prot · G409115 · 1980-12-31 00:00:00 — .1 kvarstående arbetssökande utanarbete och aktuella för omedelbar place- Prognosen pekar också på att andelen arbetslösa som gårutan jobb eller mera, de långtidsarbetslösa, håller på att stiga. Islutet av januari var den andelen och 43 %.Situationen i har försämrats ytterligare när det gäller varsel omuppsägningar. är utöver de nära 6 000 direkt arbetslösaytterligare omkring 1500 varslade om att förlora sina jobb. Därtill kommervarsel om permitteringar för ytterligare drygt 1 500 värmlänningar. Detta är den bistra verkligheten uttryckt i officiellasiffror i den statliga länsarbetsnämndens prognos . I ettlängre tidsperspektiv är utvecklingen ännu mer nedslående och skrämmande. Kvarfinns den befogade oron för framtiden vid rörverket i , vid bruket iMunkfors och järnverket i , inom skogsindustrin i , ,, , och . Vad är det då som basnäringarnas tusentals bruksarbetare iVärmland är mest oroliga för? Ja, inte är det för det kanske ofrånkomliga attfå byta arbetsuppgifter, inför en ofrånkomlig strukturförändring som motiveraratt man övergår till att tillverka andra produkter än , för att industrini länet förändras och ställs om efter nya behov och en förändrad efterfrågan ivärlden och i . Det verkligt deprimerande för dessa 6 000 arbetslösa, 3000 varslade och ytterligare tusentals ännu icke varslade är att det ännu inte,trots av permanent industrikris i länet, finns några initiativ för attskaffa fram ersättningsjobb till de direkt berörda arbetslösa ellerarbetslöshetshotade. Det har gång på gång i riksdagentalats vackert om det väntade nyföretagandet, om de små företagen som skalluppstå ur allehanda regionalpolitiska stödåtgärder. Det har talatom. Det har , arbetsmarknadsministern med värmländskt påbrå,talat om när frågat efter konkreta åtgärder för jobb i förungefär . har tredje vice talmannen,värmlänningen , lovordat KRESAM och något nytt begåvatprojekt med liknande förkortningsnamn, som skall stampa fram nya blomstrandesmåföretag. Det är små, små ljusglimtar i det värmländska mörkret, som KarlErik ärligen och redligen uttryckte det hela. Visst ärdet ljusglimtar. Mensamtidigt tätnar ju mörkret. Det finnsinga ersättningsjobb i , , , , Det finns inte ens någon som sitter och planerar för attskaffa fram jobb i den omfattning som ersättningsjobb i takt med nedläggningaroch inskränkningar skulle kräva. Det rör sig om behov av nya 150 industriarbeten i en sådanomfattning, så många nya jobb, att om än ytterligarenågra miljoner pytsas ut till olika länsmyndigheter och industrilokaler byggsi varje kommun, blir resultatet ändå bara en "fingertutt" isammanhanget. För att skaffa fram alla de nya jobb som behövs enbart iVärmland - och vårt län är ju ändå bara det näst värst utsatta länet i ,inte alls i nivå med , även om det kanske är på god väg - för attsysselsätta alla dem som är arbetslösa eller hotas av nära föreståendearbetslöshet måste man investera i ny industri, i industrier som har en framtidoch som ger hög sysselsättning och helst relativt låg energiförbrukning. Det har sagts gång på gång att skulle behöva ettbredare näringsliv och mer vidareförädling av basindustrins råvaror ochhalvfabrikat. Men den fria företagsamhet som skall vara så bra för harinte gjort de investeringar i den här riktningen som skulle ha behövts. Det ärbra om det nu finns påhittiga och driftiga småföretagare, som tar fram en ochannan ny produkt eller startar något nytt företag i detta mörknande Värmland.Men det ger oss ju inte de många nya jobben och den nya industrin. Jag vill här upprepa den fråga som ställde ibörjan av den regionalpolitiska debatten : Vem är det somarbetsmarknadsutskottet - både den borgerliga majoriteten ochsocialdemokraterna - tror skall investera i krislänen? Tror ni att Sverigesstorfinans är det minsta intresserad av den mödosamma uppgiften att bryta nymark och inleda en ny typ av industrialisering i t. ex. ? Är det AndersWall ni väntar på? Eller är det , som har ökat sittinflytande inom det som äger hälften av Billerud - de två bolag somtillsammans äger fabrikerna, bruken, skogen och bestämmer om de många jobbensframtid på de värmländska bruksorterna? har den svenska storfinansen visat sin störstainvesteringsvilja utomlands. Det är billig arbetskraft och billiga råvaror manvill ha - inte ett blomstrande och självförsörjande . Kapitalet flyr frän basnäringarna. Svenska gruvor läggsner, medan gruvmaterielindustrin och den svenskodlade gruvteknologin flyttasutomlands - till tredje världens hägrande mineraltillgångar. Grunden för densvenska stålindustrin rycks undan - till förmån för det transnationellastorkapitalets kortsiktiga vinster. Samma fenomen finns inom deSverigeba-serade storbolagen inom skogsindustrin. har de härjat färdigt iskogarna i . Virkesbristen är värre än vad som har sagtsoffentligt och högt. Skogsbolagens utlandsinvesteringar har ökat raskt undersamma tid som svensk industri har avvecklats, därvid också värmländsk industri. Storkapitalets framtidsplaner ligger fjärran frånperspektivet vidareförädling, träförädling och nya produkter på kemisidan. Detsom storbankerna och investmentbolagen inte anser att det lönar sig attinvestera i inom svensk tillverkning skall vi i stället importera. Tala om attarbeta sig ur krisen! Det är väl i stället så, att börsjobbarna arbetar sig utur . Varifrån skall vi då ta investeringarna om en majoritet idet här landet vill, för att citera regeringen, "trygga rätten till arbeteoch förbättra den regionala balansen"? ordförandehar ju tidigare deklarerat Nr 115 att den borgerliga majoriteten inteaccepterar arbetslösheten, och det var ,- j . förrearbetsmarknadsministern glad för. 8 n 'I1Q81 Men det krävs ju investeringar. Ärdet då självklart att ett fåtal personer även ifortsättningen skall förbehållas rätten att besluta om de stora ochResinnfilnnlitiken betydelsefulla investeringarna vi"d sammanträden islutna direktionsrum, fjärran från demokratiskt inflytande? Har råd meden politik som innebär att samhället sitter och plottrar med små stödbelopp iefterhand för att mildra verkningarna när de stora kapitalförflyttningarna hardrabbat hela regioner? Kan vi över huvud taget mildra vårt lands råvaruberoendeoch sätta fart på svensk industri utan att den politiska vägen tvinga till ossväsentliga delar av det kapital som av förståeliga skäl aldrig nämns när dettalas om "vår" besvärliga ekonomi? Har vi råd att sitta med armarna ikors och låta en liten odemokratisk grupp besluta om vad som skall tillverkasoch var det skall tillverkas? I och för sig vet jag att det är fåfängt att rikta denfrågan till de borgerliga . Vi vill hålla fast vidmarknadshushållningen, svarar de envist i debatt efter debatt och låtsas som omvi hade en gammal god konkurrenskapitalism kvar från industrialiseringensbarndom . Men vad skall arbetarrörelsen göra? Arbetarrörelsen iVärmland kan ju rimligtvis inte acceptera att länets basindustri försvinner bitför bit utan att någon ny industri byggs upp vid de gamla bruken. Och det görden inte heller. Inom facken vid Billerud sattes det i gång ett febrilt ochomfattande arbete i samverkan med forskare för att få fram samhällsekonomisktgenomtänkta och sysselsättningsfrämjande alternativ till de kortsiktigainskränkningsplaner som bolagsledningen har tillkännagett. Det är det som jaghar syftat på i mina förslag i motionen och som jag i en rad motioner kallatför fackliga motutredningar. Jag är inget snille, och jag kan inte tala om vad denvärmländska skogsindustrins anställda skall börja tillverka för att få behållasina jobb. Men jag har stor respekt för det omfattande, kollektiva kunnande somde värmländska bruksarbetarna och tjänstemännen har och de resultat de självakan komma fram till med stöd av yrkeserfarenhet och branschkunnande. Det gäller att ge dem tid. Det gäller att ge dem resurserför fortsatt utredande av alternativen. Och det gäller framför allt att stoppaalla aktuella och planerade uppsägningar och inskränkningar i avvaktan på attde kommer fram med alternativen. Det är ett viktigt intresse för dessa mångasom riskerar att förlora jobben. Det är dessutom ett oeftergivligtsamhällsintresse att vi får en förnyad industri. Förslagen i motion 848 förbigås med tystnad även av densocialdemokra tiska minoriteten i utskottet. Jag förstår inte varför. Det här är ju ändå enväg att mobilisera de många medlemmarna i fackföreningarna, både inom skogsindustrin och inom stålindustrin, att aktivt delta i en nydaning. Detta är inte med nödvändighet något socialistiskt alternativ. Det är ju endast fråga om att underlätta en aktivitet för att nu rädda jobben i , rädda de många jobben. 152 Jag kan inte begära att GunnarOlsson skall kunna motivera vad hans partivännerhar skrivit eller låtit bli att skriva i sina reservationer iarbetsmarknadsutskottet eller redogöra för på vilka grunder de har tagitställning. Men jag frågar honom ändå i hans egenskap av företrädare för devärmländska socialdemokraterna hur han ser på frågan, hur de arbetande skall fåinflytande över industriutvecklingen och rädda jobben i . Jag yrkar bifall till motion 848 om bl. a. enutvecklingsplan för industri. 120 () replik; ställde en kort fråga, och jagskall försöka mig på ett lika kort svar. Som lika väl som jag vet är den fackligarörelsen i väl företrädd bl. a. i länstyrelsen, där man har utarbetatLänsplan 80. Jag har förvissat mig om att de fackliga företrädarna har deltagiti det arbetet, och det har vi gjort med mycket stort intresse. Jag tycker attdet jobbet till stor del sammanfaller med det motionskrav som härhar framfört. 121 (vpk) replik; Ja, men varför denna tilltro till denkonventionella uppföljning av den hittillsvarande utvecklingen som länstyrelsengör i sina länsplaneringar, ? Det är ingenting annat än enframräkning av vad som har skett, helt och hållet på bolagens villkor. Det jag har föreslagit i min motion är att man tillsätteren arbetsgrupp där fackföreningarna, de politiska partierna och forskare kanarbeta med de här frågorna utan inblandning eller styrning uppifrån av dem somhar kortsiktiga intressen och i dessa sammanhang är en minoritet, nämligenstorbolagen och finanskapitalet bakom de värmländska basindustrierna. Det växer nu ett motstånd ifackföreningarna i . Fackföreningarna vill själva ta del i det härarbetet. Det är den vägen man kan mobilisera de många inom arbetarrörelsen. Jagkan inte förstå varför det är så ljumt intresse för sådana förändringar somdels mobiliserar arbetarrörelsen, dels resulterar i de alternativ som skullebehövas. Det länstyrelsen sysslar med är ingenting annat än gissningar om enframtid som andra bestämmer över. 122BERTIL (): Arbetsmarknadssituationen i landet och inteminst i har diskuterats flitigt här . Mot bakgrund av denaktuella besvärliga situationen världen över är det naturligt. hartrots stora satsningar från regeringens sida inte undgått att drabbas. Inom landet varierar arbetslösheten ganska mycket.Värmland har på grund av sin företagsstruktur blivit ett av de hårdast drabbadelänen, och även inom finns det mycket stora variationer. Situationentotalt är svår i . Jag skall inte här gä in på att beskriva den, förriksdagens ledamöter känner till den förut. Den har också redovisats från flerahåll . Efter att ha lyssnat på debatten här vill jag konstateraatt vad som framför allt behövs är fart på industri och näringsliv både iSverige och inte minst i . I det sammanhanget vill jag påstå att omarbetet hade koncentrerats på att framskapa nya produkter som kan säljas påexport och på upprustning och effektivisering av vårt befintliga näringsliv,skulle vi ha uppnått bättre praktiska resultat än vad som skett när detständigt grälas och krävs av samhället. Samhället är ju vi. Mycket har kunnat göras, men det största felet var att viinte hade någon beredskap när svårigheterna trädde in.Åtgärder borde ha satts in förut. Genom enskilda och andra företag och genomVärmlandsdelegationen och dess undergrupper och olika myndigheter i -jag tänker på utvecklingsfonden och sådana grupper som KRESAM och Se-fram - hardet gjorts en hel del, men vi har ändå inte lyckats plocka fram så mycket nytti som hade varit nödvändigt. Det har varit en liten debatt om KRESAM här . Jagvill bara tillägga att även om KRESAM inte har kommit så långt så hoppas jagatt man kommer att nå de resultat som har förutsatts, kanske mera. Enligt minuppfattning arbetar gruppen mycket bra. Vi har förlorat många industrijobb i , det ärriktigt. Likväl har vi ca 7 000 fler i arbete nu än vi hade 1976. Det är denoffentliga sektorn som har svällt ut. I och för sig är det inget fel att flerhar kunnat få arbete, men ingen kan väl förneka att det är industrin ochnäringslivet som måste bli den kraft som skall klara upp vår ekonomiskasituation och vår framtid. Den offentliga sektorn behövs för all slags service ochadministration, men detta får inte överskattas. Det är också helt klart attsamhället bör gå in och hjälpa till med åtgärder, som jag här har nämnt. Dethar också gjorts, även om den ständiga kritiken kan ge en annan uppfattning. De 12 milj. kr. som vi fick till som följd avvåra motioner har gjort och kommer att göra god nytta genom desatsningar på industrilokaler som har skett och sker i våra mest utsattakommuner. De pengar som utvecklingsfonden har fått att arbeta med tror jagockså kommer att ge resultat. De 20 milj. kr. som vi får i anledning av årets motioneroch arbetsmarknadsutskottets föreliggande förslag kommer säkert också att sittabra. Inom parentes måste jag dock säga att socialdemokraternas reservationförstår jag mig inte på. Socialdemokraterna vill ju styra pengarnas användningi högre grad än vad utskottets majoritet vill. Jag tycker att det äranmärkningsvärt, men det är klart att det kan vara naturligt för centralister.Nog borde väl ändå myndigheterna i få använda pengarna mer efter egenbedömning, då de känner till de lokala förhållandena bäst. Socialdemokraterna har vid olika tillfällen talat om sina19 punkter och sina önskemål. Önskemål kan vi ju alla ha, men vi får rätta ossefter vår ekonomi, som ändå är avgörande för hur långt vi kan gå. I sin taktiska iver har socialdemokraterna i söktinbilla folk att därest någon av oss som tillhör regeringspartierna trycker pås-knappen vid den här voteringen - det blir väl den röda knappen - skulleVärmland vara klarat.Ja, så enkelt kan enfalden resonera, men så går det inte till i ettdemokratiskt, parlamentariskt system, det vet alla. Det förutsätter helt enkelten sammanhållning i partier eller grupperingar. Den politiska viljeinriktningenmåste följas och respekteras. Det är bara så - och det var också så närsocialdemokraterna satt i regeringsställning. Det accepterade vi då, men ärdet annat. Om vi i skulle följa så enkla locktoner som "om duröstar så och så", då skulle vi fullständigt bryta sönder de ekonomiskalinjerna, och att klara ut vår ekonomiska situation skulle bli än värre. Därmed kommer vi in på principfrågan om tidigareläggningav landstingsbyggnader. Socialdemokraterna drev den frågan . Då fannsinga byggnationer projekterade. Sedan har det kommit förslag från ett socialdemokratisktoch ett centerpartistiskt landstingsråd, och har projekteringen påbörjats. Under förberedelsearbetet för en ny sjukvårdsplan har detvisat sig att stor osäkerhet råder om behovet av långvårdsplatser. Dessutomökar hemsjukvården kraftigt. Som sagts här är det inte självainvesteringskostnaden som är det avgörande, utan det är driften. räknademan med att om en investering var exempelvis 3 milj. kr., fick man endriftkostnad på 1 milj. kr., alltså en tredjedel avinvesteringskostnaden. har driftkostnaderna stigit och ligger närmast litetunder 2 milj. kr. vid en 3-miljonerkronorsinvestering. Jag vill också poängtera att Norrbottensfallet var enengångsföreteelse, och flera län är i precis samma situation. Med hänsyn tillde principer som jag har varit inne på måste vi då se på vad som är möjligt attgöra. Vi skulle komma in i en karusell med många landsting i fortsättningen, omvi skulle göra som socialdemokraterna vill. Jag kan heller inte förstå hur ni har räknat fram de här32 miljonerna; det måste ni ändå kunna ge oss besked om här . Gäller detinte mer än 32 milj. kr., skulle det väl ändå inte vara sä svårt när vi har 70milj. i rent överskott vid det här tillfället, som ni känner till. Jag skall inte motsätta mig att man exempelvis via AMS, omdet skulle vara möjligt, bygger eller tidigarelägger även ett landstingsbygge.Men om det här aktuella systemet har förut i enighet sagt att det varen engångsföreteelse när det gällde . Ett annat argument är att satsningarna har varitotillräckliga och att regeringen tagit för lätt på situationen. Ja, det är lättatt säga så för oppositionen, och visst kan man önska, som jag har sagt förut.Men det har också gått mycket statligt stöd till - till företag, tillvägar, till byggnationer- och det skall vi ha i minnet. Och mer bör vi kunna fånär det stramar till. Vi har ju fått signaler om att det görs ensatsning på 1 miljard i sysselsättningshänseende, och där bör väl ocksåVärmland få en god del med. En annan sak är att på förhand bestämma vilket stöd som ärbäst. Det är väldigt svårt att förutse. Mycket kan hända. Ett exempel på det ärden uppkomna situationen vid Vänerskog . Regeringen gick in med ett stödbestående av 293 milj. kr. i avskrivningar och 50 milj. kr. i nya lån. Jag villpåstå att socialdemokraternas 19 punkter väger synnerligen lätt i förhållandetill regeringens åtgärder beträffande Vänerskog, där 4 000 anställda riskeradeatt förlora sina jobb. Dessutom riskerade en hel del småföretagare det. Regeringens arbete för Rasco och synes geresultat. I och Blombacka tycks arbetena ocksåkomma i gång. Mest illa ute f. n. är förstås men kanske ocksåHagfors. På dessa orter måste vi sätta in alla tänkbara åtgärder. Framför alltgäller det att finna nya industrietableringar, nya produkter osv.Framåtsyftande industriprojekt är nödvändiga. Kan klara av att plockafram sådana, då bör också samhället ställa upp med stöd i olika former. sade att regeringen hadeberövat den kommunala sektorn i 100 milj. kr. Han syftade väl då påskatteutjämningen. Jag har inte samma uppfattning om beloppets storlek, men jagantar att det belopp han nämnde är en uppskattning. Jag vill emellertid erinra om att kommuneroch landsting har fått mycket mer pengar i skatteutjämningsbidrag från statenån de fick under den socialdemokratiska regeringen. rörde det sigom totalt , medan beloppet innevarande år kommer att uppgåtill . Med dessa siffror för ögonen måste man tycka attsocialdemokraternas resonemang haltar. finansierades kommunernas och landstingensutgifter till med statsmedel. Det bör inte varafrämmande för en förutvarande kommunminister. Låt mig, herr talman, konstatera attsys.selsättningsproblemen i är allvarliga. Men vi måste steg för stegklara ut vår situation, och vi är på väg. För att vi skall lyckas måste vi dockfå statliga pengar. De 20 milj. kr. vi nu får gör att vi kommer ytterligare en bitpä vägen mot vårt mål. Tyngdpunkten i våra ansträngningar måste dock läggas påskapandet av framåtsyftande industriprojekt och ett starkt näringsliv. Det ärgrunden för allas möjligheter. Därmedyrkar jag bifall till utskottets hemställan på alla punkter. 123GUNNAR () replik: Jag har inte för avsikt att förlänga den härdebatten, men när kommer med direkt felaktiga uppgifter, måstejag helt enkelt gå upp i talarstolen och rätta honom. Han påstod att ,när den behandlade landstingspaketet för , skulle ha uttalat att detvar en engångsföreteelse. Nej, vad sade - och det beslutet deltogherr i - var att i den mån samma situation som i någon gångi framtiden skulle uppstå i andra delar av landet, så skulle motsvarandetidigareläggningsprogram kunna aktualiseras. Jag vill fråga inte det allvarliga sysselsättningsläget i såatt det är motiverat att prioritera insatser i det länet på samma sätt som vi tidigarei full enighet från alla partier prioriterade insatser i ? Sedan får jag åter höra från att visocialdemokrater, när vi den motionerar här i , gör det itaktisk iver. Så enkelt kan inte enfalden g gprj] 931 få regera.Bertil går ut i länspressen och låter skriva att våra motionerinte bygger på ett samhällsansvar. De läggs fram i taktiskt syfte med Resionalpolitiken tanke på nästa val. När skall sluta med dettatal? Jag vill fråga om inte i sinegenskap av förste vice ordförande i är medveten om påvilket sätt den här inventeringen och beredskapsplanen har kommit till? Den 10februari beslöts om en sådan inventering på förslag från våra tvålandstingsråd, från och från socialdemokraterna.När beslutet sedan fattades i förvaltningsutskottet överenstämde den framtagnakatalogen med de motionskrav som vi har redovisat. Socialdemokraterna ochcentern stod bakom förslaget om upprättande av en beredskapsplan, och man togfram de projekt som ansågs mest angelägna. och anfördesynpunkter på vissa i beredskapsplanen ingående projekt och reserverade sigtill förmån för en annan skrivning. Men de ansåg att projekteringenborde påbörjas omgående. Detta ligger fast efter ett beslut iförvaltningsutskottet från . Det förvånar mig att landstingetsförste vice ordförande är så okunnig om detta. 124 (vpk) replik: Det har förekommit en debatt om KRESAM,konstaterade . Han tycktes då mena att det skulle vara fråga omatt vara för eller emot KRESAM. Men det är inte det debatten gäller, BertilJonasson. Det är inte anledningen till att och jag har tagit uppden här frågan. Vi är inte emot KRESAM, utvecklingsfondens arbete eller andramarginella tillskott till sysselsättningen i . Alltid kan dennaverksamhet rädda något jobb t. ex. åt de nära 2 000 ungdomar i som ärarbetslösa. Samhället är ju vi, sade också. Hanavfärdade därmed vad han kallar för kraven på samhället och den kritik motsamhället som enligt honom är kverulans. Men det är inte fråga om kverulans.Det är just därför att samhället ar vi som vi vill diskutera även hur vårindustri skall se ut, vad den skall tillverka och var den skall ligga. Vi villinte vänta på någon eventuellt kommande bättre konjunktur. Inte heller vill vivänta på att någon "ovanifrån" skall investera av det överskott somvi alla har bidragit till att skapa. Saö är näst största industristad. Hur mångaav jobben där skulle ha kunnat vara jobb i , om vi i hade haft en självstyrande industri och demokratiska beslut när det gäller investeringar na? Jag vill nu fråga i hans egenskap av centerpartist: er decentralisering, era självförsörjande lokalsamhällen och er levande landsbygd vägen, om ni skall fortsätta att i sällskap med förlita er på de s. k. marknadskrafterna, som inte har hjälpt utan bara sig själva? '-"'' Nr 115 Vi har bakom oss dåskogsarbetet i glesbygd var ett slags den ryggrad som gav människorna i t.ex. möjligheter att leva av 8 anril 1981 skogsarbete kombinerat med s. k.olönsamt jordbruk. Bolagen har snabbt rationaliserat bort dessaskogsarbeten genom en hårt driven mekanisering. Resionalnolitiken '" ''"'' P skogsråvara i . Vi har också en utarmad glesbygd. Dettahade kunnat stoppas, om det hade funnits ett större inflytande från de boende,från de många människorna i . 125 () replik; säger att jag har felaktigauppgifter. Jag har kanske inte använt precis de ord som står i riksdagsbeslutet.Men det är ändå på det sättet, , att ligger i särklasssämst till. Det vet alla i denna kammare. kommer som nr 2, men detfinns, som det har sagts , flera län som ligger ungefär lika illatill. När det gäller projekteringarna sade jag att dessa pågår.Och jag känner till det beslut som i detta avseende har fattats - det är heltklart. Men hår måste vi få reda på, , hur de 32miljoner som ni nämner i motionen har räknats fram. Vilka tal gäller det? Detmåste man veta innan man går till beslut. Jag har sagt att vi följer denprincip som regeringen och regeringspartierna slagit in på når man inte ansettatt det går att använda pengar för tidigareläggningar på samma sätt i andra länsom för . Sedan frågar när jag skall sluta med atttala om den taktik som ni för. Det gör jag den dag ni slutar med den - detlovar jag.