prot · G409114 · 1980-12-31 00:00:00 — Är det inte så, att vi skall försöka finna andra vårdformersom kräver mindre av sådana här investeringar? Men det är i alla fall fråga ominvesteringar som är personalkrävande och kostnadsintensiva. Däremot vågar jag påstå att de statligabyggnadsinvesteringar som kommer att tidigareläggas inte knyts till skapandetav nya institutioner, utan det kommer framför allt att vara så att existerandeinstitutioner med provisoriska byggnadslösningar får nya och meraändamålsenliga lokaler. Detta kommer kanske också att möjliggöra en merarationell verksamhet. De statliga investeringarna är alltså inte kopplade utvidgning av den statliga verksamheten. Landstingsinvesteringarna ärkopplade till en utvidgning av landstingsverksamheten som kommer att fordradriftpengar. 51HANS () replik: Det är väl riktigt som säger attden satsning med 20 miljoner som föreslås av utskottsmajoriteten inte är detenda som görs i för att komma till rätta med problemen. Men jag måsteändå uppfatta saken så, att detta enligt utskottsmajoriteten är precis vad somfattas och att det i övrigt är bra, eftersom utskottsmajoriteten inte villbiträda några fler förslag. Vid sidan av alla de andra åtgärderna -industripolitiska, regionalpolitiska, lokaliseringspolitiska - är det dessa 20miljoner som behövs enligt vad utskottsmajoriteten anser. Beträffande skillnaden mellan statliga ochlandstingskommunala investeringar säger : Se, skillnaden är attde statliga investeringarna inte genererar någon ny verksamhet, utan det ärbara fråga om ersättning av något gammalt, medan landstingen genererar nyverksamhet. Lika väl som man kan bygga hur många sjukhus som helst kanman bygga hur många polishus som helst - och också tillsätta hur många polisersom helst, skulle jag tro. Det är väl ingen grundläggande skillnad, utanskillnaden ligger på annat håll. Landstingen är enligt lagskyldiga att svara för åldringsvård och långtidsvård för alla medborgare ochskall fullgöra den skyldigheten. Det får landstingen göra antingen genom attutnyttja befintliga institutioner så långt det går eller ersätta dem med nya,ändamålsenliga. Det finns ingen skillnad på den här punkten. Sanningen är juden. , att när ni skrev i utskottsbetänkandet att man inte kanlösa sysselsättningsproblemen genom offentliga investeringar, så var ni inteunderkunniga om att arbetsmarknadsministern skulleföreslå precis den typen av investeringar till ett belopp av 1 miljard kronor.Då hade ni naturligtvis inte skrivit så här. Jag kan förstå att sådantinträffar. 52PÄR () replik: Tanken att vi skulle mena att de 20 miljonernavar precis den pusselbit som fattades för att vi skulle få full sysselsättningi är naturligtvis lika orimlig som att jag skulle tro attsocialdemokraterna menade att om vi bara' får tidigarelägga de tre fyrasjukvårdsinstitutionerna samt får de 20 milj. kr. som socialdemokraternaföreslår skulle vi sedan ha full sysselsättning i . Ingen av oss, HansGustafsson, tror väl att sysselsättningsproblemen i är så enkla atthantera att om vi bara föreslår ett par tre saker här i utskottet, är sakenklar. Skulle någon av oss sitta inne med detta hundraprocentigt lyckade receptpå en lösning av problem, då skulle vi säkert också kunna ena oss omatt genomföra det. Vi försöker, var och en efter bästa förstånd, att hittamediciner som skall förbättra situationen så mycket som möjligt. Det är ju denambitionsnivån som vi har; oavsett om vi heter eller PärGranstedt tror jag att realiteten ändå är denna. När det gäller de offentliga investeringarna är det inteså att vi kommer att öka antalet poliser, om vi får nya polishus, utan vikommer då att flytta poliserna. Det förslag som arbetsmarknadsministern harlagt fram är inte knutettill något förslag om utvidgning av den statliga verksamheten. Nr 114Tvärtom har säkert hört talas om att vi genomför den sparprogram, som innebär begränsningar av den statligaverksamheten. om man fårnya och bättre lokaler kan man rationalisera verksamheten så att det krävsmindre folk för att utföra samma mängd arbete. - Det kan t. o. m. få deneffekten, alltså. Däremot innebär den tidigareläggning av länslandstings investeringsprogram som socialdemokraterna föreslår att dettillkommer nya institutioner, som kommer att bemannas och vara i verksamhet.Där är det inte fråga om- inte i huvudsak, i varje fall -att ersätta lokalerna.Vi kommer alltså inte förbi att de bägge investeringsprogrammen är av olikakaraktär och att de kommer att få olika ekonomiska konsekvenser. 1 och för sig tror jag att det är bra om man kanvidareutveckla sjukvården i , men jag anser att det är viktigt att göradet i den takt som har bedömt vara ekonomiskt realistisk.Den stora kostnaden när man bygger sjukhus är inte att bygga sjukhuset, utandet är driva sjukhuset efteråt. Förste vice talmannen anmälde att Hans Gustafssonanhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. Jag tycker det finns anledning att i det härskedet av debatten göra några kommentarer med anledning avdecentraliseringspolitiken. Jag har det, som jag tycker fördelaktiga,utgångsläget att det inte finns några markerade motsatsförhållanden iarbetsmarknadsutskottets betänkande på den här punkten. Det är naturligtvisväldigt positivt för decentraliseringsarbetet totalt sett att vi numera harenbetydande enighet kring de här frågorna. Antingen de gällerdecentraliseringsåtgärder på det politiska området eller på det administrativaeller på det geografiska, är det naturligtvis en styrka att så är fallet. Jaghar således noterat att även reservationerna är positiva tilldecentraliseringsverksamheten. Den andra punkten, som också markeras i utskottetsbetänkande, är en förändrad syn på förhållandena i . Jag tyckeratt arbetsmarknadsutskottet här har svarat för en balanserad skrivning vilkenmöjliggör åtgärder som det tidigare inte fanns förutsättningar för, t. ex. närdet gäller att se på befintlig statlig verksamhet som skulle kunna bli föremålför omlokalisering och för att utröna de faktiska förutsättningarna för ensådan omlokalisering. Sådana åtgärder kan gälla t. ex kontaktstudier för att sehur olika myndigheter fungerar både i förhållande till varandra och till sinomvärld i övrigt. Jag hänvisar där bara till de skrivningar som finns på s. 60i betänkandet angående omlokalisering från till andraregioner. Dessutom - för det tredje - stöder arbetsmarknadsutskottetmycket starkt inomregional decentralisering. Vi har där börjat en verksamhetmed utgångspunkt i bl. a. statskontorets utredning för och håller påmed en särskild genomförandeplanering på just det området. Där skulle jag viljaanknyta till några saker som sagts tidigare i debatten om länsplaneringen. Jagtror att länsplaneringsarbetet, just för den inomregionaladecentraliseringsinriktningen, är väldigt viktigt. Det ger en grund förprioritering av åtgärder på det området. Naturligtvis kommer det att krävaskompletterande utredningar i olika län. Utredningsnivån är inte densamma påalla håll, men det är ändå ett viktigt underlag som vi där har fått tillgångfill. Jag har också särskilt noterat att man understrykerlandstingens betydelsefulla roll för inomregional decentralisering. Vi kommernaturligtvis att ha kontakter med de båda kommunförbunden i dessa frågor fråndecentraliseringsdelegationens sida. Utskottet har också ganska noggrant gått igenom innehålleti det handlingsprogram som decentraliseringsdelegationen lagt fram.Jag vill mot den bakgrunden särskilt betona några punkter. Den verksamhet som vi nu bedriver i besparingssammanhanggör det särskilt viktigt att koppla samman effektivisering, besparingar ochförenklingar i byråkratin med decentraliseringsarbetet. Det har en omedelbaraktualitet. Därför försöker vi också från decentraliseringsdelegationens sidaatt noga följa det arbetet. Det är vidare viktigt att besparingsarbetet inte går utöver områden i landet där det inte finns så många människor och varifrån detdärför inte hörs så mycket av protester. Vi måste vara medvetna om, exempelvispå affärsverkens område, den stora betydelse som service i olika delar avlandet har. Det försöker vi alltså från decentraliseringsdelegationens sida attbevaka. Dessutom är det viktigt att understryka attdecentraliseringsarbetet också, sä långt det är möjligt, skall bedrivas idecentraliserade former. Från delegationens sida försöker vi initiera åtgärdervia myndigheterna. Så kommer vi också att bedriva den inomregionaladecentraliseringen. Vi kommer alltså att använda den budgetprocess som vi redanhar för att sätta i gång verksamhet. Jag tror dessutom att det är viktigt attvi ökar informationen om decentraliseringsarbetet i förhållande tillmyndigheterna. Så kommer också att ske vid ett par konferenser. Därär det särskilt viktigt att diskutera dessa frågor med de statliga myndighetersom också har en regional organisation. Låt mig så ta upp något av vad som tidigare i debatten harsagts om stora nedskärningar av den offentliga verksamheten utöver dem sominryms i det löpande besparingsarbetet. Det gäller t. ex.förbandsnedläggningarna och försvarsutredningens arbete.Decentraliseringsdelegationen har funnit det angelägetattse tillatt vi ärrepresenterade redan från början, så att vi inte får den situationen att maninte tar regionala hänsyn i samband med urvalet av förbandsorter därnedskärningar måste ske. Den regionala bedömningen bör göras vid sidan av demilitära bedömningarna av vilka delar av fredsorganisationen som kaninskränkas. Jag tror att det är viktigt att få en sådan samtidig bedömning. Detfinns många exempel på orter där nedskärningar har skett men där man sedan intekunnat fullfölja de allmänna riksdagsut- talandenaom kompenserande åtgärder. Därför är denna koppling ytterst viktig.Utskottsbetänkandet ger på den punkten ökade möjligheter till insatser avdecentraliseringskaraktär. Om särskilt svaga orter skulle drabbas, bör detfinnas möjligheter till kompensation. Låt mig avslutningsvis beröra några saker av allmänkaraktär. Jag tror att det mot bakgrund av den debatt som förs omregionalpolitiken i dess helhet är viktigt att betona att ju avlägsnare måletför regional balans är, desto mer av styrning krävs för den gemensamma sektornsverksamhet. Om vi alltså inte lyckas få industrin att ställa upp, beroende bl.a. på att man inte befinner sig i en expansiv fas, så krävs det antingenhårdare styrning där och/eller att den offentliga verksamheten får bära mer avansvaret. Det är troligen en av de viktigaste orsakerna till att det i en större enighet kring decentraliseringsverksamheten inom offentligverksamhet . Vidare tror jag att det är viktigt att betona att det härmed decentralisering låter väldigt bra i allmänt tal, men att det alltid ärlättare när man talar om decentralisering //// någon och svårare när man går inpå och ställer krav på att decentralisera/rå/! Det gäller inte minst pålänsnivå. Därför är det viktigt att framhålla att när vi nu har begränsaderesurser att fördela från central nivå, så måste vi också ställa krav på attlänen aktivt ställer upp på inomregional decentralisering. Ett av misstagen i1970-talets omlokalisering var väl just att man inte ställde de här kraven påmotprestation . Länsresidensstäderna, som fick del av centralverksamhet, behöll den verksamhet på det statliga området som de hade sedantidigare. Jag välkomnar alltså opinioner för decentralisering, mendå måste man också vara beredd att själv ställa upp där hemma. Det är vidareviktigt att beslutssituationen blir sådan här i att ytterkanterna, detänkbara mottagarna, inte bekämpar varandra, inte slår ut varandra, för dåhänder inte så mycket. Det finns starka återhållande krafter så fort man villflytta en verksamhet. Här tror jag att inte minst decentraliseringsdelegationenhar en viktig uppgift att fylla för att skapa en rimlig beslutssituation. 54ANNA-GRETA () replik: Jag är glad över att de borgerliga partierna iutskottet i vissa delar har ställt sig bakom förslag som vi har lagt fram i densocialdemokratiska motionen. Just det som nu har berört och somfinns att läsa på s. 60 i utskottsbetänkandet är krav som härstammar från densocialdemokratiska partimotionen. De kraven innebär att vi vill attdecentraliseringsverksamheten skall kunna bedrivas på ett effektivare sätt änsom är fallet. Ett enigt utskott har alltså slutit upp bakom det kravet. talade om väldigt viktiga saker. Hanuppehöll sig vid hur viktig den offentliga sektorn är försysselsättningen. Jag skulle i det sammanhanget bara vilja knyta an till dendiskussion som vi har haft här förut, därför att den sysselsättning somkommunerna och landstingen står för ändå är den allra viktigaste för många avde mest utsatta regionerna här i landet. Jag hoppas därför att den omsorg somOlof säger att han har försysselsättningen när det gäller nedskärningar vid militära förband också skallkomma till uttryck när regeringen diskuterar det sparpaket som kommer att gå utöver kommunernas och landstingens möjligheter att sysselsätta människor. Jag ärhelt övertygad om att de positiva effekterna av en aktivitet från OlofJohanssons sida därvidlag i sysselsättningstal vida kan överskrida vad hannågonsin kan åstadkomma när det gäller de militära förbanden. De krav som framställdes i densocialdemokratiska partimotionen är en del av det som utskottet behandlat.Motsvarande krav och önskemål har ju uttalats också av mig personligen och fråndecentraliserings-delegationen i det handlingsprogram som utskottet har hafttillgång till. De skärpta decentraliseringskraven har också funnits med i deuttalanden som tidigare gjorts i budgetpropositionen. Jag tycker, som sagt, att det är väldigt viktigt att detfinns en bred uppslutning på det här området och att vi därigenom kan få ökadkraft i denna verksamhet. Det var också mot den bakgrunden som jag välkomnadeopinionsyttringar utifrån landet, för det finns naturligtvis en väldig tröghetpå det här området. Vare sig det gäller politisk, administrativ ellergeografisk decentralisering finns det alltid ett visst motstånd. Man bevakar såatt säga sitt eget revir och har attityden: Ge mig gärna någonting, men taginte ifrån mig något! Eftersom också är frånStockholmsregionen vill jag tillägga hur viktigt det är att vi i den härregionen är beredda att ställa upp för decentraliseringspolitiken. Jaguppfattade inlägg så att hon är beredd till det. Det går naturligtvis att föra en lång debatt - jag skallinte göra det i replikform - om den offentliga sektorn och om de möjlighetersom ligger i den och måste ligga i den också framöver. Men det kanske ärviktigt att korrigera en del uppfattningar om vad regeringen håller på med. Detär som bekant inte fråga om totalnedskärningar, utan det är fråga om att dämpaökningstakten i den offentliga sektorn. Det är naturligtvis inte ointressantatt titta på vilka effekter den offentliga sektorns utveckling under 1970-talethar haft. m. fl. har ju varit inne på det i den här debatten.Det är bara att konstatera att det är inom den offentliga sektorn som den storatillväxten har skett. 438 000 personer var sysselsatta där ,medan industrisektorn minskade med 82 000. Vi behöver inte gräla om vad somhänt under de olika regeringsperioderna, för det är bara att konstatera faktum.Den offentliga sektorn är en oerhört viktig del av den regionalpolitik som vimåste bedriva för att skapa en bättre balans mellan olika delar av vårt avlångaland. 56ANNA-GRETA () replik: Nr 114 säger att det inte handlar omen totalned- den skärningav sysselsättningen inom den offentliga sektorn utan om en g Vad menar egentligen när han _ Vi har i under en lång följd av år - mer än tio år- haft en ökning av antalet anställda inom den offentliga sektorn som harpendlat mellan 45 000 och 60 000 - i genomsnitt kanske 50 000 . m. maj månad 1980 har vi inte den utvecklingen längre. Ända sedan maj månad1980 kan vi se klara bevis i statistiken för att situationen är en helt annan.Den ökning som vi har i den offentliga sektorn av antalet anställda rör sig nupå helårsbasis om några få tusen personer. Denna neddragning har skett innan deåtstramningspaket som regeringen nu aviserar har fått några praktiskakonsekvenser. Mot den bakgrunden är det naturligtvis inte konstigt att vi blirväldigt oroliga för vad som kan komma att hända framöver. Det är inte från denstora ökningen på omkring 50 000 anställda som man nu är ute efter attgöra nedskärningar - det är från en helt annan nivå. Det skulle vara bra omman, i många av de diskussioner som förs om den offentliga sektorn, gjordeklart för sig hur bakgrunden ser ut. Som framgått av debatten här tidigare, inte minst av dendiskussion som har fört, betyder den offentliga sektorndessutom väldigt mycket för den privata sektorn. Det finns ett samspel, och omvi minskar den offentliga sektorn går det i första hand ut över småföretag ochandra som är leverantörer av varor och tjänster till den offentliga sektorn. Det är med djup oro man kan se fram mot ökad risk för storarbetslöshet också i . Vi vet att neddragningar av kommunernas ochlandstingens verksamhet kommer att innebära stora påfrestningar, särskilt förde områden där industrisektorn redan håller på att undermineras. Det är precis som säger: Den offentligasektorn spelar en väldigt stor roll i regionalpolitiken. Därför är det viktigtatt verkligen speciellt uppmärksammar de här frågorna närregeringen lägger fram sina sparpaket. Visst har vi fått en annanfördelning av arbetet genom den ökade frekvensen av deltidssysselsättning, ochdetta kan vi naturligtvis diskutera och analysera på olika sätt. Jag skall integå in på orsakerna till denna utveckling. Jag har inte någon annan uppfattning än den regionala fördelningen inom den offentliga sektorn. Där har deltidssyssel sättningen spelat en stor roll. men det är också viktigt att vara klar över att av ökningen har hamnat i . Det låter som en orimlighet, men det är det inte. Detta som länets andel av befolkningen är . Därför är det viktigt att man varje gång som det är fråga om att vidta decentraliseringspolitiska åtgärder bevakar denna utveckling. Det finns också ett instrument för detta i decentralise- ' Nr 114 ringsdelegationen. Jag år gladöveralt vi genom uttalanden fåren Onsdngenden uppbackning av strävandena att skapa en än jämnare fördelning av 8 Tnril1981 sysselsättningen inom denoffentliga sektorn i landet. Jag tycker vidare att skall notera vad jag sade om de Resionalnnlitiken politiskamålsättningarna, såsom de har formulerats av regeringen. De innebär en fortsattökning inom den kommunala sektorn. Denna inriktning görs sedan om till mereller mindre personligt formulerade budskap. Men det ar viktigt att vi inte germänniskor intrycket att vi håller på att skåra ned i stor omfattning, och i det avseendet tycker jag nog attsocialdemokratin ibland skjuter ordentligt över målet och skapar en annanstämning ute bland människor än vad som motsvarar realiteterna. Låt mig återgälda den komplimang som , genom att påpeka att det kanske vore bra om vi allihop talade mer om realiteternasom de är och inte målade upp skräckbilder. Också sådana kan ha sitt inflytandepå verkligheten. Jag har hållit mig till de formulerade politiskamålsättningarna, och vi räknar med att kommunerna skall kunna öka sinsysselsättning också framöver. Det är också viktigt att detta framhålls. I övrigt har jag inte mycket att tillägga. Det är dockviktigt att betona det samspel mellan allmän och privat sektor som alltidförekommer. På vissa områden är det dessutom fråga om nästan identiskt likaverksamheter, såsom också har exemplifierats i denna debatt. 58 (): Inledningsvis några ord om den offentligasektorns roll för sysselsättningen i skogslänen. Under 1970-1975 ökadesysselsättningen i med ca 11 000 personer. Av dessa var 7 000kvinnor, i stor utsträckning i . av ökningen av antaletlandstingstjänster hamnade i glesbygdskommunerna. Det säger litet grand om vaddet betydde för kvinnorna att få sysselsättning, men också om vad det betyddeför glesbygdskommunerna. I mitt inlägg kommer jag att ta upp densocialdemokratiska reservationen 4 om bruksorterna, det särskilda yttrande sombehandlar och i någon mån glesbygdsfrågorna. Inledningsvis yrkar jagbifall till den socialdemokratiska reservationen 4. där vi kräver attregeringen redovisar resultatet och erfarenheterna av arbetet samt planeradeåtgärder för att trygga sysselsättningen på bruksorterna i enlighet med dedeklarationer som gjordes av regeringen och det beslut som riksdagenfattade 1980. Vi socialdemokrater har tidigare i flera motioner tagitupp de sysselsätt ningsproblem som allt fler bruksorter får uppleva. Antalet anställda inom exempelvis specialstålindustrin har minskat med åren . Föreslagna eller redan beslutade neddragningar i branschen omfattar över 2 000 arbetstillfällen. Andra socialdemokrater från arbets marknadsutskottet kommer i sina inlägg att närmare redogöra för situatio nen på många bruksorter. 76 Vi socialdemokrater konstaterar attregeringen inte levt upp till beslut ochinte heller till sina egna löften. Utskottsmajoriteten förutsätter återigen attresultatet kommer att redovisas i den aviserade regionalpolitiskapropositionen. Utskottsmajoriteten förutsatte att resultatetav kanslihusets och de regionala organens insatser skulle redovisas i lämpligtsammanhang. Lämpligt sammanhang hade varit vid budgetpropositionens överlämnandei januari. Det verkar som om hade gripits av någotslags övermod när han säger att vad som görs är mera betydelsefullt änatt planera för framtiden. Jag vill erinra om att dettillkännagivande utskottet gör är grundat på motioner från socialdemokraternaoch vpk. De borgerliga hade inte själva några förslag som kunde förbättrasituationen eller . tog upp detta i sitt inlägg och sade attcentern är 1979 hade medicin men inte fick stöd av socialdemokraterna. Centernsitter i en majoritetsregering. Varför har inte där framlagt det receptför sysselsättning i bruksorterna som säger att ni har ochgenomdrivit det? Om den borgerliga regeringen inte samlar sig till insatserså kommer situationen att ytterligare förvärras, och det kommer att bli svårtatt reparera skadorna, som drabbar enskilda människor, kommuner och regioner.Situationen ar sådan att vi inte har vare sig tid eller råd medregionalpolitiska mellanår. Socialdemokraterna har till betänkandet fogatett särskilt yttrande beträffande . Sysselsättningsläget i vårt länär mycket allvarligt, och man kan vänta sig ytterligare försämringar om detinte vidtas radikala åtgärder. När det gäller att beskriva läget råder ingadelade meningar i utskottet. Från socialdemokraternas sida hävdar vi emellertidatt det är nödvändigt att utarbeta en utvecklingsplan för länet. Socialdemokraternahar också en arbetsgrupp som arbetar med en plan för hur man skall få detraserade näringslivet på fötter igen. Vi har redogjort för detta i detsärskilda yttrandet. Det går inte att vända den negativa utvecklingen medenbart regionalpolitiska medel. Norrbottningarna anser sig med all rätt kunnaställa krav på den centrala administrationen och på näringslivet, bl. a. pågrund av att landets välstånd och industriella utveckling har haft ochfortfarande har stor fördel av de råvaror som kommer från länet. Det finnsdessutom en mångfald s. k. riksintressen inom länets gränser. Vi ställer kravpå det privata näringslivet, beroende på att en stor del av sysselsättningen ilandet är knuten till det privata näringsliv som i stor utsträckning svikitNorrbotten. Sysselsättningsläget i är djupt oroande. Lågkonjunkturenslår nu allt hårdare mot länets företag. De nyanmälda lediga platserna harminskat betydligt. Det återspeglas bl. a. i att arbetslöshetstiden förlängtsför de arbetssökande. Sysselsättningen inom byggverksamheten är den lägsta påmånga år. Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna är . Åtstramningeninom den offentliga sektorn leder till en allvarlig uppbroms-ning avarbetskraftsrekryteringen inom landsting och kommuner. Nr 114 Den vikande sysselsättningen i länet har medfört att situationen för , A ungdomar ar mvcket svår. iQgi framtidsvillkorger anledning till djup oro.