vilka delar deinte behöver bry sig om? Skall ett statsråds personliga filosoferande plötsligtflyta in i proposifioner? En förvaltningstjänsteman som läser det här har junära fill slutsatsen, att här ges uttryck för en skärpt restriktivitet i praxisbeträffande vissa officiella uppgifter och deras utlämnande. Här måste ju konstitulionsulskottet klarlägga för kammarenoch medborgarna vad man menar. Ingår statsrådels reflexioner i riksdagensbeslut eller gör de del inle? Om de inle skall anses ingå, så måste ni välmarkera detta. Och om de skall anses ingå - då har alltså ni ställt er bakomtankar som helt skulle förändra offentlighetsprincipens tillämpning, om derealiserades. vill jag veta av konstituiionsulskotlels ordförande: anhängare av atl statsförvaltningen skall få rätt atl överklaga beslut isekretessfrågor? Om han inte är det, varför låter han då statsrådets underligatankegångar stå kvar i propositionen? När vi från vpk:s sida anmärker på detta märkliga inslag ipropositionen har utskottet inget bättre att komma med än att säga atl del ärvärdefullt alt man diskuterar. Men, snälla vänner, propositioner är väl inteatl likställa med diskussionsklubbar för statsråden. Propositioner är till föralt skall ta ställning till dem. Qm vi gör propositionerna tilldiskussionsinlägg, hur skall vi då kunna veta vilka delar av texterna som ingåri vårt beslut? vet man ju varken ut eller in, om man gör på detsättet. Jag hävdar den meningen, all när tar ställning och godkänneren proposition, så godkänner både klämmarna och hela den text somfinns i propositionen. Vill man inte göra så, måste man särskilt ange vilkadelar av texten man inle ställer sig bakom. Med den ordning som tillämpas här finns del all riskför den tolkningen att statsrådets diskuterande anses ingå i beslut,och då kan det tas fill intäkt för just en mer restrikfiv hållning motmedborgarna från förvaltningens sida. Detta är inte önskvärt, och del ärförvånande att utskottet inle har anmärkt på det. Än mer förvånande tycker jag det är att inte utskottetssocialdemokrater har reagerat på statsrådet privatadiskussionsseminarier i propositionstexten. I del ena fallet handlar det ju omalt man eventuellt i framfiden skall skärpa slalisfiksekretessen. Omdomstolarna i landet begär fram mer uppgifter av det här slaget, då kan det bliaktuellt, säger nämligen statsrådet, atl utvidga statisfiksekrelessen. Moldenna bakgrund vill jag fråga socialdemokraterna i utskottet: Hur kan ni låtasådant passera? Ni måste väl ändå läsa handlingarna så pass mycket atl niförslår vad det gäller. Vad del handlar om är nämligen att domstolarna kan haintresse av vissa uppgifter om företag och ekonomiska intressen. Och vad statsrådet säger är ju,atl om domstolarna visar alltför stort intresse för sådana uppgifter, så skallman skärpa sekretessen, dvs. minska rättsväsendets möjligheter till insyn i och mäktigas affärer. Hur kan nisitta och blunda för den sortens idéer? Så till dekonkreta ändringsförslagen i propositionen. Utskottet godtar utvidgad sekretess i patent- ochregistreringsärenden. Utskottet godtar utvidgad sekretess i frågor somsammanhänger med ärenden under lagen om illojal konkurrens. Utskottet godtarutvidgning av sekretessen när del gäller insyn i biomedicinsk forskning. Här visar konstilufionsulskottels politiker, liksomstatsrådet , sitt ansikte. Det är hela liden fråga om utvidgad sekretess -om inskränkning av offentlighetsprincipen - och del är hela fiden fråga om altskydda affärsintressen från insyn och kontroll. Särskilt stötande är dennahänsyn till affärsintressena när del gäller biomedicinsk forskning. Det vill påren svenska säga försök med människor! Det är själva del rättsliga problemetdet gäller i detta fall. Sådan forskning måste naturligt nog slå under striktoffentlig kontroll. Det finns också procedurer för hur den efiska granskningenpå detta område skall gå till. Vad nu vill göra är all skyddaläkemedelsindustrins intressen genom att undanta alla affärsuppgifter. Deltamåste betyda att granskning och insyn försämras. Så fort man kan åberopa atluppgifter om något läkemedel är alt betrakta som affärshemligheter, då skall deuppgifterna hemlighållas. Sagt på rakt språk: Människors och pafienlers välfärdskall stå tillbaka för privata vinstintressen. Återigen vill jag fråga konsfitutionsulskottetssocialdemokrater: Hur kan ni släppa förbi sådant? På ett flertal punkter är förslagen underligt formulerade.Det verkar råda en allmän hafsighel och brist på juridisk stringens hosproposifionsförfaltar-na på detta vikliga område. När statsrådet i texten diskuterar besvärsrätt ocbstatistiksekreless sker del utifrån förutsättningen alt del är sekretessen somär regel och offentligheten undantag och inle - som del skall vara - tvärtom. Vad beträffar den föreslagna ändringen i 8 kap. 2 § heterdel i texten all sekretessen bara avser uppgifter hos dem som iförsäkringshänseende är egenföretagare. Men av lagtexten får man intrycket alldet gäller alla, vilket alltså är en vidare definition av sekretessområdet. Beträffande bestämmelsen i 7 kap. 9 § fjärde stycketgäller atl den är vilseledande formulerad. Första meningen där kan tolkas somatl alla uppgifter inom verksamhetsområdet är sekretessbelagda. Definitionen avsjälva sekretessområdet, som sedan följer i den andra meningen, ger vid handenatl det skaderekvisit som där är uppställt enbart skulle avse uppgifter somomtalas där, dvs. i andra meningen. Första meningen kan alltså tolkas som atlen mer allmän sekretess gäller och då ulan skaderekvisit. 9 kap. 9 § har en logiskt felaktig utgångspunkt.Bestämmelsen ger också här intryck av atl normalfallet är sekretess ochundanlaget är offentlighet. närdet skall vara tvärtom. 20och 21 §§ i 9 kap. är två paragrafer som på ett märkligt säll har fått olikautformning. Enligt den första av dessa paragrafer gäller sekretess för vissauppgifter i jämställdhetsärenden beträffande både den som uppgiften avser ochhans närstående. I den andra av dessa paragrafer gäller sekretessen bara denenskilde själv och inte närstående. Varför skall det vara olika skydd i domstolför samma uppgift jämfört med hos jämställdhetsombudsmannen? Och vad mera är:skaderekvisitet är också olika utformat i de två paragraferna. I den gamla 20§, som alltså skall fortsätta alt gälla, gäller sekretess bara om någontillfogas avsevärd skada eller betydande men. Men i den nya paragrafen räckerdet med bara skada eller men. Del behöver alltså inte vara avsevärt ellerbetydande. Detta är ju rörigt och krångligt. Del försvårar för medborgarna atlförstå lagen och att rätt bevaka sina rättigheter. Det finns ingen anledningtill alt en uppgift som är offentlig när den förekommer hos domstol skall varasekretessbelagd när den förekommer hos jämställdhetsombudsmannen. Dessutomvisar del hela alt man i den nya paragrafen har en strängare sekretess än i dengamla, dvs. en mindre generös attityd fill offentlighetsprincipen. Jagfrågar: Hur kan konstitulionsulskottet släppa igenom en så illa genomarbetadmateria? Inte kan man väl bara sitta still inför hafsigheter och oklarheter påett så viktigt område som del här gäller. Mycketmärkligt är statsrådets resonemang när det gäller offentligheten för de uppgiftersom förekommer på vissa polisiära institutioner. Här erkänner statsrådetindirekt att grundlagen inte följs. Han erkänner därmed också att den kritiksom vpk tidigare framfört beträffande tillgänglighet till offentligadatalagrade uppgifter är helt riktig. Han erkänner alt uttryckligauttalande om att datoriseringen skulle användas för all stärka den offentligainsynen inte har respekterats i förvaltningen. Och vad som är ännu merhäpnadsväckande: Han använder detta för atl fördröja ett förslag omregistrerades insynsrätt. Detta är avslöjande ur tvåsynvinklar. Fördet första visar det alt man numera även på statsrådsnivå börjar betraktaoffentlighetsprincipen inte som en grundlagsfråga utan som en penningfråga. Omman har råd, om det finns resurser, då skall vi tillämpa den. Blir det för dyrtfår vi låta bli att tillämpa den. Och sådant skriver konstitutionsutskottetsledamöter under. De godkänner ju utan invändningar statsrådels värdering. Fördet andra visar det hur klassamhället påverkar tillämpningen av grundlagen. Härär det på flera punkter fråga om atl öka sekretessen för atl skydda privataaffärsintressen, t. ex. läkemedelsindustrin. När det gäller det här ändamåletlöper , snabbfotad som en liten hind, atl verkställa önskemålen. Dåär det inte tid alt skriva noggranna texter. Då är det inte tid att höralagrådet eller att låta domstolarna få bedöma om de nya bestämmelserna gerproblem vid tillämpningen. Då skall allt gå så fort som möjligt för att manskall kunna inskränka offentligheten. Men när del gäller attnågon fattig stackare skall få ta del av registeruppgifter om sig själv, dåmåste det remissas, då måste det undersökas om det finns resurser, då måste manvänta och se - och detta trots att man bryter mot grundlagen genomatt förhindra tillgänglighet till dataterminal för att ta del av uppgifter somredan är offentliga. Regering och konstitutionsutskott godtar detta, trots attdet nu finns ett regeringsrättsbeslut på att tillgång till dataterminal ingår iden medborgerliga rätten till offentlig insyn. Det är lätt att skriva en högtidlig paragraf i en grundlag. Det ärsvårare att hindra att etablerade maktintressen urholkar och tar tillbaka denproklamerade rättigheten steg för steg. finns starka och tydligatendenser i samhället till att så sker. Vpk godtar inte en sådan nedbrytning avoffentlighetsprincipen och de medborgerliga rättigheterna. Vi menar att dethade varit plikt att motsätta sig uttrycken för dennatendens. Man borde ha givit regeringen ett bakslag. Detta är ju enrättighetsfråga, där man från olika partier och olika ideologiska ståndpunkterborde ha kunnat samlas om ett gemensamt intresse för att slå vakt omoffentligheten. I stället har utskottspartierna ställt sig på byråkratins ochaffärsintressenas sida mot medborgarna. Vi godtar inte detta utan yrkar bifalltill vår motion och avslag på propositionen och utskottets hemställan ibetänkandet. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 12§ Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:130 av OlofPalme m. fl. med anledning av proposition 1980/81:32 med förslagtill ändrade regler för beskattning av realisationsvinst vidfastighetsavyltring 1980/81:131av m. fl. 1980/81:132 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:42 om ändraderegler för villabeskattningen, m. m. 1980/81:133av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:50 om skattenpå inkomster, m. m. 1980/81:134av m.fl. medanledning av proposition 1980/81:63 om räntebidrag m. m. 1980/81:135av m.fl. med anledning av proposition 1980/81:64 med förslagom förlängning av del statliga lånestödet till underhåll av vissa hyreshus 1980/81:136av m. fl. 1980/81:137 av JohanOlsson m.fl. 1980/81:138 a\ LarsWerner m. fl. 1980/81:139 av ErikWärnberg m. fl. med anledning avproposition 1980/81:39 om stimulans av aktiesparandet 1980/81:140a\ m. fl. 1980/81:141 av LflM m./7. med anledning av proposition 1980/81:41 omförmånlig kreditgivning till 1980/81:142av m.fl. 1980/81:143 av m. fl. ' 1980/81:144 avIngvar m. fl. med anledning av proposition 1980/81:49 om stöd föråtgärder för alt ersätta olja, m. m. 13§ Anmäldes och bordlades betänkande 1980/81:10 om besparingar i statsverksamheten, m.m., såvitt avser omfattningen och inriktningen av besparingarna 14§ Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1980/81:51 av (vpk) till socialministern om barnomsorgen: råder på de allra flesta håll i landeten skriande brist på platser inom den kommunala barnomsorgen. av barn iåldrarna köar för plats, i första hand på daghem. avlågstadiebarnen behöver men har inte beretts plats på fritidshem, allt enligtstatistiska centralbyråns barnomsorgsundersökning 1980. Av denna framgår ocksåtydligt alt det föräldrar i första hand efterfrågar är dag- och fritidshem.Trots delta fortsätter kommuner att satsa på andra former av tillsyn. I vissa,företrädesvis borgerligt styrda, kommuner är antalet platser hos dagmammorstörre än del totala antalet daghems- och frilidshemsplalser - en tendens, somvi inom vpk vill bryta. Inte ens ett barn av tre i förskoleåldern kan i dagberedas plats inom den kommunala barnomsorgen. av dessa barn har daghemsplats. har annan tillsynsform. Av barnen i åldern 7-10år har plats inom den kommunala barnomsorgen. knappt ettbarn av tio - har fritidshemsplats. Dethär är siffror som talar sitt tydliga språk. Det krävs krafttag för attbygga borl bristerna, såväl kvantitativa som kvalitativa, inom barnomsorgen. Riksdagenanslöt sig 1976 till regeringens överenskommelse med att bygga100 000 platser i daghem och 50 000 platser i fritidshem. Vpk ansåg att de dåuppställda planerna var alUför begränsade. vet vi att inte ens dettaoacceptabelt låga mål kommer all nås års utgång. Kommunerna måste åläggas att åtminstone följa den plan förutbyggnaden som fastslogs av 1976. med denna kvantitativasatsning krävs åtgärder för atl bibehålla, alternativt höja, kvaliteten avomsorgen. Motsatta tendenser kan skönjas. Utökade grupper ochöverinskrivning är några av de metoder kommuner tar till för att minskaköerna. Vpk tillbakavisar bestämt sådana lösningar av den akuta barnomsorgen.Över huvud taget är det nödvändigt att tillmötesgå personalens behov avdrägliga arbetsvillkor. Den stora personalomsättningen inom barnomsorgen ärett uttryck för en otillfredsställande arbetssituation. Samhället har med andraord allt att tjäna på att utbyggnaden kvantitativt sker parallellt medsatsningar på kvaliteten. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga socialministern: Ämnar socialministern vidta några åtgärder för atttrygga en kvantitativt hög utbyggnad av barnomsorgen, så att åtminstone denbegränsade planen kan hållas? Vilka initiativ ämnar socialministern ta för attkommunerna skall prioritera byggande av daghem och fritidshem på bekostnad avfamiljedaghem? Hur ser socialministern på de kvalitafivaförsämringar av barnomsorgen som planeras inom vissa kommuner? 15§ Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 18november 1980/81:120 av GunnarOlsson (s) till försvarsministern om verksamheten vid AB : På uppdrag av militära idrottsförbund(SMI) sker av () en upphandling av 1 250 000 7,62mm-patroner. i i , som sysselsätter 320 personer men som riskerar förlora ett 60-talarbetstillfällen, har lämnat anbud. har munfligen meddelat att beställningen kommer att placeras hosen finsk tillverkare, med mofiveringen att "den finska ammunifionen är denenda som har kunnat utprovas tekniskt". Medtanke på att genom sammanslagningen med avhänt sigmöjligheten att få leverera militär ammunition och därigenomtvingas överleva på tillverkning av ammunition för jakt- och tävhngsändamål, ärdet att beklaga om inte ens det mycket begränsade svenska stafliga behovet avdessa ammunitionstyper kan beställas från en svensk tillverkare. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet om han anser det varaförenligt med vår sysselsättningspolitik att ett svenskt konkurrenskraftigtföretag på detta sätt ställs åt sidan i ett av arbetslöshet så svårt drabbatlän som . Vad anser statsrådet att man kan göra för att förhindradefta? 1980/81:121av () till industriministern om Uddeholm AB:s verksamhet iTorshälla: vill dra ner sin arbetsstyrka medca 500 i , kommun. Med anledning därav vill jag frågaindustriminister : Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta med anledningav den uppkomna prekära sysselsättningssituationen i berörd region och vilkenståndpunkt har statens representant i styrelsen intagit till den föreslagnastrukturrationaliseringen? 1980/81:122 av Lars-OveHagberg (vpk) till statsministern om nationalisering av silverfyndigheterna iGarpenberg; En av största silverfyndigheter harupptäckts i i södra . Denna fyndighet har med nuvarandepriser ett värde av ca . Dennanaturrikedom skall nu exploateras av det privata storbolaget . Bolagetberäknas göra vinster i 50-miljonersklassen på fyndigheten. Detvore rimligt att naturrikedomar tillhörde hela folket och att vinsterna tillföllsamhället i stället för att, som planeras, bli en privat angelägenhet föraktieägarna i . Med anledning härav villjag fråga statsministern: Ärregeringen beredd att skyndsamt vidtaga erforderliga åtgärder för attnationalisera silverfyndigheterna i , så att vinsterna av brytningentillfaller hela folket? 1980/81:123av () till.jordbruksministern om jordbruksnäringen iNorrbottens län: Det är bistra tider för jordbrukarna i Norrbotten.Många jordbruk i länet hotas av konkurs. Det allvarUga i situationen är att detär unga jordbrukare som drabbas värst. Medanledning härav vill jag till jordbruksministern ställa följande fråga: Vadämnar statsrådet göra för att vända den mycket negativa utveckUngen inomjordbruksnäringen i ? 1980/81:124 av () till socialministern om etableringen av privatlandläkare: På många håll i landet är tandvårdssituationen bekymmersam och köerna för att erhålla tandvård långa. måstelandstingen av ekonomiska skäl begränsa sin volymökning. Med tanke på detta ochpå att tillgången på tandläkare stadigt ökar borde förutsättningarna förprivateta-blering i bristorterna finnas. En lättnad i fråga om sådan etableringär därför önskvärd. Motbakgrund av detta vill jag till socialministern ställa följande frågor: Är statsrådet beredd medverka till att möjligheterskapas för etablering av privatlandläkare i bristorter? Anser statsrådet att ett samarbete mellanfolktandvården och privat-landläkarna bör stimuleras? 1980/81:125av () till industriministern om ;s verksamhet iStorfors: har beslutat att draner antalet anställda mycket kraftigt. Totalt rör det sig om över 1 100arbetstillfällen, fördelade på fyra orter. Särskilt för skullekonsekvenserna av neddragningen bli förödande. Av Storforsverkens ca 700arbetstillfällen skulle 450 stycken försvinna. NybyUddeholm bildades med hjälp av ett massivt stöd från statsmakterna. Totalt harstaten bidragit med ca 800 milj. kr. De privata ägarnas bidrag har varitytterligt begränsade. Anledningentill det statliga engagemanget var en strävan att trygga sysselsättningen på deberörda orterna. I samband med bolagets bildande uppskattades den erforderligasysselsättningsminskningen till ca 400 personer. Denna siffra har tredubblats. Mot denna bakgrund villjag fråga industriministern: Harindustriministern genom den statliga styrelserepresentanten eller på annat sättvidtagit några åtgärder för att den nämnda sysselsättningsutvecklingen skullekomma till stånd och vilka åtgärder avser industriministern vidtagaför all trygga sysselsättningen i , om företagels neddragning blirverklighet? 1980/81:126av () till industriministern om ;s verksamheti,Blombacka; Enligt vad som meddelats i styrelsebeslut från avser nämnda bolag atl genomföra en omfattande neddragning avsysselsättningen. Därigenom skulle 60 arbetstillfällen i Blombacka inomKarlstads kommun försvinna, och den nuvarande verksamheten skulle helt upphöra. Vilkakonkreta åtgärder avser industriminislern atl vidta för atl tryggasysselsättningen i Blombacka? 16 § Kammaren åtskildeskl.