prot · G409126 · 1980-12-31 00:00:00 — När sedan det ifrågavarande landets regering skall besluta omtill vilka länder orderna för ett sådant här projekt skall gå är det en storfördel att man har varit inne pä ett tidigt stadium, kunnat lämna ett anbud ochgaranterat krediter för projektet i fråga - det är därmed man konkurrerar. Närdet sedan gäller återflödet är det självklart - och det vet likaväl som jag - att när det rör sig om gruvindustri eller andra sådana industrierhar vi i utomordentliga resurser som kan ställas till förfogande på detinternationella planet. Det gäller alltså att få miljonprojektet-det kan rörasig om hundratals miljoner-att gå tillbaka till vårt land även då det tillvissa delar är finansierat av svenska biståndsmedel. Men i det här fallet ärdet fråga om kreditlättnader och alltså inte om nedsättning eller om att vi pånågot sätt skulle behandla våra biståndsländer illa. Det bundna biståndetfungerar likadant, fast det då gäller länder där vi haren mer konkret utformadbiståndsverksamhet: vi skall ge dem möjlighet att ibland, av nödvändighet, köpavaror till beslutade projekt - men inte något slags consumers' goods. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 33TORSTEN (): grundläggande uppfattning ombiståndet till andra länder är att det skall gå till de fattigaste människornai de fattigaste länderna. Denna uppfattning har alltmer vunnit gehör. Under1970-talet har glädjande nog en allt större del av DAC-ländernas bistånd gåtttill de fattiga länderna. med per capita-inkomst på mindre än 400dollar tog emot av DAC-ländernas bilaterala bistånd . I vadgäller de svenska förhållandena gick av bilaterala bistånd till länder med den per capita-inkomst som var mindre än 400 dollar.Skulle vi använda den gamla beräkningen för de fattigaste länderna och räknamed , skulle givetvis det svenska biståndet komma att till utgå till just de länder som vi anser vara de fattigaste. Vårabiståndsmål har nämnts . 1. resurstillväxt, 2. ekonomisk ochsocial utveckling, 3. ekonomisk ochpolitisk självständighet och 4. en demokratisksamhällsutveckling. Det har dock sagts någonting när beslutet fattades som kansägas vara en viktig anteckning till protokollet. Det står också i detprincipbeslut som vi fattade: Också långvariga och allvarliga kränkningar avgrundläggande mänskliga rättigheter bör kunna påverka vår beredvillighet attfortsätta samarbetet. Det sägs vidare i utskottets av antagnauttalande: Man kan emellertid inte utesluta att det kan ske så grundläggandeförändringar i ett mottagarlands politik att det är aktuellt att avbrytabiståndet. Det är alltså inte självklart att man alllid skall ge bistånd, utandet kan hända Internationellt utvecklingssamarbete m. m. attomständigheterna gör att man måste avbryta biståndet. Vi hade i också ett mål som vi kallade för detfemte biståndsmålet. Vi föreslog att ekologisk balans skulle införas som ettfemte biståndsmål. Då skrev utrikesutskottet i sitt betänkande, som antogs avriksdagen: Ekologiska och miljöaspekter bör därför i likhet med exempelvissociala hänsyn och sysselsättningshänsyn eller omsorgen om eftersattafolkgruppers behov ingå som självklara komponenter i varje biståndsprogramsutformning och genomförande. har de facto beslutat att det skallfinnas ett sådant femte mål; i varje fall är den väg som föreslogs fråncenterns sida den som man bör sträva efter att gå. är det inte så att grundläggande uppfattningdelas av alla partier här i , utan de sneglar ofta efter andra orsaker- ofta politiska-till att ge bistånd. kommunisterna är ju oftaav den meningen att man skall ge biståndet till länder som de kallar förprogressiva. Jag skulle dock vilja säga att dessa länder oftast är motsatsentill progressiva. Det alltmer sönderfallande kommunistiska systemet har mer ochmer bevisat sin oduglighet att kunna ge högre levnadsstandard åt ett landsfolk, än mindre att kunna ge människorna frihet och demokrati. Är det fråga omsådana motiv, så delas de inte av . Vi tycker inte att man skall tasådana politiska hänsyn att man framför allt ger bistånd till de s. k.socialistiska länderna. Socialdemokraternas uppfattning är ingalunda så solklar.Den har varit vacklande . Länge låg man först mycket lågtoch fick många anmärkningar bäde från LO:s dåvarande ordförande och fråncentern. Det gick så sakta att ett socialdemokratiskt statsråd t. o. m. kändesig föranlåten att avgå med motiveringen att man gav så litet till u-hjälpen. När föreslog enprocentsmålet i fick viinte gehör från någon. Året därefter anslöt sig dock , och senarekom också socialdemokraterna och de andra och var med påenprocentsmålet. Men det fördröjdes. Det skulle ha varit genomfört 1971/72,vilket inte blev fallet. Det dröjde till /75, innan vi uppnådde enprocentsmålet. Inför en del av motiven i reservationerna ställer man siglitet undrande när man noggrant läser de socialdemokratiska reservationerna. Vad beträffar humanitärt bistånd till talarman om "de humanitära hjälpinsatserna till förmån för utsatta ochförföljda grupper". Det följer alltså inte precis att det skall varanödlidande länder, utan det är andra motiv. Vad beträffar Dominikanskarepubliken talar man om "att förbättra levnadsvillkoren förflertalet". Man kan här ställa sig undrande när man vet att Dominikanskarepubliken har en årsinkomst per capita på . Det måste alltså varafråga om andra motiv. När det gäller det bredare samarbetet med sägersocialdemokraterna att skall ge fortsatt stöd åt strävan tillnationellt oberoende samt social och ekonomisk utveckling. Försiktigtvis harman inte sagt utveckling i demokratisk riktning - det var kanske bäst att låtabli det när det Men också haren hög inkomst, nämligen SlOdollar och capita. Av dessa små referat får man uppfattningen att det härfinns bitankar och att det inte bara gäller att ge hjälp åt nödlidande länder. Detta medför att man blir litet osäker om densocialdemokratiska u-landspolitiken, betonade man mycket starkt attvi skulle ge hjälp åt . Jag skulle vilja fråga socialdemokraterna: vägen ? Beror socialdemokraternas ändrade inställning pä hade ett val i som inte behagade socialdemokraterna. I varje fallfinns det ingenting om i årets reservationer. För del föreslår SIDA 95 milj. kr. Regeringenföreslår ett bifall till SIDA:s förslag. förteg nogsamt i sittanförande att det för /80 fanns en reservafion på 34,6 milj.kr., helt enkelt därför att SIDA gjort den säkerligen alldeles riktigabedömningen att hela beloppet inte skulle kunna användas effektivt. Trots attdenna reservation finns har socialdemokraterna föreslagit att man skall ökabiståndet med 25 milj. kr. till 120 mi/j. Detta är ganska förvånande närdet finns en så stor reservation. Däremot är - oavsett vilken uppfattning man harom regimer och sådant - det absolut fattigaste land man kan leta upp. Jag haruppgifter från 1980. Där redovisas att Bangladeshligger lägst med en inkomst på och capita. Det är det absolutlägsta. har så hög inkomst, och när det gäller detta land harman dessutom denna reservation och ett så pass mycket större anslag. Ändå minska anslaget för det fattiga och öka på för det inte rika menlitet grand bättre ställda . Det är litet märkligt med socialdemokratisku-landspolitik. När det gäller föreslås 365 milj. kr., dvs. , som mycket riktigt påpekade. Där föreslårsocialdemokraterna en höjning till 400 milj. kr. Men det är inte motiverat föratt fullfölja projektet. Sjukhusen är färdiga - det återstår bara vissaefterarbeten. Det är inte heller motiverat för att klara hem . Jag är förvånad över att man föreslagit en sådan höjning, trotsatt detta stora projekt täcks in av regeringens och utskottets förslag. Man måste också ifrågasätta hur tillgodoser kravenpå upprätthållande av de mänskliga rättigheterna. I början av båda deföreliggande konventionerna om mänskliga rättigheter står det - jag tror attdet är i andra artikeln - att självständighet och självstyrelse är detviktigaste för länderna. Hur är det med respekterande av Kampucheassjälvstyrelse? - det kan ifrågasättas. Man kan göra en typ av jämförelse som är litet farlig -och jag vill absolut inte säga att vi skall låta oss styras av den - men somdet ändå kan vara anledning att nämna i detta sammanhang. Ett så stort ochfattigt land som får ett anslag på per invånare, medanmotsvarande belopp för är . I , som socialdemokraternaockså har värnat om, skulle det med den anslagsökning som de föreslår bli 111kr. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. invånare.Jag betonar alltså att vi inte skall utgå från sådana jämförelser. Icke destomindre kan det vara av intresse att se att proportionerna är sådana. Att därtill bryter grovt mot de mänskligarättigheterna genom att ockupera och bibehålla makten över kan inteförsvaras. Dessutom kan man, även om är ett fattigt land - det liggerutan tvivel mycket lågt på inkomstskalan, med per capita -ifrågasätts om det inte kunde använda sina pengar till något bättre än attupprätthålla en krigsmakt, som betecknas som världens sjätte i styrka, ochatt med den ockupera angränsande länder, 1 fråga om har, som sade, 5 miljonertill bredare samarbete föreslagits i utskottet också , mensocialdemokraterna föreslår 20 milj. kr. nämnde politiskamotiv, men jag vill framhålla att vi inte minskat anslaget till av sådanamotiv utan därför att man där, vilket är bra för det landet, har kommit upp ien inkomst av per capita. Det har också beträffande påpekatsatt landet håller trupper i ett stort antal stater, vilket inte heller är engod förutsättning för att vi skall bevilja ytterligare bistånd. Det var heller inga politiska motiv som låg bakom detförhållandet att biståndet till Tunisen upphörde. Det behöver inte vara någrapolitiska motiv bakom att biståndet till något visst land upphör, utan det kanhelt enkelt vara fråga om en anpassning som bör ske. Beträffande har regeringen, somjag tidigare nämnt, föreslagit 10 milj. kr. för ett bredare samarbete, mensocialdemokraterna fördubblar till 20 milj. kr., trots att percapita-inkomsten där är . Vi har från sida i vår strävan att man skall getill de fattigaste länderna också fört fram vissa uppfattningar, som har blivitföremål för en del diskussion och kritik, i synnerhet från socialdemokraternassida. Trots att nu har förklarat hur det ligger till uppreparGertrud enständigt att hon inte har fått svar och att hon inteförstår de besked som lämnas. Det är då bara att konstatera att ord intebehöver vara annat än ord -även om man förstår ett visst sammanhang, kan manfortsätta att hävda att man inte gör det och att frågorna inte är utklarade. Vi har i vår motion sagt att bör föreläggaregeringen ett program för hur svenskt utvecklingsbistånd bör organiseras ochinriktas på att möta de fattigaste människornas mest grundläggande behov och påatt bidra till att bevara jordens miljö och produktiva resurser. Vi vet allanogsamt att nöden i världen är oerhört stor. är ett litet land och kanaldrig göra särskilt stora insatser. Vi avstår dock 5,8 miljarder tillu-landsbistånd, trots att vi lånar pengar till det. menar attregeringen får gå igenom nöden i världen och kartlägga var det är som svårast,såsom den också tidigare i viss mån har gjort. Sedan blir det fråga om enprioritering av det som ger. på det som vi anser vara de mest angelägnabehoven. Jag tycker att det borde vara ganska lätt att förstå att man skallbedriva en sådan u-landspolitik. Socialdemokraterna har i denna kammare visat,och annars också, att man har en mycket konservativ uppfattning, så det ärkanske inte konstigt att man ställersig tvekande, när något nytt föreslås. Från har vi också ett annat förslag, som kan varanågot att begrunda för socialdemokraterna, nämligen att man skulle sätta uppvissa gränser för hur länge vi skall ge bistånd. Om vi ger bistånd till ettland , förväntar man alltid att detta bistånd skall fortsätta nästan ioändlighet -det är mycket svårt att avveckla. Som vår biståndspolitik nu ärutformad råkar man alltid ut för den svårigheten, Detta är inte någon lämpligform för bistånd. Den norska politiken är betydligt bättre. Där upprättar man ettavtal som sträcker sig över av två eller eller längre. Därefterfinns inte någon säkerhet för att biståndet skall fortsätta. Biståndsfrågornakan likväl handläggas på ett sådant sätt att det infe blir några abruptaavbrytanden. Det norska systemet är att föredra, och det vore lämpligt attsocialdemokraterna talade med sina socialdemokratiska vänner i . Då kundeman kanske få en del råd, så att man därefter kunde ansluta sig till centernslinje. En fråga som också har diskuterats mycket är naturligtvisi hur hög grad biståndet skall vara bundet till inköp i . Vi kan inte fåså stora summor till vårt land, för vi kan ju inte dirigera det multilateralabiståndet och kräva att man skall köpa svenska varor. Men när det gällerbilateralt bistånd är det min uppfattning att den del som köps i böröka. Vår ekonomiska ställning är inte så lysande att vi kan avstå från det,utan i den mån det är möjligt - det finns inte heller så stora möjligheter närdet gäller det bilaterala biståndet - kan vi mycket väl försöka få biståndetatt avse inköp i , allra helst som vårt bistånd inte är så hårt bundetatt mottagariänderna måste köpa den eller den artikeln. Vi säger bara att detgäller att köpa svenska varor - mottagarländerna kan själva välja vad de villI<öpa utan något hinder från svensk sida. Med detta vill jag säga att densocialdemokratiska u-landspolitiken inte är konsekvent, inte är väl genomtänktoch på en hel del områden inte berättigad. Därför finns det ingen anledning attbifalla de socialdemokratiska reservationerna. Centerpartisterna i utskottethar skrivit ett särskilt yttrande, men enighet föreligger i övrigt. Därför berjag att få instämma i yrkandet om bifall till utskottets hemställan på allapunkter. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 34OLLE () replik: Som alltid i biståndssammanhang får man höraTorsten ta till sin kända argumentering om de mänskliga rättigheterna,kravet på demokrati i mottagarländerna osv. Det är bra. Det vill vi verkligenställa upp på. Men om vi enbart skall gå på de kriterierna när vi skall hjälpaoch stödja andra länder, tror jag att det blir svårt att hitta länder som viverkligen kan gå in i. Det kan ju inte vara obekant att det ärhögst 30avFN:s 150 länder som har vad vi menar med demokrati, där mer en ettparti får leva och verka. Det som är det intressanta med är att han först slår ett slag för demokratin och de mänskligarättigheterna och därefter plockar fram alla de länder, , , Jamaicam. fl., där det finns någon kommunistisk eller socialistisk regim, och förfasarsig över att vi Internationellt utvecklingssamarbete 171. m. ger dessaländer en enda krona. Jag tycker att det skulle vara mycket klädsamt om TorstenBengtson reste sig upp och förfasade sig över de militärdiktaturersom förtrycker många folk och regioner i vår värld. Men tyvärr har jag ännualdrig under de tal som har hållit fått höra ett enda ont ordom någon enda militärdiktatur, och ändå vimlar det ju av sådana i vår värld. Efter att ha hört anförande måste jagkonstatera att något nytt börjar växa fram inom biståndspolitik. Detbörjade med den motion som bemötte, och det fortsatte medTorsten tal om fattigdomskriterier, nya målsättningar osv. Jag ficken bestämd känsla av att här håller på att måla sig ur samarbetet ochvill gå sina egna vägar när det gäller att avgöra hur biståndetskall användas. Det skulle vara intressant att höra om verkligen folkpartietoch ställer sig bakom den argumentering som härhar använt - om vi har att vänta framöver att alla de tre borgerliga partiernahar samma åsikt eller om i den här frågan är isolerad från de övrigakollegerna i regeringen. 35TORSTEN () replik: Jag är helt villig att fördöma diktaturer, ivilken form de än förekommer. När någon vill peka ut ett visst område i världensom man skall fördöma, så brukar vi i utrikesutskottet alltid säga att denformen, vare sig det är rasdiskriminering eller diktatur, accepterar vi inte.Det är nog tillfälligheter som gjort att inte har varit här ikammaren när jag tagit upp detta eller inte har läst mina tal. Där harförekommit fördömanden av alla former av diktatur. Sedan är vi i den besvärliga situationen att det inte ärlätt att hitta många demokratier som vi kan ge bistånd till, utan vi får gebistånd till en hel del länder med regimer som vi egentligen inte gillar. Mendet hindrar inte att vi också framhåller att vi inte gillar styrelseskicketdär. Och socialdemokraterna var ju också med på det fjärde biståndsmålet. dvs.en demokratisk samhällsutveckling. Fast det förefaller som om man glömmer bortdet ibland, som i fråga om , när man i sin reservation har glömt attskriva att man skall försöka få en demokratisk utveckling. har inte gått några egna vägar. Menbiståndsverksamhet är någonting som man arbetar med på lång sikt. Lanserar manen sak, så kan det hända att den inte accepteras första gången. Men såsmåningom blir den övertänkt, och så får man anslutning. Så värdet medenprocentsmålet; vi fick inte stöd första året. Så har det också varit med denekologiska utvecklingen. 1 flera fall har vi lanserat ett förslag från ,och sedan har även socialdemokraterna insett att det var en riktig väg. Vårstarka strävan för landsbygdsutvecklingen i agrarländer har ju fått mer och meranslutning, för det gäller en nödvändig sak. Jag kunde ge många exempel på attdet inte är någraspecielltegna vägar vi går. Men det är ett banbrytandetänkande som vi har presterat i många fall, och jag hoppas att hans parti också kommer att ansluta sig till det. 36OLLE () replik: När det gäller det banbrytande arbete somcentern har lagt ner på biståndspolitikens område skulle det egentligen varaganska lätt att ur historieböcker och andra källor få fram en helt annan bildän den som här försöker teckna. Jag gjorde ett påstående, nämligen att det skulle varaklädsamt om i något enda fall, bland alla de länder vilkasekonomi vi nu är inblandade i, sade något om händelseutvecklingen i ett landmed militärdiktatur. Men inte ett land nämndes. Ingenting om vad som sker iCentralamerika, ingenting om vad som sker på andra delar av vår jord nämndeherr - mer än att han räknade upp de gamla kända argumenten, varförhan är emot , emot osv. Men jag kanske hörde fel, och jag skulle vilja efterlysaom verkligen nämnde någon militärdiktatur och förfasade sigöver den i sitt anförande. Jag tror inte att jag hörde fel, men det skullealltså vara bra att få det verifierat av själv. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 37TORSTEN () replik: Jag nämnde alla militärdiktaturer, eftersomjag sade att diktaturer inte är acceptabla någonstans. Alla länder som hardiktatur vänder jag mig emot. Därmed har alltså fått alla sådanaländer innefattade. Jag accepterar icke några militärdiktaturer - eller andradiktaturer. hävdar att det skulle vara något fel i minhistorieskrivning. Det går ju att använda ord hur som helst. Det var bara ettpåstående, och det gavs inte ett enda bevis för att jag inte hade rätt i frågaom det jag sade om den historiska utvecklingen av u-landsbiståndet. Att jag nämnde är väl lätt att förklara. Det vardärför att det står om i en socialdemokratisk reservation. Jag nämndeDominikanska republiken och några andra länder av samma skäl. När vi diskuterarutskottets betänkande är det klart att vi tar upp de reservationer som finnsdär. Hade ni reserverat er till förmån för flera diktaturer eller andra ländersom har en olämplig regim, skulle jag ha berört dem också. Det är ni som genomera reservationer tagit upp debatten om dessa länder, och det var väl artigt avmig att beröra de reservationer ni avgivit, även om jag har andra synpunkter påde regimer ni där behandlar än socialdemokraterna. Den kritiken återfalleralltså på och socialdemokraterna själva. Förste vice talmannen anmälde attOlle anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 38 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu uppsatts. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 39BERTIL MÅBRINK (vpk): Före mig i talarstolen våren talesman för högerkrafterna-låt vara att det står "" på hans partibeteckning. Mendet förbättrar inte saken. Det var ju också representanter för ochhögern som för inte så'många veckor sedan besökte rasisterna i Sydafrika.Frågor om demokrati och social utveckling måste vara ett av de viktigaargumenten i vårt samarbete med länder i tredje världen. Demokrati utan social utjämning existerar inte. Demokratimed majoriteten i ett u-land som analfabeter existerar inte. En avhörnstenarna för att medvetandegöra människor och därmed utveckla demokratin äratt varje man och kvinna, ung såväl som gammal, kan läsa och skriva. Viktigt att ha klart för sig när vi diskuterar demokrati iframför allt våra programländer är något som biståndspolitiska utredningens samtligaledamöter var överens om, nämligen följande: "Man bör inte enbart se tillde formella ramarna för demokrati. Ett folkligt deltagande i beslutsprocessenär självfallet viktigt även om det inte sker inom i västerländsk meningdemokratiska former. I en del av de s, k, enpartistaterna kan det enda tillåtnapartiet ha karaktären av en nationell folkrörelse med det främsta syftet attmobilisera mänskliga och materiella resurser för utvecklingen. Inom denna ramfinns ofta möjligheter till ett brett deltagande i beslutsprocessen." För mig är detta en självklarhet. Det handlar om ländersom i utvecklingsnivå ligger långt efter oss. Det handlar om att ett flertal avvåra programländer desperat kämpar för att hjälpligt kunna mätta miljonersmunnar. är det så att flera av våra programländer inte på någotsätt uppfyller de mål och principer som är vägledande för vårt val av länderoch för vårt biståndssamarbete, Jag skall ta upp och jämföra fyra av våra programländer,två med s, k, kapitalistisk utvecklingsmodell och två med en socialistisk. De första två länderna är och , de treborgerliga partiernas favoritländer av förklarliga skäl, I är analfabeter - en siffra somtenderar att öka. I svälterdagligen människor ihjäl. Somliga serdettasom ett nödvändigt offer för att välståndet skall kunna tillgodose ett fåtalrika. När miljoner människor hungrar sitter samtidigtvälsituerade godsägare på berg av säd och andra livsnödvändiga livsmedel. Deväntar på högsta möjliga pris för att öka på redan feta bankkonton. Den fattige, den som hungrar- om han eller hon protesterarmot detta, då är det inte godsägaren som grips av polisförsamhallsfarligverksamhet. det är den hungrande som spärras in och i värsta fall får sinaögon utstuckna eller utsätts för annan grym tortyr. säger borgarna, dessa biståndshycklare, att harju flerpartisys-tem. Ja, men vad hjälper detta, när av befolkningen äranalfabeter och de flesta av de indiska partierna genomkorrumperade? I blir de fattiga än fattigare och den lillarika och härskande klassen allt rikare och allt mäktigare. Analfabetismenbreder ut sig. mänskligafri- och rättigheterna är satta på undantag. De biståndsmedel som skickas ditkommer de redan väl tillgodosedda till del. Biståndet till och bidrar till att ökaförtrycket och fattigdomen. Till dessa tvä länder ökar biståndet varjeår - en halv miljard biståndskronor, nära nog. Jag skulle ha accepterat dettaunder en förutsättning, nämligen att man haft garantier för att de fattigastefått del av dessa biståndspengar. Det som präglar och är enligt deborgerliga partierna demokrati, mänskliga rättigheter och social utveckling. SIDA:s Landöversyn 80 tog upp vissa av de problem som jagnu pekar på, bl. a, närdet gäller och . Man föreslog vissaförändringar av biståndet, och till ansåg man att ingen ökningskulle ske. Vart har detta tagit vägen? de borgerliga partierna har sopatdet hela under mattan, och det förstår jag. Det var besvärande fakta somframkom i Landöversyn 80 men jag måste fråga: Har också socialdemokraternavarit med på att man skulle behandla Landöversyn 80 på det sätt som man hargjort? De tvåländer med en socialistisk utvecklingsmodell som jagskall nämna är och .