prot · G409150 · 1980-12-31 00:00:00 — 13§ Anslag till räddningstjänst, m. m. Föredrogs civilutskottets betänkande 1980/81:38 omanslag fill räddningstjänst, m. m, (prop, 1980/81:100, 1980/81:116 och1980/81:119), AnL57 (): I civilutskottets betänkande 1980/81:38 behandlas räddnings-tjänstenoch i det sammanhanget mofionen 486 om en dygnsberedskap medräddningshelikoptrar i och i , Låtmig bara inledningsvis notera att den försöksverksamhet som utskottet hänvisartill i sin skrivning när det gäller motionen är en fullkomlig nyhet för mig.Och vad värre är: det tycks också vara en väldig överraskning för de människorsom i sin dagliga gärning och i sin verksamhet på detta område, dvs,helikopterverksamheten, skall delta i den här försöksverksamheten. Det skalldärför bli intressant att höra utskottets talesman förklara litet grand hur manser på den här formen av verksamhet och en eventuell försöksverksamhetframöver på detta område. Underde har frågor om räddningshelikoptrars insatser blivit föremål fören allt intensivare debatt. Främst är det landsfing, sjukhus och läkare sompåtalar behovet av ambulanshelikoptrar. Som framgår av det betänkande vi nubehandlar pågår det också en försöksverksamhet i samarbete medrikspolisstyrelsen, försvaret och ett antal sjukvårdshuvudmän. Det ärnaturligtvis positivt att den försöksverksamheten har kommit i gång, även omdet haltat en del på vissa håll på grund av knappa anslag och ibland på grundav gränsdragningen, vilka resurser man skall använda sig av -civila ellermilitära. Men trots allt skall vi naturligtvis hoppas på att erfarenheterna såsmåningom skall resultera i ett system som gör att vi kan få i gång snabbaräddningsinsatser på detta område, Imofion 486 tar vi upp frågan om hehkopterberedskapen i och , Närman diskuterar helikopterns användning i räddningstjänsten är det viktigt har klart för sig vilka helikopterresurser som disponeras och fill vilkauppgifter de är användbara. Flertalet hehkoptrar som används i vårt land är intelämpade för räddningsuppdrag ute fill havs och i dåligt väder. Det här gällerde flesta civila men också många av försvarets helikoptrar. Det beror i förstahand på att de saknar den navigationsutrustning som är nödvändig för att klarauppdrag i dåhgt väder ute till havs, och det är oftast då som behovet av sådanhär helikopterverksamhet är störst. Närdet gäller att klara en fillfredsställande sjöräddning i , finns detresurser i och . Flygvapnet har där tunga hehkoptrar stationerade.Men dessa resurser finns att fillgå i huvudsak endast under flygvapnetstjänste- och flygövningstid. Om det efter tjänstetiden skulle hända en störreolycka ute till havs, t. ex, en flygolycka eller om ett fartyg skulle förlisa,så måste man försöka ragga upp en besättning på dess fritid för att kunnaanvända sig av de förnämliga och snabba räddningsenheter på helikoptersidansom flygvapnet har på dessa orter, I de södra AnslagtiU räddningstjänst, m. m. 5Riksdagens protokod 1980/81:150-151 Anslag tdl räddningstjänst, m. m. delarna avlandet finns en dygnsberedskap på detta område, och det är därför väldigt svårtatt förstå varför hela skall sakna dygnsberedskap, åtminstone översommarhalvåret. Resurserna finns som sagt redan i form av de i ochSöderhamn stationerade helikoptrarna. Det behövs egentligen bara en vissförstärkning på personalsidan för att en tillfredsställande räddningstjänstskall kunna åstadkommas på det här området. Från sida har man under de senaste årenefterfrågat en sådan här dygnsberedskap. Det är i sig naturligt, eftersom denindragning av bemanningen på fyrplatser som skett innebär attpraktiskt taget hela har fått en sämre beredskap vid sjöolyckor.Tidigare var ju fyrplatserna bemannade, och det fanns kontinuerlig fillgångtill resurser ute vid havsbandet, som var beredda att gå ut vid olyckor tillsjöss. finns aUtså inte de här räddningsresurserna kvar. De tunga helikoptrar som försvaret förfogar över är enresurs som kan utnyttjas för att rädda liv även vid olyckor till sjöss efterkontorstid, om bara viljan finns. Dessa resurser finns i beredskap i landetssödra delar, och det finns många exempel på hur man under mycket svåraomständigheter kunnat rädda liv. Så skedde t, ex, natten dåpassagerarfartyget gick på grund utanför Vinga fyr.Situationen för de 250 passagerarna var synnerligen allvarhg. Försvarets tungahelikoptrar klarade den situationen och förde i land samtliga passagerare. förliste det finska i , På mindre än 15 minuterefter det att fartyget sänt ut SOS var försvarets tunga helikoptrar på väg mothaveriplatsen nordost , Under mycket svåra omständigheter räddadeselva människor till livet genom den insatsen. Det finns rader av exempel på hurman i dåligt väder och ofta kunnat använda justförsvarets tunga helikoptrar för sjöräddningsuppdrag. Man har på detta sättkunnat rädda många liv. Jag har därför mycket svårt att förstå varför man inte kanåstadkomma samma beredskap även i de norra delarna av , Människorsliv och hälsa skall väl inte behöva hänga på hur snabbt man via telefon kan"ragga upp" helikopterbesättningar på deras fritid. Avslutningsvis: På s, 11 i utskottets betänkande kan manläsa: "Beträffande den i mofionen särskilt upptagna frågan omhelikopterbemanningen i och har utskottet inhämtat attförsöksverksamhet med alternerande dygnsberedskap vid helikoptrarna påde båda orterna pågår inom försvaret," Jag vet inte var utskottet i detta fall har hämtat sinauppgifter. Av de kontakter som jag har haft med berörda i denna verksamhet påde båda orterna har framgått att de ännu inte har hört talas om dennaverksamhet, än mindre deltagit i den. Det vore därför värdefullt om utskottetstalesman kunde klara ut hur utskottet ser på denna form av räddningsverksamhetmed helikoptrar.Om man skall döma av den futtiga skrivningen med anledning av motion 486, tycksinte nämnda forrh av räddningstjänst vara speciellt angelägen för utskottet. Under dettta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av Anslås rädd kammarens förhandlingar, ningstjänst, m. m. AnL 58 (): Det är tillfredsställande att vi nu har fåtten omfattande proposifion, nr 1980/81:119, med handlingsprogram förmiljösäkrare sjötransporter, innehållande såväl förslag till förebyggandeåtgärder som förslag för att minska skadeverkningar av oljeutsläpp. Även om proposifionen inte tillgodoser alla de önskemålsom framförts, bl. a. i debatter här i kammaren, är den bra och utgör ettmycket vikfigt steg för fortsatta förbättringar. I och min motion 1980/81:2159 har vi en delsynpunkter och förslag. Utskottets skrivning med anledning av motionen är i sakpositiv, och jag vill understryka denna skrivning. Vi har i motionen kommenterat inköp av materiel.Kustbevakningen, som gör en god insats för kusternas skydd i bevakningen ochbekämpningen av oljeutsläpp, behöver tillräckligt med materiel. Den behöverockså bra materiel, ja, den bästa tänkbara, för att kunna hindra oljan från attnå land. Vi har i motionen framhållit att endast oundgängligen nödvändigaersättningsanskaffningar av materiel bör ske innan man haft möjlighet atttillgodogöra .sig erfarenheterna av pågående försöksverksamhet. Så harexempelvis STU i sin programplan tagit upp 30 milj. kr. för att testaoljelänsor. I STU:s utredning kallad Programutredning, bekämpning ochsanering av oljor och kemikalier som kommit lös till sjöss och i strandzon,skriven av och och avlämnad , stårföljande på s. 11: Vid lade ut 4 000met. länsor och 2 600 met. gick avlänsorna att använda," Det var ju negativt, I rapporten redovisas också många ochgrava brister i de länsor som använts. Därför är det synnerligen viktigt inför inköpen noga följer den utveckling som pågår och att man, där så ärmöjligt, tillgodogör sig förbättrad och i vissa fall ny teknik. Andra önskemål i vår motion är att det skall varaekonomiskt kännbart att frivilligt släppa ut olja i haven. Då det pågår arbetei med förslag till straffavgift, vill jag f, n, bara uttalamin förhoppning att det bhr en verkligt kännbar straffavgift. Vi har även kommenterat en utökning av möjligheterna attlämna oljerester och oljeavfall i hamnar. Då en arbetsgrupp inom arbetar med frågan om underlättande av mottagandet av olje- och "' Anslagtid räddningstjänst, m. m. kemikalierester,räknar jag med att smidiga lösningar skall finnas. Då vi ställer kravpå att fartygen skall lämna oljerester och oljeavfall i hamnarna, är det heltnödvändigt att de också har möjlighet att göra detta. Jag haringet annat yrkande än det enhälliga utskottets, AnL59 (); Förslag till åtgärder för att förbättra räddningstjänsten tas förutom ibudgetpropositionen också upp i propositionerna 116 och 119, och förslagenbehandlas i olika utskott. Vi har diskuterat den del som jordbruksutskottethaft att framlägga förslag till om, betänkande behandlas en rad olika frågor, och jag vill startamed att yrka bifall till utskottets hemställan. Sedan vill jag göra någrakommentarer fill de två tidigare inläggen. Beträffandemotionen om räddningshelikoptrar i och har vi iutskottsbetänkandet redovisat att det pågår en försöksverksamhet genomräddningstjänstkommittén. Därför är det ganska självklart att vi frånutskottets sida inte har kunnat gå längre i den fråga som aktualiseras avmotionärerna. Vihar också nämnt, och det är svaret på den fråga som ställde,att vi har fått uppgifter om att det inom försvaret pågår försöksverksamhet medveckovis alternerande dygnsberedskap vid helikoptrarna på de båda orterna.Chefen för denna försöksverksamhet har placering i , Beträffandede motioner som tog upp i sitt inlägg, så har yrkandena somställts i dem behandlats. Vi kan alltså på vissa punkter instämma i vad MärtaFredrikson anförde i sitt anförande. Det är självfallet mycket viktigt att vifår fillgång dels till tillräckligt med materiel för den organisation som nubyggs upp, dels också naturligtvis till bästa tänkbara materiel för att kunnautföra denna arbetsuppgift. Vi utgår i utskottet från att de myndigheter somhar att handlägga dessa frågor arbetar på ett sådant sätt att detta blirmöjligt. Meddessa ord vill jag, herr talman, yrka bifall till utskottets hemställan. AnL 60 () replik: När det gäller just denna försöksverksamhet, som utskottet hänvisartill på s, 11 i betänkandet, har jag alltså haft kontakter både i och iSöderhamn, De som är ansvariga för denna helikopterverksamhet på de här orternakänner inte till att det pågår någon försöksverksamhet. Självfallet borde degöra det, om så vore fallet. Omjag uppfattade rätt, får jag förmoda att utskottet anser att detär angeläget att denna verksamhet verkligen kommer till stånd. Jag tror att detär viktigt att den kommer till stånd . Somjag nämnde i mitt anförande förekommer det rätt ofta olyckor på sjön, och andrasjöräddningsenheter har väldigt begränsade möjligheter i förhållande till justde här tunga helikoptrarna. Det är därför mycket angelägetatt vi även i dygnet runt får tillgång fill de förnämliga resursersom de tunga helikoptrarna från försvaret innebär, Med hänsyn till den enighet som råder om proposition 119 skall jag nöjamig med att göra några allmänna kommentarer. Jagvill understryka att det internationella samarbetet spelar en betydande roll föratt utveckla säkerheten och miljöskyddet fill sjöss, har deltagitaktivt i detta arbete och anslufit sig till flera internationellaöverenskommelser som syftar fill att skydda den miljön. Samarbetethar betydelse både för att förebygga utsläpp av olja och för att göra detmöjligt att samla olika länders resurser för att bekämpa utsläpp. Jagvill särskilt betona det nordiska samarbete i fråga om bekämpning av marinaföroreningar som har kommit mycket långt i utveckling. Det nordiska samarbetetverkar också pådrivande på det samarbete som förekommer med andra länderutanför , Deinsatser som gjorts har inte kunnat förhindra att utsläpp av olja skeri en utsträckning som inte är godtagbar från miljövårdssynpunkt. Frågan om hurden svenska beredskapen mot miljöskadliga utsläpp till sjöss skulle varautformad har aktualiserats genom de många olyckor som har drabbat våra kusterunder . Detär mot denna bakgrund som ett omfattande utredningsarbete har kommit till.Utredningsarbetet har syftat till att ge en samlad överblick över problemen ochatt ge ett underlag för ett samlat handlingsprogram för att minska riskerna vidmiljöfarliga transporter fill sjöss. Pågrundval av det framtagna beslutsunderlaget har regeringen i föreliggandeproposition lagt fram ett förslag till handlingsprogram. Det är inriktat påsåväl förebyggande åtgärder mot olje- och kemikalieutsläpp till sjöss somåtgärder för att minska skadeverkningarna för miljön när utsläpp har inträffat. Insatsernaför miljösäkrare sjötransporter bör naturligtvis i första hand inriktas motförebyggande åtgärder. Erfarenheten visar emellertid att de förebyggandeinsatserna måste kompletteras med en slagkraftig beredskap. Den hitfillsvarandeinriktningen av vår oljeskyddsberedskap behålls enligt föreliggande förslag.Olja som har kommit lös skall således så långt det är möjligt och rimligtbekämpas fill sjöss och på mekanisk väg, alltså inte med kemiskabekämpningsmedel. Dennuvarande ansvarsfördelningen mellan kommunerna och kustbevakning ifråga om bekämpningsåtgärder föreslås inte bli ändrad. Ansvarsgränsen är iprincip anknuten till strandlinjen. Åtgärder föreslås emellerfid för attunderlätta samordningen mellan land- och sjösidan. Vad som behövs är en godplanläggning och gemensamma övningar. Enligtmin mening bör det finnas anledning utgå ifrån att det vidtasåtgärder av länsstyrelserna för att förbättra planläggningen. Jag vet också attsådana åtgärder är vidtagna på sina håll, I propositionen föreslåsmedel fill statens Anslagtill räddningstjänst, m. m. Anslag tdl räddningstjänst, m. m övningar.De ger möjlighet till övning i varje tullregion , och ettledningsspel skall kunna ske . En genomgående linje i propositionen är betoningen avskyddet av strandzonen. Erfarenheten visar att man ofta inte kan undvika attolja kommer i land på stränderna, trots en god beredskap till sjöss. Medelföreslås därför för anskaffning av båtar som är lämpade för strandnära, grundavatten. Dessa båtar kan transporteras med lastbil från ett kustavsnitt till ettannat. Regionala förråd av bekämpningsmateriel skall enligtpropositionen byggas upp och kunna ställas till kommunernas förfogande. Dennamateriel skall finnas tillgänglig för att kunna möta ett störreoljeutsläpp när detta når strandzonen. De regionala förråden skall enligtpropositionen lokaliseras till , ,och , Dessutom skall ett mindre förrådlokaliseras till , Behovet av kortare insatstider i och Mälarenskall beaktas vid lokaliseringen. Materielen skall vara lastad i containers föratt möjliggöra snabba insatser. Materielen i ett förråd är inte bunden till ettvisst geografiskt område utan skall självfallet kunna användas i hela landet. Även beredskapen för ingripanden vad gäller utsläpp avkemikalier till sjöss skall förbättras. Ytterligare materiel skall anskaffas, I fråga om kvalificerad personal skall statens brandnämndi samråd med generaltullstyrelsen och klargöra vilkapersonella resurser som redan finns på landsidan och hur kustbevakningensorganisation skall kunna förstärkas. Resurserna skall organiseras så att de kanutnyttjas både på land och till sjöss, I propositionen läggs också fram förslag om handläggningenav bemanningsfrågor i rena kust- och skärgårdsområden. Jag anser att detnuvarande systemet, som innebär att personalbehovet bedöms isolerat av varjesektorsmyndighet för sig, är otillfredsställande och att ett mera övergripandebetraktelsesätt måste införas vid ställningstaganden i bemanningsfrågor. Det förslag som läggs fram genom propositionen innebär attdet införs en garanti för att samordnade lösningar prövas före beslut om personalinskränkningarsom medför negativa verkningar på skilda områden. De statliga myndigheter somhar personal med direkt betydelse för tillsynen och övervakningen av kusternaskall informera , när indragning av personal är aktuell. Utredningen skall genomföras i samråd med berörda statligamyndigheter. skall också samarbeta med berörda kommuner,landstingskommuner, fackliga och andra organisationer samt statliga regionalamyndigheter. Om finner det angeläget med en fortsattbemanning i ett visst fall, skall sträva efter att få fram enöverenskommelse mellan intressenterna om organisation, huvudmannaskap ochkostnadsfördelning. Jag vill understryka att statliga myndigheter inte fårutnyttja handläggningsordningen till att vältra över kostnader på kommuner ochlandstingskom- Om någon av de berörda statliga myndigheterna intekan godta förslag till en fortsatt bemanning, skall frågan förasupp till regeringen. Jag vill peka på att länsstyrelserna utredermånga av de fall där det nu föreslagna regelsystemet blir tillämpligt.Skillnaden är att utredningen ofta sker först sedan beslut ompersonalinskränkning har fattats. Syftet med utredningen är att förmåvederbörande myndighet att ändra sitt beslut. Med den nu föreslagna regionala handläggningsordningengörs den allsidiga utredningen före beslutet om personalinskränkning. Detta ärenligt min mening en mycket mer tillfredsställande ordning. Handlingsprogrammet innehåller självfallet många andraförslag som jag inte skall ta upp här. Insatser får göras kontinuerligt påskilda områden. Vissa frågor kräver emellertid fortsatta överväganden. Ensuccessiv bevakning och uppföljning av effekterna av de åtgärder som nuföreslås måste också ske. Det behövs således insatser även i framfiden för attåstadkomma säkrare sjötransporter, ifrågasätter om försöksverksamheten harkommit fill stånd. Jag vill då tala om att den pågår ochskall vara avslutad fill hösten. Därefter skall en utvärdering ske.Försöksverksamheten bedrivs i samarbete med , försvaret ochett antal sjukvårdskommuner. Ordförande i utredningen är förre rikspolischefenCarl . Vi vet alltså att sådan här försöksverksamhet pågår. Jag kanemellertid inte säga i vilka områden verksamheten är etablerad - bara attden pågår och skall utvärderas . Anslag räddningstjänst, m. m. 62STEN-OVE (): Efter kommunministerns anförande och hansuttalande om försöksverksamheten blir jag ännu mer orolig. Man måste ha klartför sig att vår motion, som jag talat för här och i vilken vi tar uppdygnsberedskapen i och , handlar inte om den försöksverksamhetsom pågår i samarbete med vissa landsting, dvs, sjukvårdshuvudmän, ochrikspolisstyrelsen. De helikoptrar som det är fråga om i det här sammanhangetär användbara för sjöräddning och dithörande verksamhet. Inom dessa enheterkänner man inte till någon försöksverksamhet, I det första fallet, som omnämnsi utskottsbetänkandet såsom försöksverksamhet, har man kopplat in exempelviscivila flygenheter i fjälltrakterna. Där har man för del hjälp avförsvarets helikopterskola i , Dessa enheter har emellerfid inte sådanaresurser att de kan utföra sjöräddningsuppdrag. Jag har en känsla av att man i utskottsbehandlingen kanskehar missat den här delen. Det vore därför viktigt att få ett ytterligareklarläggande från utskottets talesman i det här fallet. De helikopterenhetersom står fill förfogande i samband med den försöksverksamhet som omnämns i denförsta delen av utskottsbetänkandet har inte möjligheter att navigera ochoperera ute till havs i dåligt väder. Sådana resurser finns endast idygnetrunt- Anslagtdl kriminalvården m. m. beredskapi de södra och mellersta delarna av landet. Det är viktigt att göra klart deskillnader i fråga om resurser som föreligger i detta hänseende. Jag vill bara säga beträffande försöksverksamheten att den redovisningsom jag fått har klargjort att verksamheten pågår enligt de premisser som jaghär har nämnt. Det var det jag ville erinra om i mitt tidigare inlägg. AnL64 (): Det kanske kanlåtalitettjatigt,men jag vore väldigt glad omkommunministern kunde bekräfta att den försöksverksamhet som vi nu talar omockså innefattar de tunga helikoptrarna i och i idygnsberedskap. 1980/81:39 om fortsattfysisk riksplanering (prop. 1980/81:183 i viss del) 15§ Anslag till kriminalvården m. m. Föredrogs justifieutskottets betänkande 1980/81:35om anslag fill kriminalvården m. m. 1980/81:100). AnL65 TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålles gemensamöverläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen fåryrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. AnL 66 (): Det är ett enigt justitieutskott som står bakom betänkandet 1980/81:35. Jaghar begärt ordet närmast för att kommentera att det trots allt anmält sig ettantal talare i detta ärende. Den här gången måste vi kanske, trots utskottetsenhälliga skrivningar, efterlysa en sådan kriminalpolitisk debatt som vi fördeför . situation där anslagen är små och då verksamheten inom kriminalvårdenhåller på att spränga alla ramar är det ganska naturligt att detta tyvärrlägger sordin på stämningen vid alla funderingar på hur vi skall utforma denkommande kriminalvården. Det är typiskt att även de mofionärer som har lämnatförslag som bl._a. rör narkotikamissbruket på våra kriminalvårdsan- stalter har låtit bli att reservera sig när vi har kommitfram fill slutsamman-vägningen. Man har ganska ofta hört en del intressanta synpunkterframföras . Jag kan inte bedöma om det äger sin riktighet ellerinte, men det finns de som hävdar att vårdreform skulle ha fått etthelt annat innehåll, om vi hade väntat med beslutet och antagit reformen etteller . När slöt upp kring beslutet om vård i anstalthade narkotikaproblemet ännu inte blivit det stora problem som det är . Vikommer att få fundera på detta . Jag tror att vi kommer att kunna föra en merprincipiell kriminalpolitisk debatt än , av den enkla anledningen att detjust nu pågår en rad utredningar, fastän de egentligen inte har fångat såmångas uppmärksamhet. Det är permissionsutredningen, där vi enligt vad denförra regeringen har sagt kan vänta en proposition . Det ärhäktesutredningen, vars slutsatser länge har legat i en skrivbordslåda men somnu änfligen lär komma fram. Det är fängelsestraffkommittén, som gjort stora ochviktiga utredningar om fängelsestraffets utformning, och det är frivårdskommittén. Till detta kommer det faktum att har tillsatten arbetsgrupp med uppgift att undersöka hur insatserna för att förhindranarkotikamissbruk på våra anstalter kan samordnas. Av den anledningen kan man egentligen bara tala omvad man själv tycker, i väntan på slutredovisningen av pågående utredningar. Vivet;ännu inte vilka ekonomiska ramar som får till sittförfogande. Det kan kanske vara nytfigt att nämna några siffror i sammanhanget.De senaste tillgängliga rapporterna är från . Antalet intagna påvåra kriminalvårdsanstalter var då det högsta sedan fio år fillbaka, nämligen 5227. Antalet häktade - en svår sak att exakt redovisa för de ansvariga -uppgick på till 260. Någon vecka fidigare hade antalet varit312. På fanns ett sextiotal häktade och anhållna, och på fannsinte en enda plats ledig. Vi vet också att förhållandena är mycket svåra iMalmö- och Östersundsregionen samt på många andra håll, som är värda attuppmärksamma. Det står helt klart att kriminalvårdsverkets intenfioneratt differentiera klientelet är helt omöjliga att genomföra i en sådansituation. Speciellt svårt har det varit i . Vi kan ju hoppaspå någon förbättring i det avseendet när de nya lokalanstalterna i ochTäby tas i bruk. Tyvärr dröjer det ännu , och får manförsöka klara situationen med de medel som står till buds. Utskottet, som är enhälligt i den här frågan, skulle, omvi visste att det fanns ekonomiska möjligheter, föreslå att beslutaom inrättandet av mindre avdelningar på Tidaholms-, Hall- ochNorrtäljefängelserna. Vi delar uppfattningen att det är långt ifråntillfredsställande att kommunerna i vissa fall överväger att dra tillbaka endel av sin bibliotekstjänst på anstalterna. Skälet till övervägandena är att demedel som får inte utgör tillräcklig ersättning. Om vivisste att 5 milj. kr. fanns fillgängliga, så skulle vi föreslå att de Anslag till kriminalvården m. m. Anslag till kriminalvården m. m. intagna låstes in än , en fråga som såofta har debatterats.