prot · G40922 · 1980-12-31 00:00:00 — socialstyrelsensläkemedelsavdelning och psykiatriska institufionen vid universitet.Denna kartläggning har bestått av två delar: dels har man tillställt hushållenen enkät med förfrågan om hur mycket mediciner som har använts och hur myckelsom kastats bort, dels har man gjort en granskning av hur stora mängderoanvända läkemedel som har lämnats in fill åtta olikaapotek i . Enligt min uppfattning borde somtillsynsmyndighet inte behöva ha på sig för att på grundval av denhär kartläggningen ta ställning fill vilka åtgärder man skall vidta för altförsöka få en bättring till stånd. Vad kartläggningen egentligen visar är altden 20-åriga lagstiftning som vi har på det här området borde överses. Ocksåmot den bakgrunden var den mofion vi har väckt motiverad. Men,som sagt, låt de berörda verken få chansen att nu efter den här debattenförsöka åstadkomma en ändring. Om inget händer, får vi anledning att återkomma. 62 INGA (vpk): sade att vi inom vpk är allmänt misstänksamma motläkemedelsindustrin. Det är rikfigt, och det finns all anledning att vara det. Jagtycker atl det är fel atl användandet av läkemedel och framställningen av demskall få styras av privata vinsfintressen. Eftersom vi vet att detta är enmycket lukrativ och vinstgivande marknad, så finns det all anledning att hysamisstänksamhet. Del är orimligt att ha en privat läkemedelsindustri. Det lederhelt naturligt fill en spekulafion i folks liv och hälsa. Det är självklart måste kräva ett förstatligande så att man får en insyn i och en demokratiskkontroll över läkemedelsfillverkningen. Jagundrar, herr talman, var socialdemokraterna står i den här frågan. Jag tyckerdet är oroväckande tyst från det hållet. Vad de borgeriiga tycker i denna frågaframgick ju klart av vad sade. Han anser alltså atl det inlefinns någon anledning att vara orolig över de preparat som kommer fram och överdel sätt på vilket de gör det. Det finns över huvud taget ingen misstänksamhetmot läkemedelsindustrin. Detbehöver inle vara skumt bara för att det är lönsamt, men då man vet attläkemedelsindustrin drivs av profitintressen, måste man ifrågasätta helaverksamheten. Vänsterparfiet kommunisterna anser att det här är en principiellfråga som det är mycket vikfigt att ta ställning fill. Detär bra alt del satsas pengar på forskning, säger . Det ärsjälvfallet riktigt, men vad som forskas fram är ju inte de mediciner sommänniskor behöver. Den största delen av forskningen gäller ju försök att fåfram konkurrentpreparat, att säkra en tillverkningsmetod att ta patent på ochdärefter tjäna så mycket pengar på som möjligt. Jagskall ta exemplet rned interferon. Detta ämne är fillbaka käntför att ha en god effekt mot virussjukdomar och vissa cancerformer. Inom deflesta läkemedelsföretag har forskarna varit inriktade på atl först av allahitta en ekonomisk och lönsam tillverkningsmetod för Det företag som blev först har miljardvinsler altvänta, och de som inte hinner ända fram måste fortsätta sitt arbete med ämnetför alt hitta en ny metod. De företag som får patent och börjar tillverkningenlämnar naturligtvis inte ut fillverkningsrätlen, och det leder till atl ettmycket vikfigt läkemedel kan tillverkas bara i liten skala, trots atl behovetav det är myckel stort. Sedan har det också gång på gång bevisats att det finnsskadliga läkemedel. Jag nämnde de värsta skandalerna på delta område, därföralt de är de mest kända, nämligen neurosedyn och entero-vioform, som på ettmyckel cyniskt sätt fortfarande säljs i . Man vet ju alt det sistnämndaämnet kan . medföra obotliga nervskador. Jag tycker inle alt detta är saker somman över huvud tagel kan försvara. Del är bra att det forskas när det gäller p-piller, sägerGabriel . Ja, det är klart, men vi vet att det finns ett otal p-pillersom liknar varandra. Det hade varit bättre, om man hade forskat fram ett, tvåeller kanske tre som är bra och att man sedan satsat på forskning ompreventivmedel över huvud tagel och inle på att få fram synonympreparat som nuär fallet. Bara man går till och handlar märker man ju att det finnsmassor av saker att välja på. Och ser man i läkemedelsboken upptäcker man atldet finns mängder med ämnen som är nästan identiska. Del är detta slöseri medforskningsresurser som kommunisterna vill komma åt. När det gäller en effektivisering av granskningen vill jagsäga alt vi inte kräver delta av byråkratiska skäl utan av medicinska. Vi menaralltså att registreringen av läkemedel bör prövas om . Är detredan nu en lång kö, måste man satsa mera på personella resurser för att manskall kunna klara en sådan här granskning. Det är väl bättre att få bortskadliga preparat än att ha dem kvar på marknaden. Beträffande den kliniska prövningen av nya läkemedeltycker jag alt den skedde på ett mycket osmakligt sätt när det gäller depatienter som hade fått de här propparna. Enligt min mening är det ell mycket cyniskt sätt alt resonera,eftersom man bara har chans. Det forskas alltså med människoliv sominsats. Här har del alltså inte klarats ul att det är chans alt få ettverkningsfullt medel och chans all del inle blir någonting alls. Det härtycker jag är ett mycket oetiskt spel med människoliv. Jag konstaterar attutskottet inte tycker all sådana här former av klinisk prövning är oetiska ochhelt felaktiga. Det har diskuterats en del om offenflighet när det gällerde kliniska prövningarna. Läkemedelsindustrins branschorganisationer motsättersig bestämt ett förslag om offentliggörande av kliniska prövningar. Det skullepå ett förödande sätt kunna påverka den svenska läkemedelsindustrins konkurrensförmågagentemot utländska företag och det svenska samhällets möjligheter alt nyttiggörainnovationer från utländska förelag. Man är alltså helt inriktad på profil.Sedan får det kosta vad del kosta vill. Jag tycker all detta är ett förfärligtsätt att se på läkemedelsindustrins sätt att agera. 63 (): Jag vill betona, , att jagvisst slår för utskottels belänkande - men eftersom inle yrkadepå något annat än utskottets hemställan fann jag ingen anledning alt gå in i endebatt om det. Men jag tror att del är myckel svårt att komma till rätta medöverkonsumtionen och överförskrivningen av läkemedel om man inle också görnågot ål det faktum att vi har en ordning, där läkaren kan skriva ul hurmycket läkemedel som helst på samma recept utan att del blir någon som helstmerkostnad för patienten. Vi vet ju ändå alla att läkarna är utsatta för etttryck från patientens sida att skriva ut större doser och fler läkemedel än nödvändigtpå samma recept - just därför att vi har den konstruktionen när del gällerersättning som vi har. Om man får en bättre kontinuitet i sjukvården, ompatienterna inte kan springa runt till olika läkare och få ut samma eller olikamediciner så skulle det innebära en förbättring i detta avseende - del kan jaghålla med om. Vi har från det parti som jag tillhör försökt alt arbeta för ettsådant syslem, men därför atl vi kallade del för husläkarsyslemet var mångaemot det. Men ett sådant system skulle få just den effekten attmedicinförskrivningen minskade. I fungerar det så här: Om jag hör läkare och sedan kommer till en annan läkare och vill ha ul lugnande medelfår jag inle det. Då ringer den läkaren till min ordinarie läkare och frågar: Skalljag skriva ut lugnande medel åt , kan del vara riktigt klokt? - Ettsådant system, där varje människa hör fill en viss läkare, skulle säkert få nedläkemedelskonsumtionen, framför allt konsumtionen av lugnande medel och andravanebildande medel. Del är en av många fördelar med husläkarsyslemet. Det är klart, Inga Lanlz, att om man - som vpk gör - anserall del över huvud taget är fel med privata vinstintressen, då vill mannaturligtvis förstatliga läkemedelsindustrin liksom all annan industri. Delförhållandet att det inte är några socialdemokrater som uttalar sig om denfrågan , beror kanske på att del inte är det yrkandet vi behandlar. Dellas upp i kammaren, förmodar jag, efter behandling av näringsutskottel. Del kanalltså vara ett skäl till att inte socialdemokraterna tar upp den debatten nu.I övrigt kan jag rekommendera atl ta del av del belänkande avläkemedelsinduslridelegationen som just har lagts fram och som heter Svenskläkemedelsindustri. Där finns del bra besked om var företrädarna för de olikaparfierna slår. Men del är alltså inte dagens ämne. Jag har inte sagt, utskottet har inte sagt atl del intefinns någon anledning att vara orolig för läkemedel som kommer ul på marknaden.Tvärtom stryker vi under alt vi skall hålla en mycket striktläkemedelskonlroll, och vi har faktiskt också en av de hårdasteläkemédelskontrollerna i världen. Och det bör vi fortsätta att ha, just därföratt det är viktigt att se fill alt del inle kommer ut någonting på marknadensom har biverkningar som slår i felaktig proportion till de positivaverkningarna. måste jag tyvärr ställa några frågor till Inga Lanlz,eftersom hon tog upp saker som jag inle kunde förstå. Honframförde för del första något slags kritik mol alt det forskas på Jag förslår inle del. Det är väl vikfigt attdet forskas beträffande ell nytt medel mol cancer. Och om flera företag forskarpå samma medel ökar ju chansen alt komma fram till ett resultat. För det andra påstår vpk att det tillverkas ochmarknadsförs mängder av inle bara verkningslösa ulan också rent skadliga ämnen.Då frågar jag: Vilka? De enda två exempel jag har hört var Neurosedyn ochEnterovioform -och inget av dem saluförs i . Den svenskaläkemedelskontrollen kan göra myckel, men den kan inte komma åt utländskaläkemedel som tillverkas och saluförs i andra länder än . Del är förmycket begärt. Men i används inle dessa läkemedel. - Men ert uttalandemåste väl avse ? Vad är del för inte bara verkningslösa utan också rentskadliga ämnen som i mängder saluförs i ? Om det finns sådana skall juläkemedelsavdelningen ta itu med dem. Nämn dem här, så att vi får geuppgifterna till läkemedelsavdelningen, som kan undersöka vad ni har förunderlag för det påståendet. Ni säger också atl läkemedel, där biverkningarna är störreän den medicinska nyttan mofiverar, finns i . Vilka är det? Också delbör läkemedelsavdelningen se närmare på. Flera av de läkemedel som förskrivs i stora mängderskulle med nya prövningar inte godkännas som registrerade läkemedel, säger nividare. Vilka är det? Hur kan ni påstå del? Läkemedelsavdelningen har i dagmöjlighet att dra in de läkemedlen, men det gör man inte. Där gör man alltså enannan bedömning än vpk av de läkemedel som används. Alltså: Vilka ärdessa läkemedel, enligt vpk, och vad har ni för underlag för er bedömning? Sedan kan jag fortfarande inte förstå vad menarnär det gäller forskning om p-piller. Är det fel att man forskar om p-pilleroch får fram nya metoder, som kan användas av dem som inte tål dem vi nu har?Ett p-piller skulle man ha, som var bra, sade . Men det är faktisktså att olika människor reagerar olika. Det finns inte ett p-piller som är braför alla - inte i varje fall - och det är inte sannolikt att man kanhitta ett sådant. Men det går ju an om man kan ha flera olika sorter, och olikamänniskor kan få piller som passar för dem. Är det inte bra att man fortsätteratt forska om p-piller? Det trodde jag fakfiskt att tyckte. Slutligen måste jag säga att om nu anser attden kliniska prövningen i det exempel hon gav var omoralisk, och att man intefår göra på det sättet, då måste hon tala om för oss hur det skall gå fill. Omen läkare eller ett förelag har ett medel som man tror har positiva verkningaroch som man vill ha registrerat - hur skall det då gå till? Man måste prövamedlet för atl dokumentera verkningarna. Enligt får man då inte göraså som man har gjort i det här fallet - att man erbjuder medlet fillpatienterna och ger hälften av dem blindpreparat och hälften det preparat manvill pröva - för det är oetiskt. Vi är ju helt överens om att information skallges. Men även om man ger information om medlet, får man inte göra provet pådetta sätt. Hur skall man då göra för att få fram ett klart bevis - om medletär verkningsfullt eller inte, om det har biverkningar eller inte? Anf.64 INGA (vpk): Det är rikligt, som säger, atl vpk föreslårförstatligande i andra sammanhang. Jag tycker att kravet på förstatligande idet här fallet är särskilt viktigt. Det skall inte vara privata vinstintressensom spekulerar och styr när del gäller människors hälsa eller ohälsa. Detforskas ju väldigt mycket - för . Läkemedelsföretagenstår för en tredjedel av detta. Målet för forskningarna är ju inte att få framdet bästa preparatet, utan det är ofta att få fram en tillverkningsmetod somman kan ta patent på - och som leder till konkurrentpreparat, synonymapreparat. Det trodde jag inte var obekant för . Detfinns ute på marknaden medel som är direkt skadliga. Jag nämnde de rikligtfarliga ämnena som man för något tiotal år sedan tyckte var idealiska men somvisade sig ha katastrofala följdverkningar. Det finns också medel som jag tillför sedan trodde var enkla - Bamyl, Magnecyl o. d. - men som är direktskadliga. Ett flitigt användande av de preparaten har också förorsakatdödsfall. Allt detta är sådant som skulle dras in. Vimenar att granskningen av preparaten måste bli mycket, mycket strängare. Menbakom nästan varje läkemedel - av de ungefär 3 000 läkemedel som saluförs iSverige - ligger de privata vinstintressena. Det är svårt att komma åt demifall man inte vill ha de styrmedel som kommunisterna är bereddaatt la till när det gäller läkemedel och läkemedelsindustrins verksamhet. Anf.65 (): Jag frågade om det som står i vpk:s motion. Vilka är de mängder av intebara verkningslösa utan också rent skadliga ämnen som saluförs i ?Vilka läkemedel är det som har biverkningar som är större än den medicinskanyttan? Och vilka är de läkemedel som förskrivs i stor mängd men som inteskulle godkännas om de prövades ? Detenda svar jag har fått var Bamyl, Magnecyl och Albyl. Om inle vpk har mer atlkomma med, skall jag framföra detta till ,så får vi se om dess företrädare gör samma bedömning som vpk. Jag tror intedet, men blir det så, kommer de säkert att dra in dessa medel. Det har demöjlighet till med dagens lagstiftning, och det behövs inget förstatligande avläkemedelsindustrin för den sakens skull. Sedan framhöll jag än en gång att , somnu anser att läkemedelsprövning enligt den metod som hon själv beskrev äroetisk, måste tala om för forskarna hur de skall göra för att pröva ett nyttläkemedel, om man inte får göra på det sättet som man nu gör. Vi kan ju intesluta med att pröva läkemedel. 66 INGA (vpk): Jag vill bara ge en sista replik fill . Jag sade allBamyl, Magnecyl och liknande medel är exempel på preparat som är direktskadliga och som borde dras in. Det finns en massa preparat - som jag Nr 22 inle kan namnen på, men de går att läsa i läkemedelshandboken, somfinns Dnsdappn den tillgängligpå varje apotek - och dessutom en mängd konkurrenspreparat, 12november 1980 synonympreparat, i vår läkemedelsflora. Mom. 2 och 6 Utskottelshemställan bifölls med 291 röster mot 17 för motion 1979/80:759 av . i motsvarande del. Utskottetshemställan bifölls med 290 röster mot 17 för motion 1979/80:759 av . i motsvarande del. 1980/81:4 om rätten attköra motorgräsklippare 14§ Ändring av benämningen till Föredrogscivilutskoltets betänkande 1980/81:2 om ändring av benämningen läntill . 67 (): Det är ett mycket ovanligt ärende som vi nu har att behandla. I enmotion föreslås att benämningen skall ändras till län.Rent allmänt skulle jag vilja påslå atl något sådant knappast skulle kunna bliaktuellt i något annat län än just i - jag skall återkomma till detlitet längre fram. Dennafråga är naturligtvis de som bor i och de som representerar häri bäst skickade att avgöra. Även om jag representerar läni , är jag född och uppväxt i , och jag tror att jag ganska brakänner till det språkbruk man har i . Jag är helt övertygad om att det allmännaoch helt vedertagna namnet när man avser länet är just . Motdenna bakgrund bedömer jag det som så att den viktigaste remissinstansen ärlänsstyrelsen. Qm vi tittar på vad sagt i detta ärende får vi pånågra punkter ganska klart besked om vad man tycker. har gjort endel underremisser; man har remitterat ärendet fill företag, organisationer ochinstitutioner. Jag tror inte att det är en tillfällighet det som man finner närman tittar på benämningen på de remissinstanser som vänt sig till. AB, osv.Alla har benämningen i sitt namn. Länsstyrelsenkommer sedan i sitt yttrande in på själva namnfrågan och uttalar bl. a.följande, s. 8 i utskottets belänkande: "Ettav de skäl som kan tala för ett bifall till motionen är alt länofta på något sätt sammanblandas med i i Örebrolän. Ettskäl som väger tyngre är naturligtvis all är del helt dominerandebegreppet. Det råder ingen tvekan om alt detta gäller också som beteckning pådet område som motsvarar länet." Sedanfortsätter i sitt remissvar att rada upp det ena argumentet efterdel andra för ett namnbyte. På s. 9 uttalas vidare: "villför sin del fästa myckel stor vikt vid det faktum alt är det både i taloch skrift helt dominerande begreppet även när man syftar på länet. Del ärockså det enda begrepp som används vid marknadsföring av länet inom Sverigeoch i utlandet." Menefter att ha skrivit allt detta avslutar med en veritabelkullerbytta, nämligen med följande uttalande: "Länsstyrelsenfinner trots allt ej att skälen överväger för det namnbyte som föreslås imotionen." Treav ledarmölerna i styrelsen hade avvikande meningar på denna punkt. Jaghar för min del funnit så många skäl tala för ett namnbyte att jag, tillsammansmed två andra ledamöter i civilutskoitet, har reserverat mig motcivilutskoltets majoritetsbeslut och till förmån för motionens yrkande. Meddetta, herr talman, ber jag alt få yrka bifall till den reservation som ärfogad vid utskottets belänkande. Underdetta anförande överlog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 68 (): Tiden torde nu vara mogen för en ändring av namnet fillDalarnas län. bildades i administrativt syfte 1647 och fick dåbenämningen hövdingadöme. Under de gångna 300 åren harKopparberg inle lyckats - låt mig använda uttrycket - slå igenom som länsnamn.Jag tror alt jag kan redovisa en del av förklaringen till detta. På1600-talet var Kopparberget, eller Stora Kopparberget i , den vikfigasteenskilda faktorn för landels ekonomi. Jag vet inte vad motsvarigheten tillbudgetministern hette , men det påslås atl Kopparberget varförutsättningen för landets dellagande i . Alla visste vadKopparberget var. har brytningen i koppargruvan minskat, och gruvan harförlorat sin aktualitet. Det är därför helt naturligt att man under 1980-talelinle längre talar om Kopparberget. F. ö. kommer del troligen inte atl ske någon brytning därlängre än ungefär framöver. Mantalar nu i stället om , och det är ett namn som verkligen har slagitigenom. Jag vill dessutom påpeka alt namnet är äldre än benämningenKopparberg. är det i hela vårt land gängse namnet. Man reser tillDalarna, inte till , på semester, utlänningar känner väl till vårtlandskap, osv. Länsstyrelsensredovisning har redogjort för. Jag måste säga att den är mycketegendomlig. Jag var med om en tvådagarsöverlägg-ning som hölls på Grönklitt iOrsa, och jag lämnade mötet under dess första dag, men då hade jag den känslanalt man var för ett positivt ställningstagande till motionens förslag. Detsyns också på skrivningen. Man har skrivit i en positiv anda, men i allra sistasvängen har tydligen några ledamöter ändrat sig. Då tycker jag att man borde hagjort om skrivelsen i stället för atl lägga fram alla förslag som talar för ettbifall och sedan avsluta med att man är för ett avslag. Det är en mycketkonstig skrivning, och det har också sagts i utskottet att något meregendomligt sällan har skådats i . Trotsatl talar för en namnändring i skrivelsen har alltså majoritetensagt nej till en sådan. Men jag vill påpeka att styrelse absolutinle var enhällig. Tre ledamöter har reserverat sig. Och jag förmodar attlandshövdingen själv har samma uppfattning - eftersom han stått för skrivningen- även om han inte reserverat sig. Somförhållandena nu är används beteckningen huvudsakligen förverksamheter som är knutna till statliga institutioner, såsomlänsarbelsnämmnden, länsbostadsnämnden etc, samt även för verksamheter somberör . Närdet gäller håller det också på atl hända saker. Folkpartietsoppositionslandslingsråd inlämnade en motion medanhållan om att måtte besluta att ge förvaltningsutskottet iuppdrag alt utreda frågan om en namnändring till landsting. Det äralltså även när det gäller krafter i verksamhet för att få fillstånd en ändring av namnet. Allade stora folkrörelser som nämnde, partiets länsorgan,turistreklamföretag, militärförband, flygplats och många affärsföretag harordet "" eller "" ingående i namnet. Jagroade mig med atl fitta litet i telefonkatalogen för att göra enliten slatisfik. Jag vill relatera något av den. 64 företag, organisationereller föreningar bara i har ett namn med "" eller"" i, medan endast 8 verksamheter har ett namn med"" - det är och statliga organ samt , som har ett långt namn som är svårt att uttala men ärett bra företag. I är motsvarande antal med "" eller"" i namnet 47, medan 7 verksamheter har"" i sitt namn. I är siffrorna 9 mot 1, i Hedemora15 mot 2, 15 mot 3 och 20 mol 3. Påsamtliga orter har jag medräknat , och det höjer siffran förKopparbergs del. Därfill kan jag påpeka alt samfliga politiska partiersregionala organ har "" eller "" i sitt namn.Blickar man fillbaka 10 eller 20 århar prakfiskl tagel alla verksamheter i länet, utom och de statligaorganen, ändrat namn, såvida de inte i ett tidigt stadium haft ""eller "" med i namnet. Vadsäger då oppositionen i vissa områden? Jo, atl inte är detsamma somlänet till omfattningen. Sålunda tillhör i Orsafinnmark och finnmark . Vad vill man dåsvara på detta? Jag vill svara att de två nämnda områdena är avlägset belägnaoch obetydligt befolkade. Det finns också exempel på motsvarande skillnad iomfattning i andra län. Delar av fillhör t. ex. län, men länetkallas dock , som herr talmannen från vet. Det finnsockså andra exempel: och , som omfattar delarav . Jag tycker att detta inte kan vara något skäl för att behöva avslåförslaget om atl kalla . Jagvill också understryka vad sade här , att det ibland sker ensammanblandning med i i län. Det händerockså konsfigt nog att man i hasfighelen blandar ihop medKopparbergs län. Det ställdes en fråga om länsnamnet till en skolelev i nian,hörde jag . Det heter , svarade vederbörande, som bor iFalun. Detfinns alltså nu all anledning för alt bifalla motionen 1505 med BjörnKörlof som första namn. Motionen stöds också av reservanterna i civilutskottet,som vill att namnet och till så lågakostnader som möjligt ändras fill . Jag yrkar bifall fill reservafionen av , och mig. 69 (): Jag skall försöka fatta mig kort. Många av argumenten har ju redanframförts. Jaghar fått frågan: Hur kan man i , då vårt land kämpar med svåra ekonomiskaproblem och då vi har andra ekonomiska bekymmer att jobba med, lycka att denhär frågan är så väsentlig att man driver den i ? Jag kan förstå denattityden. Men det finns ett samband mellan våra ekonomiska problem inäringsliv och sysselsättning och namnfrågan eller Kopparbergslän. Upprinnelsentill att jag började driva frågan var samtal som jag hade medmänniskor som var engagerade i länets näringsliv och turistverksamhet. Deframhöll för mig att det inte är möjligt att marknadsföra länet under dessformellt riktiga namn. Inle nog med del: det förhållandel att man vidmarknadsföringen av länels produkter och i turistsammanhang naturligenutnyttjar ordet medan statliga myndigheter inte gör det, leder fillmissförstånd både inom och utom landet. Det nuvarande länsnamnet associeras,som man sagt tidigare här, både med företaget med orten i län. Det tycks dessutom av en del ungdomaroch särskilt av Ändring av benämningen till uflänningarkunna sammanblandas med . Länsnamnet kopplas alltså till ett industriföretag - låtvara med en stor och betydelsefull verksamhet i länet- medan andra förelagvarken kan eller vill göra den kopplingen.