prot · G409159 · 1980-12-31 00:00:00 — inteinväntar företagsskattekommittés utredning om permanentakapitalskatteregler för förmögenhet nerlagd i jordbruk, skogsbruk och rörelse.Man föregriper enligt deras mening utredningen genom de lagstiftningsåtgärdersom föreslås i proposifion 193. Jag delar inte den uppfattningen. Av flera skäl var detinte lämpligt att uppskjuta fastighetstaxeringen i förhoppningen attföretagsskattekommittén skulle hinna lägga fram ett betänkande. att den skulle hinna göra det. Ännu är den emellertid inte färdig, ochnär den väl är det skall förslaget ut på remiss och en proposition skallutarbetas och riksdagsbehandlas. Jag tror att tiden hade blivit mycket knapp.Den föreslagna lagstiftningen är därför nödvändig för att mildra verkningarnaav taxeringsvärdeshöjningarna. Det anges också i propositionen att man i deninte har tagit ställning till hur ett permanent system skall utformas förkapitalbeskattning av företagsförmögenhet. I sitt anförande kritiserade det passivaägandet och även arvs- och gåvobeskattningen. Det står tydligt angivet ipropositionen att företagsskattekommitté skall undersöka om det gåratt göra någon skillnad i beskattningen av det passiva och det aktiva ägandet. Propositionen innehåller ytterligare två förslag när detgäller beskattning av företagsförmögenhet. Det gäller dels takt- ochexploateringsmark, dels vissa byggnader och tomter som regelbundet hyrs ut förfritidsändamål. har takt- och exploateringsmark taxerats som endel av en jordbruksfastighet, men efter årets allmänna fastighetstaxering skallden alltid utgöra en särskild taxeringsenhet och beskattas som annan fastighet.Marken kommer således inte att behandlas som en tillgång i jordbruket utan bliri stället i många fall en tillgång i en rörelse. Därmed är det också naturligtatt sådan mark omfattas av kapitalskattelättnaderna för företagsförmögenhet. Socialdemokraterna har gått emot även detta förslag menutan någon närmare motivering vare sig i motionen eller i reservationen. Byggnader och mark som hyrs ut för fritidsändamål haråsamkats en mycket kraftig taxeringsvärdesstegring. I skärgården kan det rörasig om en tiodubbling. Efter årets nya taxeringsregler kan varje sådanuthyrningsstuga bilda en särskild enhet som blir mycket kraftigt upptaxerad.Sådana fastigheter är ofta utarrenderade och mot en relativt ringaersättning. Även om en sådan uthyrningsverksamhet inte utgör rörelse iskatterättslig mening, bör enligt både propositionen och skatteutskottet sammakapitalskattelättnader tillämpas som för rörelsetillgång. Vissa kravbeträffande verksamheten har dock uppställts. För det första måstefastigheterna regelbundet hyres ut för fritidsändamål. För det andra måsteverksamheten ha en viss minsta omfattning. När det gäller tomter måsteuthyrningen'omfatta och beträffande byggnader åtminstone helasomrarna. Socialdemokraterna är i sin reservation medvetna om deproblem som kommer att uppstå när det gäller kapitalbeskattningen avtomtplatser, men man vill infe acceptera regeringens modell till lösning. Istället vill man, som vi hördenyss, att de uppkomna svårigheterna skall avhjälpas inom ramen förfastighetstaxeringen. Man anvisar inte hur utan vill att regeringen skyndsamttar ett initiativ i frågan. Ja, i så fall skulle det verkligen vara bråttom för atthinna få igenom en sådan reform . Enligt skatteutskottetsuppfattning är det lämpligare att följa propositionens förslag attkapitalbeskatta dessa fastigheter som övrig företagsförmögenhet. Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i skatteutskottets betänkande nr 61. Vissa ändringar i kapitalbeskattningen AnL 109ERIK () replik: har skjutitsmåföretagarna framför sig. Han anser att förmögenhetsskatten är ettsmåföretagarproblem, vilket det naturligtvis inte är. Småföretagarna har intenågra förmögenhetsskatter. Deras problem är att få det hela att gå ihop och attklara av sina stora skulder. Förmögenhetsskatten är ett problem för ett mycket litetantal människor i vårt land, och det skulle ha fått klart försig, om man hade väntat på materialet från utredningen, som jag har varit itillfälle att studera och som visar att detta är ett oerhört litet problem,kvantitativt sett. Ytterst få människor har verkligt stora problem medförmögenhetsskatten. Brådskan har alltså varit helt omotiverad när regeringenhar slängt fram den här propositionen. Dessutom är det inte fråga om bara att få bortverkningarna av fastighetstaxeringen. Låt oss ta som exempel en renjordbruksfastighet med ett taxeringsvärde som ligger på 1 milj. kr. och somhar fått den höjning som talade om, alltså på . så attden kommer upp i ett taxeringsvärde på 2 miljoner. Ägaren till den fastighetenkommer med regeringens förslag, som tillstyrkts av utskottet, inte bara att blikompenserad för höjningen av taxeringsvärdet utan får dessutom en väsentligskattelindring - ja, en enorm skattelindring helt enkelt. Det är så förslaget i propositionen verkar, och då fannsdet väl ingen rimlig anledning att ha sådan brådska. Vidare behöver lagförslaget inte vara klart till nyåret,eftersom en lagstiftning i sänkande riktning mycket väl kan genomförasretroaktivt. Det hade alltså varit mycket lätt att vänta litet grand med dettaförslag i stället för att kasta fram det. Jag har en bestämd känsla av att man har kastat framförslaget i panik för att få det gjort innan man fick det underlag som hadevisat att de nu föreslagna åtgärderna inte alls hade behövts. Så tror jagfaktiskt att det ligger till. Jag tycker att man skall ha en neutral beskattning. Om manär jordbrukare, skogsägare eller egnahemsägare eller om man gör en god gärningoch sparar pengarna på bank eller i aktier, skall man betala samma skatt. Detskall inte vara så att en passiv jordägare som sitter nied sin Vissa ändringar i kapitalbeskattningen förmögenhetplacerad på ett visst sätt skall slippa undan förmögenhetsskatt. Vad som nusker är att dessa personer får en väsentlig skattelindring. Jag accepterar att arbetande kapital i ett företag som ärsvårt att få fram till förmögenhetsbeskattning skall beskattas lindrigare, menjag accepterar inte att de som kallar sig företagare och deklarerar som företagaremen inte är företagare utan passiva jordägare skall få en stor skattelindring,medan de som sparar på bank eller i aktier och obligationer skall betalaförmögenhetsskatten fullt ut. Det är en orättfärdig beskattning. AnL 110 () replik: Alla kategorier skall betala samma skatt,säger . Men i så fall skulle man ha omfattat jordbrukarna med denhär 30-procentsregeln när den infördes för småföretagarna i övrigt. Så skeddeinte, och förhoppningsvis rättar vi nu till den orättvisan. Då blir det för dekategorierna att betala samma skatt. Förmögenhetsskatten är betungande för många, särskiltefter höjningen av värdena, och den skall tas av beskattade medel. Enföretagare skall alltså ta ut så mycket mera ur sitt företag att han medbeskattade medel och efter att ha erlagt arbetsgivaravgifter också kan betalaförmögenhetsskatten. Även när det gäller förmögenhetsskatten har vi faktisktvärldsrekord. Det finns många med oss jämförbara länder som inte har någonförmögenhetsskatt alls; , , , , Portugal.Västtyskland har där vi har maximalt . har , Österrikehar , har osv. Vi är sannerligen inte gynnade när detgäller den sortens beskattning. säger att detförefaller honom som om det här var en åtgärd i panik. Det var intelämpligt att uppskjuta fastighetstaxeringen. Vi hade den frågan uppe iskatteutskottet, och ville absolut inte ha uppskov och det villeinte skatteutskottet i övrigt heller. Därför var det nödvändigt att göranågonting, och det står tydligt i propositionen att det här är ett förslag somvi tar nu i väntan pä att kunna få en mera permanent beskattningsform för dessakategorier inkomsttagare. Hade vi inte gjort det, hade man med skäl kunnatanvända talesättet; Medan gräset gror dör kon. AnL 111 () replik: Jag nekar inte till att vi har hårdaförmögenhetsskatter i det här landet. Det är riktigt, men vi har oerhört högainkomstskatter också. Vi har alltså ett system där vi tar ut rätt höga skatterav människorna, och vi kan alltid diskutera om skattetrycket är för högt ellerinte. Vad jag har stått här och talat om är emellertid attskattetrycket skall vara lika för alla människor i landet. Vissa skall intekomma undan de här höga skatterna genom att kalla sig företagare eller jordägareeller någonting sådant, medan andra, som gör en lika god gärning genom attplacera sina pengar på banken, måste betala skatt. Det är det som jag menar ärfelaktigt. Vi måste ha en beskattning som är neutral. När jagsäger att jag accepterar att det verkligt arbetande kapitalet i svensktnäringsliv beskattas lindrigare så menar jag allvar, för det är så svårt den att få fram det. En uppskovslinje kanske vore bättre än ensänkning av nivån. Jag ärberedd att hjälpa de företagare som har problem, men jag är inte ---- bereddatt hjälpa det stora flertalet som inte har några problem alls och som i Vissa ändringar dag kommer att få de stora skattelättnaderna, / kapitalbeskatl- talade själv om. att när vi genomfördeden nuvarande ningen förmögenhetsbeskattningen skapade vi den 30-procentigaspärregeln därför att vi ville förhindra spekulation i fastigheter. har denplötsligt upphävts på grund av att vi har fått en något annorlundajordförvärvslag, vilken - som jag sade i mitt inledningsanförande - förhindraren och annan spekulation men inte gör ett enda dugg åt arvsfallen, och de ärändå det stora flertalet när det gäller de här fastigheterna. Och alla de somhar lyckats spekulera får nu samma favör. De får en belöningför att de har lyckats spekulera tidigare. Den regel som jag tyckte var den enda rimliga regeln närvi genomförde den nuvarande kapitalbeskattningen och som gjorde att jag tillnöds kunde acceptera den låga nivå som vi då fick, också den tar man nu bort.Jag upprepar än en gång: Man klarar inte bara av den ökade fastighetstaxeringen,utan man får stora skattelättnader därutöver, om man inte har fått speciellastora taxeringshöjningar utan har de normala. Vad jag harunderstrukit är att skattesystemet inte skall vara olika för olika människor,beroende på vilket yrke de har hamnat i, AnL 112 () replik: Jagskall anföra ett exempel på hurtaxeringsvärdeshöjningen kan slå, om man inte gör någonting åt detta problem.Jag har hämtat exemplet ur tidningen . En skogsfastighet med en belåning på100 . har fått sitt taxeringsvärde höjt från . till 1 457 000kr. Fastighetens förmögenhetsskatt skulle höjas från . till 16 000 kr.Med spärregeln blev höjningen bara , dvs, till . Gå ut och fråga den skogsägaren om han har någramöjligheter att ur produktionen ta ut så mycket pengar att han kan betala dennaförhöjda förmögenhetsskatt! Det är en sak som vi inte har diskuterat tidigare i kvälloch som belastar skogsvården och skogsbruket, nämligen skogsvårdsavgiften. Denhar på , , höjts från till - ungefär ensjudubbling. När sedan taxeringsvärdena tredubblas - som ofta är fallet-betyder det att skogsvårdsavgiften för många kommer att tjugodubblas på tvåår. vilket naturligtvis innebår en oerhörd belastning, , gå ut och fråga jordbrukare hur de tyckerdet är med lönsamheten! Jag kan garantera svaret; Svenska jordbrukare har interåd med en ytterligare ökad belastning i form av högre kapitalskatter, ErikWärnberg ömmar för dem som vill spara på bank eller spara i aktier. Ja, det ärbetydligt svårare att få loss kapital om det är bundet i jord eller i skogeller Vissa ändringar i kapitalbeskattningen någonannan rörelse än om det är placerat i andra former av sparande. Jag skalltillägga att det också gynnar de anställda i företagen, om företagen inteskattar sig till döds. vill komma åt de passiva ägarna - man komma ät några behöver man inte slå mot alla. Men så blir fallet omman inte gör något åt de orimliga kapitalskatter som vi nu förhoppningsviskommer att få förändring i. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 113STIG JOSEFSON (c); Vi diskuterar skatteutskottetsbetänkande 61 angående vissa ändringar i kapitalbeskattningen. Dessa är endirekt komplettering av beslut angående kapitalbeskattningen.I proposition 1980/81:42 angående villaskatten behandlades också arvs- ochförmögenhetsskatten. I denna proposition anmälde budgetministern att det undervåren 1981 skulle komma att framläggas en proposition om beskattningen av det iföretagen bundna kapitalet. Motivet för ändringen var de höjda taxeringsvärdensom fastighetstaxering kommer att medföra. Jag har sagt detta speciellt därför att det här kan gessken av att det skulle komma som ett illa förberett ärende. I och med attfrågan har diskuterats minst , så är det vederlagt att frågan harvarit förberedd och att den skulle komma att framläggas . Ser vitillbaka som har gått finner vi att det är alldeles riktigt som harsagts att vi fick speciella regler för beskattning av det i företagenbundna kapitalet. Det var under den socialdemokratiska regeringens tid. Dessaregler ersattes 1974 av nya bestämmelser, och 1977 fick vi de nu gällandebestämmelserna. Jag vill nämna några av anledningarna till dessa särskildaregler för det i företagen bundna kapitalet. Det gäller framför allt denuppfattning som man har haft och som jag hoppas att man också i fortsättningenskall ha, nämligen att det i företagen arbetande kapitalet skall beskattas påen lägre nivå än övrigt kapital. Vi skall också veta att det är rätt stora kapital som ärbundna i jordbruk och skogsbruk och som ger en relativt sett låg avkastning.Dels är beskattningen för juridiska personer väsentligt lägre, och vidare ärinte förmögenhetsskatten avdragsgill. När man diskuterar hurförmögenhetsskatten fungerar, bortser man rätt ofta ifrån att när det gällerstörre förmögenhetsägare har vi den s. k. 80/85-procentsregeln, som i de fallenreducerar förmögenhetsskatten betydligt. Det är mellangruppen som drabbashårdast av det uttag som vi har f. n. når det gäller kapitalbeskattningen. En stor majoritet i , socialdemokraternainräknade, var enig om att speciella regler bordefastställas för beskattningen av det i företagen arbetande kapitalet. Jag ärnågot förvånad över och beklagar att skatteutskottets ordförande intehåller fast vid denna princip, när han säger att kapital egentligen bordebeskattas pä likartat sätt. Vi varganska eniga om dessa beskattningsregler som socialdemokraternahade majoritet. Det var min förhoppning att socialdemokraterna även framgentskulle inse det nödvändiga i att lägre beskatta det kapital som arbetar iföretag. Det riktas inga protester mot beskattningsreglerna för det kapitalsom är bundet t. ex. i en starkt mekaniserad produktionsapparat. Man accepteraren låg beskattning av det kapitalet. Men är kapitalet bundet i mark, som ju ären av de viktigaste produkfions-apparaterna inom jordbruket, accepterar maninte en likartad nedskrivning av värdet. Detta har jag ganska svårt att förstå. I den reservation som fogats till betänkandet säger manatt den förändring i kapitalbeskattningen som genomfördes ärtillräcklig och har skapat betryggande garantier för att kapitalskattebördanför tillgångar i jordbruk och rörelse inte kommer att vara oskäligt hög. Jag ärganska förvånad över detta uttalande, för det innebär att man accepterar enändrad förmögenhetsbeskattning med hänsyn till de förändringar som skett avtaxeringsvärdena för villor och bostadsfastigheter. Men när det gäller detarbetande kapitalet som representeras av markvärdet i en jordbruksfastighetaccepterar man inte en nedjustering. Det har ju skett samma höjning avtaxeringsvärdena för tomtmarken och bostadsbyggnad på jordbruksfastigheternasom på andra bostadsfastigheter. Den justering som skedde har sammabetydelse för alla som äger bostadsfastigheter. Bostäderna på jordbruken ärundantagna från den nu föreslagna reduceringen. Om man accepterar de regler somfastställdes , innebär det att man accepterar den sänkning avförmögenhetsskatten som föranleds av höjda taxeringsvärden på bostadsfastighetermen man medger inte någon reducering av det arbetande kapitalets beskattning.Det anser jag vara ytterst beklagligt. Vi vet att den fastighetstaxering som är i det närmasteklar kommer att innebära mycket stora höjningar av taxeringsvärdena påjordbruks- och skogsfastigheter. Jag känner till att det inom vissa områdenfinns fastigheter vilkas taxeringsvärden mer än fyrdubblats. Som var och enförstår kommer det att medföra en ökad beskattning med . Vi har fått en ändring av jordförvärvslagen, och jag trorinte att man skall underskatta betydelsen av den. Det finns en mycket klarbestämmelse som förhindrar spekulation vid köp av jordbruks- ochskogsfasfigheter. har lantbruksnämnderna fått i uppgift att kontrolleraprisnivån. Den lagstiftningen fungerar tillfredsställande, och det är en mycketstark motivering till att man nu kan ta bort regeln. För min del anser jag i lantbruksnämnderna har en garanti för att spekulation inte kan förekomma.Man har också ett grepp om prissättningen. Beträffande de passiva ägarnas eventuella fördelar ellerrisken för att andelen passiva ägare skulle öka uttalar såväldepartementschefen som utskottet att man förutsätter att 1980 årsföretagsskattekommitté verkligen prövar möjligheterna att utforma regler sombegränsar lättnaderna vid de passiva fastighetsinnehaven utan att samtidigtmedföra hämmande effekter för de egentliga jordbruksföretagen. Vissa ändringar i kapitalbeskattningen protokod 1980/81:158-159 Vissa ändringar i kapitalbeskattningen Jag anser att vi skall avvakta och se vad utredningenkommer med på denna punkt. Det har också sagts i debatten att det ärföretagsskattekommittén som skall framlägga förslag om definitiva regler -detta år ett provisorium. kan det inte vara riktigt att låta bestämmelserfortsätta att gälla i avvaktan på en utredning - bestämmelser som kanåstadkomma så pass betydande problem för vissa grupper i samhället. Jag anserför min del att vi också borde kunna hålla fast vid den uppfattning somvar förhärskande i alla partier . Låt oss inte skapa alltför stora motsättningar på dennapunkt, utan se som mål att åstadkomma ett så rättvist och likartat system sommöjligt för hela näringslivet, oberoende av företagsform. Jag ser det förslagsom här har presenterats som ett led i denna strävan. Jag ber att få yrka bifall till hemställan iskatteutskottets betänkande. AnL 114ERIK () replik: Låt mig börja med det sista som , om den gemensamhetsanda som varit förhärskande , dåvi ändå i stort sett i enighetens tecken tyckte att det arbetande kapitalet iföretaget skulle åtnjuta en viss skattenedsättning. anser att viskall ha samma åsikt i fortsättningen. Det är just jämt vad vi har, det! Det ärinte vi som har sprungit ifrån denna ordning, utan det är den borgerliga sidan,som vill göra den förmån vi var överens om dubbelt så stor. Är det bara fråga om att hjälpa beskattningen av det iföretaget arbetande kapitalet ner till en viss nivå - inte ta bortbeskattningen helt och hållet - då kan vi mycket väl bli överens också ifortsättningen. Men vi måste angripa det passiva ägandet. Bara för att man harplacerat sin förmögenhet i jord eller skog skall man däremot inte få del avsamma skattelättnader, utan att man egentligen bedriver någon verksamhet. Detär på den punkten våra uppfattningar är olika. Jag tycker annars att vi skall försöka hjälpa detarbetande kapitalet i företaget. Men vi skall inte skapa ett systemsom gör det nära nog omöjligt för aktiva jordbrukare att i fortsättningen fåtag i en gård, därföratt ingen som har fått en gård i släkten någonsin kommeratt sälja den längre, på grund av att det är så oerhört förmånligt att liggakvar med ett passivt ägande. frågade varför man inte skall ha sammaskiktgränser och fribelopp osv. på rörelse som man har på egethem. Jo, det harman visst det! Man har exakt samma fribelopp och samma skiktgränser på rörelsesom på egethem-de beskattas precis lika. I propositionen och iutskottsbetänkandet har man gett den jordägandes bostad precis samma status somen egnahemsägares, och han har precis samma fribelopp. Men han kan intesamtidigtfåfribeloppbådepåett eget hem och på rörelse, för då skulle han ju fådubbelt fribelopp och fördubbla skiktgränserna. Man måste lägga ihop en människasförmögenhet, och hon får bara ett fribelopp för denna. Har man både en bostadoch en rörelse, kan man bara få lättnaden på det ena stället, givetvis. Departementschefen säger att utredningen på något sättskall hitta en metod att skilja det passiva kapitalet från det arbetandekapitalet. Men varför kunde vi då inte ha inväntat resultatet av dennautredning, som håller på att arbeta fram en lösning? Utredningen befinner sig islutskedet, och den kommer med ett delbetänkande . Varför inteavvakta och se om utredningen verkligen lyckas? Det vet vi ingenting om. Istället hastar ni fram ett beslut här i . Så var det fråga om produktionsapparaten. Skall inte enmaskinuppsättning ha samma förmån som en gård? Det kanske den inte skall ha,för man brukar inte passivt äga en svarv, som står till ingen nytta, mendäremot kan man mycket väl passivt äga ett jordbruk. Så likartade är de alltsåinte. AnL 115 () replik: Det är väl bäst att vi klarar av bostäderna först. När det gäller förmögenhetsbeskattningen behandlasjordbrukets bostäder på exakt samma sätt som villorna. Den justering avkapitalbeskattningen som skedde har samma effekt för jordbrukaren,rörelseid-karen och villaägaren. Då är det området klart. Socialdemokraternas reservation innebär att de inte pånågot sätt är beredda att ändra reglerna, trots att marken har ökat i värde.Det har förts en jordbrukspolitik som gjort att enheterna har blivit större ochstörre, och vi vet att detta betyder att det blir avsevärt större belopp närman räknar med procentuell höjning. Det är ju här som problemen uppstår,eftersom man inte vill medge någon justering av skatten på det i företagetarbetande kapitalet. Man medger en lägre beskattning av kapital som ligger ivillorna men inte av det arbetande kapitalet. Det förvånar mig attsocialdemokraterna intar den ståndpunkten. När det gäller passivt ägande har jag redan sagt attutredningen skall se närmare på den saken. frågar varför man intekan vänta. diskuterades det mycket huruvida utredningen skulle blifärdig. diskuterades det om att det skulle presenteras ettförslag, men hitintills har vi inte sett till något. Skulle budgetministern ochregeringen stå fast vid löftet om att ett förslag skullepresenteras på vårkanten, kunde man inte avvakta längre. Faktum är att det rörsig om ett provisorium. Vi får se vad utredningen kan presentera när det gällerden bit som känner stor oro för. Som sade så ärdet, särskilt när det gäller skog, besvärligt att dra gränsen mellan passivt ochakfivt ägande. Vissa ändringar i kapitalbeskattningen AnL 116ERIK () replik: Låt mig genast bekräfta att det beträffandebostadsfrågorna är precis samma sak vare sig man är ägare till enjordbruksfastighet eller till Vissa ändringar i kapitalbeskattningen ett s. k.egnahem. Man har samma skiktgränser och samma fribelopp. Men det är väl ändåinte så, att man skall ha nya skiktgränser och nya fribelopp, när man kommeröver till en ny förmögenhet. Man kan ju bara bli kompenserad en gång förinflationen. Får man den kompensationen när det gäller rörelsen eller bostadenär ju egalt. Man slår ju ihop all den förmögenhet som en och samma människaäger, varför det inte spelar så särskilt stor roll vilket man väljer. Dessutom, beträffande hela den del av rörelsen som inte äratt hänföra till fastighet får man ju under alla omständigheter räkna med dessa30 %. Och för dem som driver en stor rörelse med mycket annat än självafastigheten kommer det här inte att betyda ett enda dugg. För maskiner,inventarier, lager och allt annat har vi ju 30-procentsregeln, vilket och dettaäven totalt med fastigheten inräknad, innebär att fastigheten kan tas bort ialla fall. Först skall man ha lättnader beträffande bostaden för att kunna fåen höjning när det gäller den övriga delen av jordbruksfastigheten, den sakenär klar. Men någon höjning borde man väl orka med.