prot · G40932 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är självklart att dessareservationer måste göras när man kommenterar ett förslag fill uppgörelse somgjorts på det stadium det då var fråga om. kom också in på frågan om NCB isammanhanget. Jag kan tänka mig att vi får anledning att återkomma till den,men jag vill säga beträffande det förslag till uppgörelse med minoritetsägarnai NCB som föreligger att det är självklart att om inte dessa skulle uppfyllasina åtaganden enligt förslaget, så skulle naturligtvis inte heller resten avrekonstrukfionen kunna genomföras. Jag nämner detta, för den händelse det vardenna mera principiella aspekt ville diskutera - jag vet interikfigt av vilken anledning han tog upp detta. När det sedan gäller Öresundsvarvet vet jag ju fråntidigare debatter att plågas av ett dåligt samvete såsomhuvudansvarig inom den socialdemokrafiska gruppen för ett olyckligtriksdagsbeslut. Vad socialdemokratin åstadkom med det beslutet var ökad oro,större svårigheter att lösa sysselsättningsproblemen vid Landskronavarvet ochfalska förespeglingar beträffande de reella möjligheterna att gå vidare. Denskadan, som är ganska betydande, är regeringen beredd att reparera. 42THAGE (): försöker industriministern att göra enprincipdiskussion med anledning av utspel till enfråga om Öresundsvarvet. Men jag vill återkomma till det som statsministern togupp. Han sade att det måste utarbetas en plan för att rädda NCB. Och hanställde sig helt plötsligt bakom en politik som jag förgäves här iriksdagsdebatterna har försökt få in industriministern på - att i stället förpassiva nedläggningar pröva utveckling och handling när det gällerindustripolitiken. Därför frågade jag industriministern, om det möjligen inomregeringen höll på att växa fram en ny industripolitik som innebar att man iframtiden skall arbeta med utvecklingsplaner och handlingsprogram i stället föratt driva en passiv nedläggningspolitik. Jag ställde den frågan mot bakgrund avatt vi inte har sett statsministern, eller för den delen industriministern,agera positivt när det gäller tekoindustrin, den glasindustrin ochskogsavverkningarna. Beträffande de sistnämnda måste ni båda två på ett tidigtstadium ha varit medvetna om följderna av nedläggningar av massafabriker ochsågverk och förlust av miljardbelopp i exportintäkter till följd av att vi intehar fått fram den nödvändiga råvaran. Försök inte, industriministern, att smita ifrån dennaintressanta principfråga, som statsministern tog upp och somegentligen innebär en ordentlig knäpp på näsan på industriministernpersonligen. Helt plötsligt talar nu landets statsminister om att man i ställetför att passivt åse nedläggningar skall utveckla den svenska industrin - manskall använda sig av planering och handlingsprogram. Eller var detta också frånstatsministerns sida bara tomma löften och ingenfing annat? Slutligen har jag ett råd till industriministern: försiktigare med löften och positiva kommentarer! Vilkentolkning de än ges, vare sig man kallar dem löften eller positiva kommentarer,visar det sig vid närmare granskning att det inte ligger någonting bakom, utanatt det bara är tomt prat. Jag anser nog att jag har full täckning fördet yttrande i vilket sägs att under förutsättning att ägare och beställare görvad på dem ankommer skall uppgörelsen gälla, men om de inte gör det måste detbli konkurs. Det är bara i den enklare politiska agitationen som man kan tolkain något annat i det yttrandet än vad jag i verkligheten sade. Beträffande tekoindustrin och glasindustrin kommerriksdagen snart att föreläggas förslag om fortsatta program för att stärka debefintliga företagen inom dessa branscher. Vi kanske kan spara den debattenfill dess. Vi har arbetat fram de programmen med all önskvärd skyndsamhet, ochjag vill bestämt tillbakavisa påståenden att här inte skernågonfing från regeringens sida. En sådan brist på information får man intevisa om man är ledamot av näringsutskottet - vi har där aviserat våra avsikter. När det gäller skogsindustrin vill jag påminna om denutredning som arbetar med virkesförsörjningsfrågor. Jag vill också påminna omdet förslag till transportstöd för virke till massaindustrin från den s. k.O-zonen som jag förelade branschorganisafionerna men som dessa nekadeatt ge sin medverkan. Jag beklagar också att fackföreningsrörelsen gjordegemensam sak med skogsindustrin i det sammanhanget. Från socialdemokrafiskapartiet har den stora och talande tystnaden följt på mitt förslag beträffandetransportstödet, som utan tvivel skulle ha inneburit att virke tillförts den norrländska skogsindustrin. Beträffande planmässighet i näringspolitiken har vi helatiden sagt att en planmässig utveckling utifrån företag och sammanhållnaregioner är det mönster enligt vilket vi arbetar när det gäller skogsindustrin.NCB-rekonstruktionen är just en sådan plan för regional rekonstrukfion ochstrukturförändring i skogsindustrin. Vi har arbetat efter samma modell på andraområden. Socialdemokratins förälskelse i heltäckande planer däremot - planerför deras egen skull, planhushållning i modern tappning - tror jag varkenstatsministern eller jag ger så mycket för. Omstöd till kvinnor för nyetablering av företag Anf.44 (): Jag noterar fill slut att industriministern av någon orsak flyr frånstatsministerns uttalanden från . Där fanns nämligen bakgrunden tillhans inhopp i NCB-krisen - att han hade begärt att det skulle utarbetas en planför att rädda NCB och att man skulle sätta handlingsprogram och en aktivindustripolitik som motsats till den passiva industripolitik som han tydligenanser äga rum i vårt land. Får jag sedan påminnaindustriministern om två ting. När det gäller tekoindustrinhar ju regeringen accepterat de passiva nedläggningar och den ökning avarbetslösheten som ägt rum sedan fattade sitt beslut - detta trotsatt vid flera fillfällen klart har uttryckt att produktionen inom densvenska tekoindustrin i allt väsentligt skall bibehållas. Industriministern kanväl inte vara ovetande om dessa riksdagsbeslut. När det gäller den manuellaglasindustrin har ju regeringen struntat i de aktiva handlingsprogram somstatsministern nu helt plötsligt förordar för industriella insatser. Förglasindustrin finns nämligen också riksdagsbeslut om att vi i vårt land skallha en viss produktionskapacitet kvar. Jagmåste, herr talman, efter den här ordväxlingen med industriministern beklagaatt det ändå verkar som om herrar och Åslings intresse för en aktivindustripolitik med statliga insatser just nu skulle begränsas till NCB ochskogsindustrin. 7 § Svar på interpellation 1980/81:31 om stöd till kvinnor för nyetablering av företag har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för attöka de regionala utvecklingsfondernas förutsättningar att aktivera och geerforderlig service till kvinnor för nyetablering och småföretagande. Utvecklingsfondernaär samhällets regionala organ för olika former av stöd till småföretag. Stödtill nyetablering är en mycket viktig del av fondernas arbete. inledde , tillsammans med bl. a.utvecklingsfonder, banker och handelskamrar, en omfattande nyetableringskampanj.Syftet är att dels öka informationen om företagandets villkor, dels hjälpapersoner som har goda företagsidéer att få kontakt med lämpliga serviceorganoch utveckla sina produkt- och affärsplaner. Jagser den allmänna informationen som mycket viktig för att sfimulera personer medplaner på att bli företagare. Vid kampanjstarten berättade en manlig och enkvinnlig företagare om sina erfarenheter i samband med etablering. Denkvinnliga företagaren uppmärksammades en hel del i massmedia. Jag tror att sådanaförebilder spelar en stor roll för intresset att starta företag. Vad sedan gäller utvecklingsfondernas service till kvinnorsom vill bli företagare delar jag inte pessimistiska syn. Jagtror att såväl kvinnor som män med intressanta affärsidéer får god hjälp avfonderna. Det är här inte könsfillhörigheten som är av betydelse utan dettänkta företagets framfidsutsikter. Enligt vad jag har erfarit har utvecklingsfonderna kunnatnotera ökat intresse från kvinnor för rådgivningsträffar och kurser på temat. Jag kan också nämna att här i startas ijanuari på försök en speciell kurs för att förbereda kvinnor påföretagsrollen. En fortsättning planeras i andra delar av landet. Om stöd till kvinnor för nyetablering av företag Anf.46 (): Jag tackar industriministern för svaret på mininterpellafion. när jag gick förbi posten i kammarfoajén såg jag enav de bilder som används i utvecklingsfondernas - jag harbilden här i min hand. På den visas en man som sätter sig upp i den äkta sängenmitt och säger fill sin hustru: ! Jag tror jag nedkommer med ettlitet företag. Detta är väl den enda manliga nedkomst somindustridepartementet ger sin välsignelse till i dessa tider närpappaledigheten granskas och prövas av herrar och . Det är alltförvanligt med bilden av företagaren som en man, trots att åtskilliga kvinnorunder detta sekel har fått försörja sig genom egna företag. a. var t. ex.karamellkokerier den vanligaste företagsformen för kvinnor i början av1900-taIet. Men har det ekonomiska livet i förändratskraftigt. fanns det fler kvinnliga småföretagare än vad det finns 1980.Under 1950- och 1960-talens rafionaliseringar och strukturomvandlingar inomnäringslivet har mycket av kvinnors småföretagande slagits sönder. Det finnsdock delvis kvar inom servicesektorn och inom turistnäringen, men det är integuldkantat på ett sätt som motsvarar schablonföreställningen om företagare. Nyetablering av småföretag sker huvudsakligen på basis avett befintligt kunnande. Av det skälet hittar vi de kvinnliga småföretagarnainom just de nämnda sektorerna. Att öppna restaurang eller bedriva kaférörelseär en utvidgning av det egna köket. Att driva ett mindre hotell är enutvidgning av det egna hemmet. Att öppna butik för barnkläder bygger på sammagrund. Jag har frågat industriministern hur han vill ökautvecklingsfondernas möjligheter att ge också kvinnor erforderiig service förnyetablering och småföretagande. Men industriministern delar nu inte min syn påutvecklingsfondernas knappa förutsättningar, och jag hade kanske inte hellerväntat mig det av . Som svar på denna fråga anger industriministernföljande: "Det är här inte könstillhörigheten som är av betydelse utan dettänkta företagets framtidsutsikter." Om vi fittar litet grand på vilkentyp av rådgivning som utvecklingsfonderna ger, finner vi att det fill 90 %handlar om rådgivning inom tillverkningsindustrin. Detsamma gäller också förmedlingenav lån, vilken alltså inte särskilt mycket är inriktad på de sektorer som 4 protokoll 1980/81:32-33 Om stöd till kvinnor för nyetablering av företag kvinnorhuvudsakligen etablerar sig inom. Men det är inte enbart tillverkningsindustrisom har en framtid i vårt land. Vi behöver fakfiskt också service- ochturistverksamhet, i synnerhet i de landsdelar där industriministern har sittväljarunderlag. Men även om det bland kvinnor finns goda idéer avseendetillverkningsindustrin är jag inte övertygad om att de blir bemötta på ettlikvärdigt sätt. Kvinnor som kontaktat mig har haft andra bilder att förmedla. "Har kvinnor idéer?" är ett av de märkliga svar som kvinnor mötts avnär de har kontaktat utvecklingsfonderna. Det behöver inte vara fråga omfördomar utan kanske mer om bristande kunskaper. Just därför bör man varavaksam. Jag tror att industriministern lika väl som jag vet att kvinnor bemötsmed mindre allvar än män i de flesta sammanhang, och utvecklingsfonderna äringet undantag. Det är manliga institutioner med manliga styrelser, och det ärbättre att försöka erkänna svagheterna än att försöka dölja dem. Därför bordeNils G. Åsling, som har ansvaret när det gäller landets nyetableringar och ifråga om småföretagare, ha ett intresse för att den potential som kvinnor utgörbättre kan tas till vara. Han borde även vara medveten om att det inte ärtillfredsställande som det är i dagens läge. Arbetsmarknaden kommer att förändras starkt under1980-talet, främst för kvinnor. Vi vet att det är svårt att få full acceptansför kompetenta kvinnor inom de etablerade företagen. Varför då inte se det härsom en utmaning och utnyttja den kapacitet som kvinnor har? Det är litetpionjäranda som behövs i det här landet, och det behövs också från politiskthåll, om vi skall få en skjuts i näringslivet. I startas på försök vid nyåret en speciellkurs för att förbereda kvinnor för företagarrollen. Det omnämnerindustriministern också i sitt svar. Jag tycker att det är väldigt roligt startar den här kursen. Jag tror att min interpellafion och andraspåtryckningar har gett resultat i det här sammanhanget. Det är roligt att detfinns en och annan bild av kvinnor i . Det visar att detfinns en grund att bygga på. Men om vi skall vinna något är det angeläget attsatsningarna inte görs med vänster hand. Av industriminister har jag dragit slutsatsen att intresset är ljumt från regeringenssida fill kvinnligt företagande, och jag tycker att det är beklagligt. Jag fick minuterna innan jag gick in i kammaren ett pappersom handlar om utvecklingsfonds kampanj riktad just fill kvinnor.Det här papperet inleds med en bakgrundsbeskrivning. Första meningen lyder:"Kvinnligt företagande saknar tradition i ." Kvinnligt företagande saknar inte tradifion iSverige. Det finns en tradition, men den har det inte stått så mycket om ifidningarna och inte heller i historieböckerna. Detta är ett bevis för att mankanske borde sätta sig ned i utvecklingsfonderna och fitta litet grand på vilkaförutsättningar kvinnor har att starta eget och hur man kan utnyttja kvinnorskapacitet. Detta är ett bevis på att kompetensen inte är fullständig. Till min stora glädje ser jag på samma papper att tolvdeltagare anmält sig fill den kurs som man skall anordna . Kursen ärdärmed fullbokad. Därmed borde det ocksåvara givet att man ger klarsignal för att satsa på fler kurser. Jag tycker attindustriministern borde ge sin kommentar fill påståendet att kvinnor inte harnågon tradifion på företagarområdet och även ge sin syn på vad man bör göra närdet uppenbarligen finns ett så pass stort intresse. Först vill jag säga till att jag inte tror att hon harnågon saklig grund för påståendet att vi t. ex. från industridepartementetssida skulle visa ett ljumt intresse för kvinnor i företagarrollen. Tvärtom ärvi mycket angelägna om att öka ny företagandet, och detta är självfallet en saksom gäller både kvinnor och män. Jagvill också starkt betona att de regionala utvecklingsfonderna, som är detinstrument man i första hand har att operera med, skall ge såväl kvinnor sommän råd och service i samband med nyföretagande. Där får det inte förekommanågon särbehandling av kvinnliga blivande företagare. Regeringenger ju inte heller detaljföreskrifter till utvecklingsfonderna. Vi bygger ju påidén om en decentraliserad organisafion med självständiga utvecklingsfonder,som har att lägga upp verksamheten var och en efter sin modell och utifrån dedirektiv som vederbörande styrelse ger. I stället tror jag att det är viktigtatt man påpekar den betydelse som opinionsbildningen har. Där tror jag attockså den här riksdagsdebatten, där jag utgår ifrån att ochjag är ense i sak, kan ha sin betydelse för att rikta blickarna på defta. Vadsom nu händer exempelvis inom utvecklingsfonden i är ur den härsynpunkten klart positivt och uppmuntrande. Jag har fått rapporter om att ettstort antal kvinnor har mött upp på de informationsmöten som har hållits här ilänet i anslutning fill . Det är angeläget att betona attalla är välkomna. BonnieBernström frågade mig om jag anser att kvinnor saknar tradifion som företagare.Jag vill på den frågan svara att obetingat är det så, att inom vissa sektorerav näringslivet har vi en svag tradition när det gäller kvinnligt engagemang i företagarrollen,medan det naturligtvis finns andra branscher där kvinnorna har bättre ochlängre traditioner. gäller det ju här att med de instrument vi har tillförfogande bereda alla intresserade kvinnor möjlighet att, oavsett vilkenbransch det är, etablera sig som företagare. Omstöd till kvinnor för nyetablering av företag 48 BONNIEBERNSTRÖM (fp): Det är riktigtatt kvinnor saknar tradifion när det gäller företagande inom delar avnäringslivet - kanske de breda delarna. Men det är en helt annan sak än att mangenerellt säger att kvinnor saknar tradition härvidlag i , för när manskall bygga upp en ny företagaranda måste man ju bygga på den gamlaföretagaranda som finns. Därför är det här väldigt olyckligt och ger ettintryck av att man inte är riktigt medveten om vad man ger sig in på när manskall sätta i gång med den kampanj som kommer i vår och som skall kallas förKasta loss. Det är här man behöver mer kunskaper. Om stöd till kvinnor för nyetablering av företag och jagtror inte heller att utvecklingsfonderna medvetet diskriminerar kvinnor, fördet mesta av den diskriminering som finns i det här landet över huvud taget ärinte medveten diskriminering, utan det är tradifionen som har givit oss vissabilder och förväntningar när det gäller olika människor. Det gör att kvinnor,när de kommer till utvecklingsfonderna, kan möta just den kommentar som mångahar rapporterat fill mig: Jaså, kvinnor har idéer. Detta är i sig väldigt upprörande, men det är inte så storidé att uppröras över det, utan man måste ställa frågan: Hur skall vi nu kunnaändra på detta? Och det var här jag hade hoppats att industriministern skullesäga: Det här skall vi satsa på, här skall vi sätta in åtminstone en del av de3,5 miljoner, som anslagit, till att just rycka loss kvinnor ochutnyttja den kapacitet som finns. Men jag är glad att industriministern ändåhar sagt så mycket positivt i sin andra kommentar här. Jag hoppas också att detskall vara till vägledning för utvecklingsfonderna i olika delar av landet ochatt man kanske kan få fler att satsa på detta att ge kunskap framöver. Jag troratt det kan betyda mycket . 8 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:147och 148 fill näringsutskottet /81:149 till finansutskoHet 1980/81:150 fillcivilutskottet /81:151-153 fill trafikutskottet 9 § Föredrogs men bordlades åter betänkande 1980/81:7 betänkanden /81:7 och 8 betänkanden /81:1, 4, 5, 8 och 11 betänkande 1980/81:3 betänkanden /81:7-9 betänkande 1980/81:5 betänkande 1980/81:8 betänkanden /81:1 och 2 betänkanden /81:6-8 Näringsutskoftets betänkanden /81:1, 4, 5, 8 och 9 betänkanden /81:4-6 10 § Föredrogs ochbifölls Interpellationsframställningarna 1980/81:56-58 11 § Anmäldes ochbordlades Proposition 1980/81:44om sänkt minimitid för fängelsestraff 12 § Anmäldes och bordlades Mofionerna 1980/81:154av m. fl. med anledning av proposition1980/81:45 med förslag till ändring i lagen (1978:428) om aktiesparfonder, m.m. 1980/81:155 av m. fl. med anledning av proposition1980/81:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1980/81 1980/81:156 av Axel m. fl. med anledning av proposifion1980/81:66 om vissa åtgärder på teleområdet Meddelande om frågor . 13 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:132 av () till industriministernom sysselsättnings-garanfin för Hälleforsnäsverken: I samband med att AB Bruk,som är ett dotterbolag fill inom , övertogverksamheten vid det krisdrabbade AB Järnförädling i träffades enuppgörelse mellan regeringen och Electroluxkoncernen som bl. innebar attregeringen föreslog och beviljade ett räntefritt avskrivningslån på70 . Lånet skulle användas för att täcka uppkomnadrift- och omstruktureringskostnader i den övertagna rörelsen. Som enmotprestation utfäste sig Bruk att driva fortsatt verksamhet vidJärnförädlings anläggningar i och med visst antalanställda. Fr.o.m. skall en ny juridisk enhet bildas avHälleforsnäsverken och Falkenbergsgjuteriet (inom ). Vilka åtgärder kommer industriministern att vidta för attförsäkra sig om att sysselsättningsgaranti vad avserHälleforsnäsverken kommer att gälla även efter bildandet av den nya juridiskaenheten? 1980/81:133av tredje vice talmannen () fill statsrådet planerad utbyggnad av Taserudsskolan i : Byggandet av Taserudsskolan iArvika är ett unikt projekt, som har något av "pilotkaraktär" med sinplanerade integrering av gymnasieskola, vårdskola, arbetsmarknadsutbildning ochsärskola med yrkesträning. Från ledande personer inom berördamyndigheter har det bedömts som en mycket intressant och lyckad lösning, där deolika utbildningarna delvis skulle kunna ha vissa gemensamma lokaler. Bygget startades , och enligt planernaskulle AMU-delen påbörjas . Till den delen skulle 50 %statsbidrag utgå. All pålning är utförd, och bygget är planerat med hänsyntill alla de från början planerade utbildningslinjerna. Enligt uppgifter i massmedia råder nu osäkerhet om helaprojektet kan slutföras på grund av att tänker dra sig ursitt engagemang i skolprojektet. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet ; Kommer statsrådet att medverka till att utbyggnaden avTaserudsskolan i kan fullföljas enligt de ursprungliga planerna? 14 §Kammaren åtskildes .