prot · G40984 · 1980-12-31 00:00:00 — Efter vad jag försfår är detemellertid mycket angeläget atf staten aktivt griper in för att lösa problemen.Följande måste då iakttagas. För def första är det viktigt att se till attÖstanå Bruk infe skingras ufan aft företaget behålls intakt så längeintressenterna finns kvar. För def andra krävs erforderlig tid för ettövertagande. För det tredje måste de nuvarande ägarna hjälpa till medmarknadsföringen under ett övergångsskede. Def är alltså vikfigt att inte släppa taget om den härfrågan. Om det ännu inte har framförts något krav till departementet om statligmedverkan kan arbetsmarknadsministern räkna med att ett sådant kommer. När defgäller arbetsmarknaden i stort i kommun behövs f. ö. ytterligareåtgärder - det krävs ett direkt statligt stöd för atf hjälpa uppsysselsättningen i området. 20 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! Det är riktigt atf det nu föreligger beslut om nedläggning av de bådabruken och aft läget därför är förändrat. Som jag nämnde i mitt svar pågåremellertid diskussioner om olika lösningar. I de diskussionerna är allatänkbara intressenter indragna, ocksä staten via länsarbetsnämnden. Diskussionernagäller, såvitt jag vet, konkreta uppslag till lösningar. Industriministern hari svar på liknande frågor sagt atf om det finns projekt som ärföretagsekonomiskt lönsamma kan man räkna med statligt stöd inom de ramar somär uppdragna. Staten är alltså indragen i den härprocessen på de olika vägar som står till förfogande - länsarbetsnämnden,utställda löften från regeringen atf använda de regionalpolitiska medlen ocharbetsmarknadspolitiska insatser i den utsträckning sådana behövs. Vi följerutvecklingen med stor uppmärksamhet. 21BÖRJE (): Jag tackar för den posifiva vilja somarbetsmarknadsministern visar. Som jag sade tidigare litar vi definifivt intepå ägarna i detta sammanhang, utan vi anser aft det är viktigt atf manfullföljer förhandling- Vimisstänker atf framför allt driver förhandlingarna i en vissriktning, och därför är det viktigt att staten verkligen aktivt medverkar iförhandlingarna för atf fä en riktig lösning. När det sedan gäller arbetsmarknaden i stort hänvisararbetsmarknadsministern till vanliga arbetsmarknadspolifiska åtgärder. Jagtror aft def krävs ytterligare sföd och ett rikfigt program för atf klarasysselsättningen inom området. Det krävs atf man på allvar far itu med detta,för annars nalkar vi oss en allvarlig kris i denna del av . Om nedläggningen av industrier i kommun 7 § Föredrogs och hänvisadesProposifionerna 1980/81:106 fill jusfifieutskottet /81:110 tillskaffeufskotfet 1980/81:112 fill lagutskottet 8 § Föredrogs och hänvisades Förslag 1980/81:8 till lagutskottet 9 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:1945yrkande 5 till utbildningsutskottet i övrigt till näringsufskottet 1980/81:1946 tillnäringsutskottet 10 § Föredrogs och biföllsInterpellafionsframställning 1980/81:100 11 § Anmäldes och bordladesProposifion 1980/81:90om riktlinjer för energipolitiken 12 § Anmäldes och bordlades Konstitufionsutskoftets betänkanden 1980/81:15om anslag till Stöd fill politiska partier och Allmänna val (prop. 1980/81:100) 1980/81:16 om fortsatt giltighet av lagen omskatfeutjämning i länslandstingskommun (prop. 1980/81:75) 1980/81:20 omdubbelbeskattningsavtal mellan samt och Nordirlandbeträffande skatter pä kvarlåfenskap, arv och gåva 1980/81:18om anslag till rättshjälp m. m. 1980/81:100) 1980/81:19 om anslag tilljusfitiekanslern (prop. 1980/81:100) 1980/81:20 om anslag till brottsskadenämnden(prop. 1980/81:100) 1980/81:22 om anslag fill m. m.(prop. 1980/ 81:100) 1980/81:16om filläggsbudget II fillstatsbudgeten för /81 såvittavser försvarsdepartementets verksamhetsområde (prop. 81:101) 1980/81:17 om filläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1980/81 såvitt avser ekonomiskt försvar (prop. 1980/81:101)1980/81:18 om beredskapsbudget för totalförsvaret (prop. 1980/81:100) 1980/81:16 om tilläggsbudget II, såvitt avser utrustning fill (prop. 1980/81:101) 1980/81:20om anslag fill kyrkliga ändamål (prop. 1980/81:100) 1980/81:21 omfilläggsbudget IIfill staf.sbudgefenför /81 (prop. 1980/81:101) 1980/81:16om tilläggsbudget II fillstatsbudgeten för /81 1980/81:101) 1980/81:17 om anslag till utbildningsdepartementetm. 1980/81:13 om anslag fill Trafiksäkerhet (prop.1980/81:100) 1980/81:16 om åtgärder mot frilevande vildsvin m. m.(prop. 1980/81:82) 1980/81:31om kontroll av multinationella företag 1980/81:32om regleringen av tillfällig handel 1980/81; 15 om riksdagenslönedelegations verksamhet under är 1980 (redog. 1980/81:3) 13 §Anmälan av interpellation Nr 84 den Anmäldes och bordlades följande interpellation som ingivits fill kammar- 20februari 1981 kansliet 1980/81:101 av () fill budgetministern omprinciperna för fasfighefstaxering: Den allmänna fasfighetstaxeringen1981 genomförs i enlighet rned de regler som finns i den av 1979antagna fastighetstaxeringslagen. Taxeringsvärdet vid fastighetstaxering skallfastsfällas fill av marknadsvärdet tvä år före taxeringsåret, dvs. 1979.För jordbruksfastigheter finns en särregel, som bl. a. motiverades avfveksamhefer om utvecklingen med anledningavatf den nya jordförvärvslagendå trädde i kraft. Jordbruksfastigheter skall åsättas eft taxeringsvärde som är67,av marknadsvärdet 1978, Taxeringsarbetet skall nu vara avslutat, och besked om deäsafta värdena skall sändas ut till fasfighefsägarna före . Utfallettorde i stort sett bli en fördubbling av taxeringsvärdena för villor; något merför fritidshus. För jordbruksfastigheter kan utfallet leda till mer än enfördubbling av värdena. T. o. m. trefaldiganden eller mer kan bli aktuellt förskogsfastigheter. De taxeringsvärden som kommer aft åsättas leder i sig infefill några problem för fastighetsägarna. Def som kan skapa problem är deskatteregler som utformats med taxeringsvärdena som grund. Detta gäller bl. a.den s. k. villaskatten, den nya beskattningen av bostadsrättsföreningar,garanti-skaften för kommunerna, förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten. På grund av de effekter taxeringsvärdeshöjningarnakombinerat med skattereglerna har för de enskilda fastighetsägarna harfaxeringsarbetet måst vara mycket noggrant. Detta har medfört en stor ochkostsam organisation. Deklarationsblanketterna har varit mycket omfattande, medde problem detta har medfört säväl för de enskilda fastighetsägarna som vidfaxeringsarbetet. De nämnda skattereglerna har genom riksdagsbeslutet hösten1980 ändrats så aft inte orimliga ekonomiska konsekvenser skall uppstå. Det harvidare aviserats ytterligare förändringar när det gäller förmögenhetsbeskattningenför framför allt jordbruk. Förslag avses läggas . Trots dessa genomförda eller aviserade åtgärder kvarståren viss oro för följderna av fastighetstaxeringen. Följande problem kan i detsammanhanget nämnas: Även om det generellt för hela landet torde bli ungefär enfördubbling av taxeringsvärdena för småhus, kommer def att vara variationermellan olika regioner. I vissa områden kommer taxeringsvärdenaatt sfiga med . I de fall höjningarna blir avsevärt större ängenomsnittet för landet blir naturligtvis följderna ur skalfesynpunkf ocksärner betydande. Den lösning som ligger närmast till hands för undvikandeav problem av denna art är aft ändra systemet för beräkning av den intäkt sornskall tas upp till beskattning av småhusägare. I eft särskilt yttrande tillfastighetstaxeringskommitténs betänkande om de nya villaskattereglerna anfördede borgerliga ledamöterna följande: "Det kan ifrågasättas om fastigheternastaxeringsvärde skall vara grund för beräkningen av schablonintäkten, bl. a. medtanke på de regionala skillnader i taxeringsvärde som uppstår för i övrigt likasmåhus. Enligt vår mening bör man för framtiden övervägamöjligheten av nägon annan metod för villabeskattningen, som mer utgår frånvärdet för den förmän boendet utgör." Som fidigare nämnts mäste de deklarationsblanketter somfastighetsägarna har att lämna som underlag för fastighetstaxeringen varamycket utförliga. Deffa medför naturligtvis en risk för missförstånd ochfelaktigheter vid ifyllandet, med negafiva konsekvenser för fasfighefsägarna.Vid en övergäng till ett nytt villabeskatfningssysfem, med mindre vikt lagd vidtaxeringsvärdet, skulle naturligtvis deklarationsblanketten kunna förenklas säatt denna risk minskas. Def har anförts aft köpeskillingarna försmåhus och andra fastigheter, kanske främst jordbruksfastigheter, har sjunkitden . Tillgänglig statistik visar emellertid att åtminstone framt. o. m. tredje kvartalet 1980 var prisnivån ganska stabil. Defta till trots kan def naturligtvis regionalf uppståganska betydande prisvariationer för såväl småhus som jordbruksfastigheter ochandra fastigheter. Speciellt torde def för småhusen kunria gälla områden medtidigare mycket stark efterfrågan pä villor och därmed starkt stegrade priserde . För jordbruken kan det naturligtvis inte heller uteslutasatf bl. a. räntehöjningarna och den nya jordförvärvslagens verkningar har lettfill atf prisnivån sjunkit eller kommer att sjunka på jord- ochskogsbruksfastighe-fer. Även om taxeringsvärdet för en fastighet skall vara 75 %av marknadsvärdet för atf ge en säkerhetsmarginal, kan det naturligtvis infeuteslutas atf fastighetspriserna i ett område sjunker så att denna marginal istort sett äts upp. Detta är naturligtvis infe tillfredsställande urrättvisesynpunkt. I dessa fall är en generell nedsättning avtaxeringsvärdenivån infe möjlig. Def borde emellerfid vara möjligt att införaen rätt att fram till nästa fastighetstaxering fåtaxeringsvärdet nedsatt för en viss fastighet om man kan visa attmarknadsvärdet har sjunkit i en viss, bestämd, utsträckning. Fastighetstaxeringen har inneburit stora kostnader för detallmänna. Eft stort antal besvär väntas nu skapa problem för länsrätterna. Omman utformade skafteregler som i betydligt mindre utsträckning är anknutna till taxeringsvärdenaskulle man naturligtvis kunna förenkla fasfighefstaxering- Nr 84 Mof dennabakgrund vill jag ställa följande frågor till budgefministern: 20 februari1981 Ärbudgetministern beredd medverka fill att möjligheten atf införa ett nytf Är budgetministern beredd medverka till aft def införs enmöjlighet atf vid fråga minskade marknadsvärden reducera taxeringsvärdenaför enskilda fastigheter? Är budgetministern beredd medverka till sådana förändringarav skattereglernas anknytning till fasfighefsfaxeringsvärden atf man kan uppnåen förenklad fastighetstaxering? 14 § Meddelande om fråga Meddelades aft följande fråga framställts 1980/81:285 av () till arbefsmarknadsministern om utbildningsbidrag fill arbetslös ungdom; Arbetslös ungdom skall beredasantingen arbete eller utbildning. För att underlätta ungdomarnas inträde påarbetsmarknaden eller i yrkesutbildning har /80 framför allt vidfolkhögskolor anordnats kortare kurser för arbetssökande ungdom. underlättades denna verksamhet på sä sättatf eleverna fick uppbära ett utbildningsbidrag motsvarande Kontantarbetslöshetsunderstöd (KAS). Detta skedde genom särskilt bemyndigande frånregeringens sida. har flera folkhögskolor, bl. a. Mellanselfolkhögskola i Y-län, planerat ett omfattande utbud av nämnda kurser. Eftersomnågot nytt bemyndigande inte utfärdats från regeringens sida tvingasintresserade ungdomar avstå från kursen i fråga. Följden blir aft verksamhetenavstannar, medan samhällets kostnader för KAS består. Med hänvisning till det anförda vill jag frågaarbetsmarknadsministern om regeringen är beredd att utfärda ett nyftbemyndigande angående utbildningsbidrag till särskild kurs för arbetslösungdom i likhet med föregående budgetår? 15 § Kammaren åtskildes .