prot · G40950 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi försöker hitta lösningaranpassade efter resp. företags och regioners förutsättningar. Det har, vilketkammarens ledamöter torde ha förstått, varit ett ganska mödosamt arbete. Närdet gäller Vänerskog är min förhoppning att den ackordsförhandling som ännuinte är avslutad skall visa att de insatser som staten är beredd att göra påett rimligt sätt också skall motsvaras av ett ansvarstagande från bankernassida. Det finns all anledning att förvänta att bankerna här medverkar för attskapa en stabil virkesmarknad, vilket är en förutsättning för skogsindustrinsöverlevnad i regionen. Jagvill i det sammanhanget säga att man i en kammardebatt kanske skulle kunnabespara sig greppet med felcitat. citerade mitt uttalande att vinu bevittnar finalen. Men det har jag inte sagt beträffande Vänerskog. Jag gerJan chansen att ta fillbaka det felcitatet, som jag förmodar var ettolycksfall i arbetet. Att återge felcitat är en debatteknik som jag inte tyckergagnar saken. Fårjag sedan beträffande fråga om ett initiativ för att tryggajobben säga följande. Vi är även fortsättningsvis beredda att ägna strukturutvecklingeni skogsindustrin allt intresse för att säkra jobben och en nödvändig utvecklingi branschen. Men jag tror inte att den modell av tvångsawerkning somsocialdemokrafin har lanserat är det universalmedel som kan skapa en tryggråvaruförsörjning. När det gäller råvaruförsörjningen återkommer vi medkonkreta förslag till när virkesförsörjnings-utredningen är färdigmed sitt arbete. Så mycket tror jag dock att man kan säga att densocialdemokratiska modellen är en skuta som redan innan den har blivit sjösatthar lidit haveri. Fårjag sedan återvända fill och säga att jag självfallet förstår hansoro. Om man avgränsar utveckling från omvärlden, finns detnaturligtvis speciell anledning till oro. Men ser man som en del avvårt land och granskar hur utvecklingen i denna konjunkturfas är på andraområden, finns det ändå anledning till förtröstan och framtidstro i Skaraborg.Jag har i den lokala pressen noterat att länet ligger tvåa i landet efterStockholm när det gäller intresse för den nyföretagarkampanj somindustridepartementet med organisafionernas hjälp har initierat. Det finnsuppenbart en företagarvilja och ett intresse att satsa på framfiden iSkaraborg. Låt oss då bygga på det för att utveckla näringslivet. vara förvissad om att han har mitt stöd för de strävandena. 199 (); Låt mig först till säga att det är skojigt att hon deltari debatten. Men jag tycker att hennes motiv var ganska torftiga: dels riskeradehon att bli krifiserad om hon inte deltog, dels ville hon ge rosor åtindustriministern för utvecklingsfondernas fillkomst. Det var i stort sett denbehållning vi hade av vad sade. Men jag skall låta detta varadefta. Jagkonstaterar att industriministern här vänder fillbaka fill debatter som viförde då industriministern var ordförande i finansutskottet. Det är ju ändå såatt det finns ett samband - det bör finansutskottets tidigare ordförande veta -mellan den ekonomiska politik som förs i ett land och möjligheten att hållafolk med arbete. Det sambandet går så att säga inte att komma ifrån. Stramarman åt i en nedåtgående konjunktur - som regeringen gör nu - får manarbetslöshet. Jag är säker på att industriministern är beredd att verifieradet. Regeringenhar också sagt att det kan komma att bli en ökad arbetslöshet -det har talatsom och om . Jag vet inte var smärtgränsen går för den nuvaranderegeringen, men de siffrorna har nämnts som resultatet av denåtstramningspolitik man nu bedriver. Detär inte alls på det sättet att vi skaraborgare kastar yxan i sjön. Vi trorockså på vårt län. Det är ju bra att vi har industriministerns stöd för det.Men vi måste då också ha en regering i ryggen som hjälper oss när vi fårproblem. NilsÅsling säger att om man tar hänsyn fill omvärlden och inte bara ser påSkaraborgs län isolerat, så har vi det gott ställt. Javisst, jag sade det - vihar det inte så dåligt som man har i vissa andra regioner. Jag har inte försöktpåstå någonting annat. Men vi märker att den stabila arbetsmarknad som vi harvarit vana vid att ha i nu sviktar, och den sviktar betänkligt. Jagvisade fidigare på att industriministern inte haft rikfiga kontakter medlänsarbetsnämnden i för att få reda på hur det egentligen stårfill innan han skrev sitt svar. De uppgifter som finns i interpellafionssvaretstämmer inte med verkligheten. Jag vill rekommendera industriministern attnästa gång han svarar på frågor som gäller sysselsättning och arbetsmarknad i ett län ta reda på deverkliga förhållandena av länsarbetsnämnden lokalt. Då slipper han göra ensådan lapsus som han gjort här. Anf.200 (); Industriministern säger att han skall komma tillbaka fill frågan omRanstad. När kommer industriministern fillbaka? När det är , näravvecklingsplanen, som kommer att sättas i verket , har fåttalla anställda att lämna företaget? Industriministernsäger att man senare skall ta ställning till vart metanolanläggningen skalllokaliseras. Allting skall ske . Jag vill veta av industriministernnär jag kan få svar på de här frågorna. Jaghade ställt en fråga till, och den gällde de regionalpolitiska effekterna av ennedläggning av . 201 (); På min fråga om vilka initiativ industriministern är beredd att ta föratt gå in med en lösning på Vänerskogs problem ger han inget besked . Hanvill avvakta eventuellt utfall av ackordsuppgörelser. Får jag då fråga; Vilkenberedskap har man i regeringen om nu inte bankerna ställer upp? Vi kommer attfå besked, om jag har uppfattat det rätt, om hur det blir med densaken. Jagtycker nog att det citat som industriministern påstår är ett felcitat ändåstämmer ganska bra med industriministerns agerande i den här frågan - det skerfrån åskådarplats. Jaghoppas att kommunledningen i kan få ett klarare besked på denframställning som jag tror industriministern har fått . Mycketav skogsindustrins problem kommer av att man inte fått fram virke ur skogen.Och så fort vi tar upp den här frågan är industriministern helt låst vid tankenpå att det är tvångsavverkning. Han betonar tvånget väldigt hårt. Det ärrikfigt, industriministern, att det klart innebär ett tvång när man sätter ensådan lag som vi talade i sjön. Vi har haft ett tvång på skogsägarnaatt de skall plantera. Vi har infört ett tvång för att de skall röja iskogarna. Tycker inte industriministern att det är rimligt att man också sätteren slutpunkt när det gäller att skörda skogen? Det kan man väl inte överlåtaenbart åt de privata skogsägarna att avgöra helt och hållet själva. Jagvill ge ett konkret exempel just från , bara knappt en mil från , som läggs ned på grund av råvarubrist. Där finns det en fasfighetsägaresom har produktiv skogsmark, varav ca finns i och övrigt i län. I den del som är belägen inomSkaraborgs län har det inte skett några som helst avverkningar . Ägaren har inga anställda i skogsarbete. Fastigheten uppvisar överhuvud taget ett upprörande förfall, inte bara i skogen utan även när det gällerbyggnader, och t. o. m. mindre kraftverk har fått förfalla. Många frågar sigmed rätta: Är det rimligt att samhället, i fider då landet verkligen behöverutnyttja alla tillgängliga resurser för att komma ur den ekonomiska krisen, kantillåta en vanhävd av en sådan här värdefull Jagtycker det är märkligt att det inte skall gå att få ett resonemang medindustriministern om detta, att han inte kan hålla med om att detbehövs en lagstiftning som markerar att ägandet av skog också är förenat med enförpliktelse att ta ett samhällsansvar för skogsindustrins virkesförsörjning. Sedanefterlyser industriministern vad jag menar med spel, och det skall jagförklara. Det har utbrufit ett praktgräl mellan ochmoderaternas resp. polifiska distriktsledningar i vårt län. slår fast att det är moderatledaren som bär skuldenför krisen inom skogsägarorganisafionen. ä sin sida beskyllercenterpartisterna i Vänerskog för bristande kompetens. säger i sittuttalande: "ModeratledarenGösta har ett stort ansvar för den utveckling som just nu drabbar svenskskogsägarrörelse, där många tusentals arbetstillfällen står på spel, och ivassen ligger storkapitalet och väntar på att få roffa åt sig de bästa och demest lönsamma bitarna." Manfortsätter; "visar sitt rätta 'jag'! Låt oss hoppas attarbetare och andra intressenter tar sitt ansvar och att man för all framtidkommer ihåg hur de reakfionära krafterna i samhället arbetar." Jagvill fråga industriministern; Delar industriministern centerdistriktetsbedömning i fråga om det politiska ansvaret för vad som händer i Vänerskog?Eller är industriministern beredd att ställa sig bakom vad i dagenslänspress svarar med? Där säger man nämligen så här: "Denpolifiska spekulation som gör sig skyldig fill genom att spela ut olikagrupper av lantbrukare mot varandra är oroande. Vikan inte acceptera att man genom dylika partitakfiska manövrar splittrarföreningsrörelsen och undergräver förtroendet för dess angelägnaverksamhet." Moderaternagör uppenbarligen en annan bedömning av situafionen, eftersom de säger: "Dethar nämligen varit så, att när det är fråga om att tillsätta förtroendemän inomföreningsrörelsen så räknas det som en merit att vara centerpartist. Det hadekanske varit bättre om man frågat efter ekonomiska meriter vid tillsättandet avstyrelse i bl a Vänerskog." GunillaAndré har i en egen insändare i länspressen instämt i kritiken mot ,men hon försöker samfidigt göra gällande att arbetarrörelsen stödermoderaterna. Var hon har fått det ifrån har hon fillfälle att själv svara på. Omåtgärder för att främja sysselsättningen i 3 § Svar på fråga1980/81:156 om åtgärder för att främja sysselsättningen i har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd attvidta för att filiföra ökade medel för' beredskapsarbetenpå vägområdet. Detär som fördelar de medel som regeringen anvisar tillberedskapsarbeten. Under innevarande budgetår har länfilldelats 88,5 milj. kr. för beredskapsarbeten, varav ca 18 milj. kr. haranvänts till beredskapsarbeten på vägar. Arbetsmarknadsstyrelsenhar inkommit med en framställning till regeringen om ytterligare medel tillberedskapsarbeten. Denna framställning bereds nu inom . 203 (): Allra först vill jag tacka arbetsmarknadsminister för svaretpå frågan. Såmycket konkret fanns det nu inte i svaret. Arbetsmarknadsministern anger någrasiffror för vad länet har filldelats under innevarande år, och låt mig baranotera att de beloppen är lägre än vad som har varit vanligt . har tvånegativa topplaceringar att visa upp: Fördet första har inget annat län en så stor andel obelagda vägar. Bärigheten ärdessutom dålig. Jag vill gärna hälsa välkommen att provåkavåra vägar . Fördet andra ligger länet på tredje plats när det gäller arbetslöshet - låt mig idet sammanhanget säga: Vi skulle gärna byta plats med . Vid novembermånads slut fanns i länet nära 4 500 kvarstående arbetssökande. Det är enökning från med drygt 300, och jämfört med förraåret är ökningen nära 800. Hur det skall bli törs man faktiskt intetänka på. Somvanligt är arbetslösheten ojämnt fördelad inom länet. De inre delarna har detsvårast. Särskilt svår är situationen i , som har 700 arbetslösa. Iarbetslöshetsstatistiken redovisas inte entreprenörerna. Här bör påpekas attvar tredje entreprenadmaskin i länet står sfilla enligt statisfiken frånVästernorrlands . Det är dubbelt så många somföregående månad. På lastbilssidan har man samma situation när det gäller defordon som går på vägjobb. De bilar och maskiner som står stilla finns just ide områden där de mest angelägna vägobjekten finns. Och angelägna vägobjektfinns det. i länet har 30 objekt färdigprojekterade för totalt67 milj. kr. Man väntar bara på pengarna. Merpengar till beredskapsarbeten på vägbyggnadssidan skulle alltså både förbättraarbetslöshetsläget och skapa en bättre vägstandard. Bättre vägar betydersamhällsvinster i form av mindre fordonsslitage, och dessutom underlättas pendling ochindustrilokalisering. Det är med andra ord en god samhällsinvestering. Visst ärdet sant att det är AMS som fördelar beredskapsmedlen mellan länen, menarbetsmarknadsministern kan ju påverka genom storleken på medelsanvisningarna,eller hur? Nog borde man väl kunna hjälpa till genom att styra pengarna justtill vägarbeten. Jag motser alltså med stort intresse den pågående behandlingeninom . Anf.204 Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Jag förstår Sven-ErikNordins oro för situationen på byggarbetsmarknaden. Den har försämrats underhösten. De rapporter som länsarbetsnämnderna lämnade in så sent som i septemberär vid det här laget i stor utsträckning överspelade. Arbetsmarknadsstyrelsenhar därför begärt in nya uppgifter ifrån länsarbetsnämnderna, och vi avvaktarnu sammanställningen för att kunna bedöma frågan om eventuella extraordinärainsatser. Framställningen om mera medel till beredskapsarbetena ligger nu påregeringens bord, och den skall behandlas så skyndsamt som möjligt. Det är vältroligt att en del av eventuella extra medel kommer också byggverksamhetenfill del, men man skall komma ihåg att man måste starta dessa projekt i god tidför att få sysselsättningen på rätt del av året! Dessutomär det sä, , att beredskapsarbeten inom byggsektorn, framförallt beträffande vägarna, är väldigt dyra objekt. Jag delar meningen att detfrån allmänna samhällsekonomiska utgångspunkter ofta är goda investeringar, mendet kan inte vara en uppgift för i första hand arbetsmarknadspolitiken att setill att vägnätet hålls i trim. Det är naturligtvis i första hand enkommunikationspolitisk uppgift. Men där målen sammanfaller, att sfimulerasysselsättningen och att förbättra vägnätet, skall naturligtviskommunikationspolitik och arbetsmarknadspoHfik samverka. Omåtgärder för att främja sysselsättningen i Anf.205 (); Det har varit en lång frågedag, och jag skall väl inte göra den längreän nödvändigt. Får jag bara med anledning av senasteuttalande säga att vi i vårt län mycket väl vet hur det förhåller sig med deordinarie väganslagen. Det är tack vare beredskapspengar som det över huvudtaget har blivit något vägbyggande att tala om. Jag vet att inte minst AMS hävdar uppfattningen attvägarbeten är dyra arbeten, men jag vågar påstå att det är nytfiga arbeten. Detär bättre med investeringar av det här slaget än att exempelvis ge pengar tillberedskapssysselsättning på kontor, där en person bara sitter och vänderpapper - en helt improdukfiv sysselsättning. 206Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Vi eftersträvarsjälvfallet att försöka få alla beredskapsarbeten att bli meningsfulla.Utgångspunkten måste vara vad som är bra för den arbetslöse. Om det t. ex. ärmånga arbetslösa ungdomar som inte har någon erfarenhet av att bygga vägar, kandet vara bättre användning av Omåtgärder mot olaglig arbetsför-medlingsverksamhet pengarna att låtavederbörande få erfarenhet av kontorsarbete, vårdarbete eller något annat inomservicesektorn, där man kan få ut både tre, fyra eller kanske femberedskapsarbeten för den summa som ett jobb inom byggsektorn kostar. Men därberedskapsarbeten inom byggverksamheten är det lämpligaste skall det ocksåförekomma. Det är ju bara en bekräftelse på detta när sägeratt det är via beredskapsarbete man i ändå har en del hyggligavägar. Vi skall dra vårt strå till stacken också i fortsättningen, men i denutsträckning som medlen tillåter. 207 (); Vägarbeten med maskiner ger också en kringsysselsättning. Maskinernakräver även service och underhåll, och i det arbetet kan man sätta inåtskilliga ungdomar, 4§ Svar på fråga 1980/81:164 om åtgärder mot olaglig arbetsförmedlingsverksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för attsätta ett effekfivt stopp för den olagliga arbetsförmedlingsverksamheten. Dens, k. arbetsförmedlingslagen bygger på tanken att det i första hand ärsamhällets uppgift att handha förmedling av arbete och att arbetsförmedlinginte skall bedrivas i vinstsyfte. De principer som ligger fill grund för lagenhar vi accepterat genom att ratificera en , och dessa principertror jag inte ifrågasätts av någon. Enligtarbetsförmedlingslagen är det i första hand AMS som svarar för att lagentillämpas pä ett rikfigt sätt och övervakar att den efterlevs. Det är såledesAMS som skall vidta erforderliga åtgärder för att komma till rätta medverksamhet som strider mot lagen. Denlagsfiftning som vi här talar om kom till vid mitten av 1930-talet.Erfarenheterna har visat att arbetsförmedlingslagen kan vara svår att tillämpa.Det är t. ex. inte helt okomplicerat att slå fast huruvida en viss verksamhetutgör arbetsförmedling i lagens mening och därmed är oförenlig med lagen. Bl.a. mot denna bakgrund har för inte länge sedan en särskild utredare fillkallatsför att se över lagen. Enligt sina direktiv skall utredaren särskilt titta påde två områden som berör i sin fråga, nämligen kontorsområdetsamt musiker- och artistområdet. Även om principerna kringarbetsförmedlingslagen har en bred förankring, är det otillfredsställande attlagen inte ger klara besked i praktiskt viktiga fillämpningsfrågor. Det ärdärför angeläget att en förhållandevis grundlig översyn av lagen kommer tillstånd. Underdet att denna översyn görs är jag inte beredd att föreslå några särskildaåtgärder från regeringens sida. Samma synsätt anlade då den nyhgen i ett annatsammanhang uttalade sig om det pågående utredningsarbetet (AU 1980/81:1). Dettaär emellerfid inte liktydigt med att olaglig arbetsförmedlingsverksamhet skallfå förekomma. Men åtgärder mot den skall i första hand vidtas av därtillbehöriga myndigheter. Anf.209 (): Huvudprincipen i lagstiftningen är att arbetsförmedlingsverksamhetenskall vara avgiftsfri och öppen för alla grupper på arbetsmarknaden. Framförallt får förmedlingsverksamheten inte bedrivas i vinstsyfte. Minfråga är föranledd av att denna lag om arbetsförmedUngsverksamhe-ten är underuppluckring. Allt fler produktionsbolag och managerkonstruk-fioner etableras.Det uppges vidare att det finns en opinion som kräver att arbetsförmedling förkontorspersonal skall medges, och detta oaktat att det helt och fullt är frågaom vinstsyfte. På fackligt håll råder en klar olust över denna utveckling. Manfrågar sig med rätta hur det är möjligt att göra nyetableringar på detta områdeutan att lagstridigheterna stävjas. Närdet gäller kontorsserviceföretagen utreds denna fråga, som konstateras isvaret. Men eftersom kontorsarbetskraft är ett begrepp i vidaste mening, kandet vara nödvändigt för arbetsmarknadsministern att lämna en redogörelse förvad han menar med kontorsarbetskraft. Sammasak gäller musiker och arfister. Även denna grupp omfattar en mängd yrken. Pådetta område är nyetableringen särskilt markant. Det verkar som om lagen kanluckras upp utan att har ändrat lagstiftningen. Det sker så att sägaautomatiskt. Vaga ingripanden vid sådana etableringar undergräver respekten försvensk lag. Jagvet att fackliga företrädare har haft kontakt och samtal med såvälarbetsmarknadsministern som AMS. Det måste finnas en övergripande förklaringfill att AMS, som 1970 gavs möjlighet att undersöka och åtala när det gällerolaga arbetsförmedling, endast utnyttjat rätten i ett fåtal fall. Närriksdagen ansett att olaga arbetsförmedling i vinstsyfte inte skall fåförekomma, så skall det beslutet åtlydas. Så länge en lag gäller skall denfillämpas. Det är statsmakternas uppgift att svara för detta. Jag tackar för svaret. Arbetsmarknadsministernpåminner om den utredning som pågår. Han säger att några åtgärder frånregeringens sida inte är att vänta. Det ankommer pä AMS att vidta åtgärder vidfall av olaga förmedling. Men, , regeringen har väl ocksåintresse av att respekten för svensk lag upprätthålls? Arbetsmarknadsministernskjutsar här över hela ansvaret på handläggande myndigheter. Det är inte attundra på att nyetableringar vid sidan av lagen om offentlig arbetsförmedlinguppenbarligen omfattas med ett tyst accepterande. Något sådant skulleriksdagen inte godta på något annat samhällsområde och gör det säkerligen inteheller när det gäller arbetsförmedlingsverksamheten. Omåtgärder mot olaglig arbetsför-medlingsverksamhet Omåtgärder mot olaglig arbetsför-medlingsverksamhet Jagtackar än en gång för svaret, som jag dock tycker är både fill innebörd ochtill utformning i svagaste laget. Får jag först om arbetsförmedUng säga, att jag hyser den meningen attdet är en uppgift som i stort skall skötas av samhället. Det är viktigt för attbåde arbetssökande och arbetsgivare skall kunna få en god service att det finnsett ställe, där man kan överblicka hela marknaden. Därför vill jag intemedverka till att arbetsförmedlingen luckras upp eller sprids ut på ett flertalhuvudmän. Arbetsförmedlingenpå kontorsserviceområdet liksom på musiker- och arfistområdet är, som OskarLindkvist vet, frågor som har diskuterats . Det är i första handAMS som har till uppgift att övervaka att lagens bestämmelser i dessa avseendenefterlevs, AMS har alltså skyldighet att fortlöpande bedöma huruvida en vissverksamhet är förenlig med lagen. Om den bedömningen leder till att AMS finneratt verksamheten strider mot lagen, hänskjuts ärendet till åklagare och i sistahand till domstol för prövning. Någon befogenhet för regeringen att ingripa isådana ärenden finns inte. Det är fråga om bedömningar som AMS i vanlig ordningskall göra helt självständigt. Jag hyser för min del förtroende för denprövning som där sker. Anf.211 (): Vi är överens om att ansvaret för arbetsförmedlingsverksamheten är ensamhällsuppgift. Men jag kan inte riktigt förstå resonemanget i övrigt. Detpågår en rad nyetableringar - uppenbarligen i rent vinstsyfte -vid sidan om denoffentliga arbetsförmedlingsverksamheten och på viktiga områden av den svenskaarbetsmarknaden, utan att detta stävjas från myndigheternas sida. avslutar sin replik med att sägaatt han har fullt förtroende för arbetsmarknadsmyndigheterna, och det är intesvårt att instämma i en sådan förtroendeförklaring, men något måste vara felnär det gäller denna särskilda del av den privata arbetsförmedlingsverksamhetennär nyetableringar kan ske trots att det står i klar strid mot den svenskalagstiftningen. Kan verkligen arbetsmarknadsministern vara så nöjd medarbetsmarknadsstyrelsen att han inte tänker göra något enda ingripande för attfå en uppfattning om hur man där bedriver sin kontrollverksamhet? Jag tror attett sådant ingripande skulle vara mycket befogat. 212Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Det är en mycket grovbeskyllning som riktar mot den myndighet som har till uppgiftatt övervaka att lagen följs. Jag är för min del inte beredd att medanutredning pågår göra något uttalande som ändrar den praxis som myndighetentillämpar, i detta avseende. Jag upprepar att jag har fullt förtroende för denprövning som AMS gör. I övrigt avvaktar jag vilka bedömningar som utredningenkan komma fram till. 213 (): Jag har av den lilla debatt som hitfills förts förstått attarbetsmarknadsministern är fullt nöjd. Jagriktar inga grava beskyllningar mot någon. Jag bara konstaterar att det sker enrad nyetableringar som alla har det gemensamt att de står i direkt strid medden svenska lagstiftningen om förmedlingsverksamhet. upprepararbetsmarknadsministern att det är behörig myndighet som skall se fill attdetta stävjas, och jag konstaterar att något sådant stävjande inte sker. Visstkan arbetsmarknadsministern uttala sitt förtroende för arbetsmarknadsverket -det kan vara på sin plats - men i denna fråga tycker jag attarbetsmarknadsministerns förnöjsamhet går alltför långt. Det kan inte godtasatt privata vinstintressen tar över den offentliga arbetsförmedlingsverksamheten. Omrätten till intjänad lön vid arbetskonflikt 5§ Svar på fråga 1980/81:180 om rätten till intjänad lön vid arbetskonflikt Arbetsdomstolen har i en dom kommit fram till att det intefinns några rättsliga hinder mot att en arbetsgivare såsom stridsåtgärd underarbetskonflikt håller inne lön som arbetstagaren har tjänat in före konfliktenmen som förfaller fill betalning först sedan konflikten har brutit ut.