prot · G40939 · 1980-12-31 00:00:00 — Man slår fast att det står klart "att den föreslagnaändringen av sättet att beräkna basbeloppet på lång sikt kan komma att förändrasocialförsäkringens innehåll i basala avseenden". Andra yttranden slårfast exakt detsamma. Ni håller på att undergräva hela ATP-systemet. Jag har tagit del av vadriksförsäkringsverket har sagt. Jag vill fästa uppmärksamheten på att verkethar sagt att det på lång sikt får dessa konsekvenser. Jag hoppas att SvenAspling har uppfattat att vi följer åtgärderna med uppmärksamhet. Det är alltsåi det kortare perspektivet vi skall se den här åtgärden. Jag tycker att det ären väsentlig skillnad i förhållande till de resultat som redovisats frånriksförsäkringsverket. Jag vill än en gång upprepa vad jag sade tidigare,nämligen att de åtgärder som regeringen vidtagit på den sociala sektorn innebären socialt riktig fördelningspolitik. 20SVEN ASPLING (s): flyr till någrastandardformuleringar. Jag diskuterar realiteterna, vad konsekvenserna blir avden - jag upprepar det -egentligen otroliga aktion som ni har satt i gång. Nuhåller ni på och retirerar. Det finns en lösning på allt detta, , och den harjag rekommenderat : se till att sparpropositionen i de här delarna mycketsnabbt dras tillbaka! Då blir era bekymmer på en gång annorlunda. Jag försäkrar, , att om den borgerligamajoriteten i riksdag med en rösts övervikt om någon tid antar dettaförslag, då har ni satt i gång en allvarlig strid om en av de störstatrygghetsreformer söm vi genomförti vårt land, nämligen ATP. Jag kan försäkra, , att Nr 39 löntagare följer detta, och deras dom över det ni nu håller på med TicHaaen den kommer att bli mycket hård. 21 SocialministernKARIN SÖDER; Jag tror att domen över regeringen skulle bli mycket hårdare om vi intevidtog åtgärder för att stärka landets ekonomi och göra det möjligt för oss attockså stå för ett socialt trygghetssystem. Det är detta som det ihög grad är fråga om. Jagtycker också att det är påfallande att ena stunden talar om att viär på väg att rasera ATP-systemet och i andra ögonblicket säger att det inteblir några effekter av den här förändringen. Jag tycker att det är rättanmärkningsvärt ologiskt. Om det är fråga om svaga argument, så får välslutledningen ge sig själv. Ombasbeloppets betydelse för A TP Anf.22 (): Det blir intressantare och intressantare när jag lyssnar till fruSöder. nu nya löften för att försöka ställa till rätta vad ni håller på attförorsaka när det gäller vissa grupper, bl. a. pensionärer med bara folkpensionoch pensionstillskott samt de stora grupperna handikappade. Spareffekterna, fruSöder, blir då vad jag kan förstå mycket begränsade. Kvar blir spareffekten påATP. Motdenna bakgrund har jag, herr talman, pekat på detta som är väsentligt, att härhåller ni på att koncentrera er aktion mot ATP. Vad som håller på att händaskall observeras, för skall ni infria de löften ni nu utfärdar lär det inte bliså mycket pengar över på hela denna aktion. Jag vill säga att det är inte några sent tillkomna löften somhär avgivits. Jag vill understryka att redan i sparpropositionen skrev vi attvi kommer att fortsätta med ytterligare pensionstillskott, när den härfemårsperioden är över. Det står också uttryckligen i sparpropositionen attvi skall ägna de svagaste grupperna i samhället speciell uppmärksamhet, och detär precis vad som sker . 24 (): Vi skullekunna fortsätta debatten. Statsministernsäger i den s. k. sparpropositionen att de svaga skall skyddas, och dehandikappade skall inte alls drabbas. Detta höll naturligtvis inte. Dettaupptäckte man mycket snart - och då retirerar man. Jagrekommenderar att ta del av snabbprotokoll för torsdagenden . Där avger budgetministern en deklaration att man särskiltskall observera "handikappersättning, vårdbidrag, barnpen sion,barntillägg och bidragsförskott" mot bakgrund av de försämringar som Om skattekontrollen av traktamenten deifrågavarande grupperna nu kommer att uppleva. Det är ganska fantastiskt, fördet här kommer ju att kosta pengar. Jag har pekat på att av de 500 miljonernetto som ni säger att ni skall spara är det 200 miljoner netto som ni spararpå ATP. Då är det 300 miljoner kvar, och jag har ställt upprepade frågor vaddet kommer att kosta i fortsättningen, om ni skall leva upp till era löften -eller om ni avser att även svika dem. 6§ Svar på fråga 1980/81:110 om skattekontrollen avtraktamenten har till mig ställt följande frågor. Fungerarskattekontrollen tillfredsställande när det gäller de traktamenten som betalasut av organisationer och företag? att reglerna om beskattning och kontroll av traktamenten behöverses över? Jag är medveten om att reglerna förbeskattning av traktamenten i åtskilliga avseenden kan vara svåra att hantera ipraktiken för både arbetsgivare, anställda och berörda skattemyndigheter. del av svårigheterna på detta område utgörs av kontrollproblem. Sedannågra år tillbaka arbetar också en särskild kommitté B 1978:02,traktamentsbeskatt-ningssakkunniga, med hithörande frågor. I direktiven förutredningsarbetet betonades inte minst kontrollaspekterna. Ett betänkandeväntas från kommittén . 26KARIN AHRLAND (fp): Jag tackar budgetministern för svaret. Jag noterar att vi är ense om att det finns kontrollproblemi fråga om traktamenten, och det är bra att det pågår en översyn avskattereglerna. Orsaken till att jag har ställt den här frågan nu ärnaturligtvis att det kommit fram uppgifterom oegentligheter i fråga om traktamenten som har betalats ut från olikaorganisationer. Funktionärer har fått dubbla traktamenten, det har betalatstraktamenten utan att någon gjort någon resa alls och det har betalatstraktamenten för resor än . Uppgifterna har kommit fram i pressen, men de har intedementerats av dem som berörs. Det verkar inte som om det i allmänhet är frågaom något medvetet skattefiffel från de skattskyldigas sida. De har deklareratenligt sina kontrolluppgifter och kanske trott att de följt lagstiftningen. Förvarje enskild skattebetalare är det också fråga om små belopp - i allmänhet,undantagen är väl bekanta i landet - men för staten blir många små belopptillsammans stora belopp. Landet har som bekant inte råd att gå miste om skatteintäktersom kan och skall tas in enligt rådande lagstiftning. Det kallas från arbetsgivarsidan för olycksfall i arbetet.Jag undrar om de organisationerna skulle vara lika förlåtande om det förekom såmånga riktiga olycksfallute på arbetsplatserna. Det hoppas och tror jag att det inte skulle vara. Det som är tråkigt i en sådan här historia är att manibland får en känsla av att arbetsgivare - oavsett vilka det är - och anställdahar något slags gemensamt intresse av att via traktamentsersättningar göraförtjänster på båda sidor. Löntagarna får skattefria inkomster och undgår pådet sättet de för alla orimliga marginaleffekterna av extrainkomster.Arbetsgivarna å sin sida tjänar på det hela genom att de slipper betala socialaavgifter. Det drabbar i längden löntagarna, men det glömmer man förögonblicket. Vi vet att skattefifflet i det här landet är skrämmande.Vi vet att en av orsakerna är de hårda marginaleffekterna vid extrainkomster.Det är bra att det finns en utredning som sysslar med översyn avtraktamentsbeskattningen och att den även skall behandla kontrollfrägorna, menjag kan inte underlåta att säga att så länge vi har våra nuvarandemarginalskatter måste det vara lockande för alla att försöka få så högaskattefria traktamenten som möjligt. Det är både skattesystemet och kontrollensom behöver ses över. Det handlar om att arbetsgivarna är trötta påatt lämna uppgifter. Därför måste dessa vara förenklade, men kontrollen måste pågå.Får jag ställa en följdfråga: Anser statsrådet att det är rimligt att storaarbetsgivare med många anställda själva skall korrigera uppgifterna, utankontroll från skattemyndigheterna, som många småföretagare iblandnästan förföljs för att deras bokföring inte är i perfekt ordning? Om skattekontrollen av traktamenten Det är riktigt som säger att vimåste göra allt för att få vårt skattesystem att fungera på ett bättre sätt.Det gäller både förändringen i själva skattesystemet och kontrollen av att detnuvarande systemet fungerar på det sätt vi avser, nämligen så att deskatteintäkter som enligt lagstiftningen är avsedda för stat, landsting ochkommun också kommer dessa till del. Vi har samma uppfattning pä den punkten. Jag har naturligtvis också den uppfattningen att det finnsåtskilligt att göra i skattesystemet för att förbättra det. Jag tycker även attmarginalskatterna härvidlag är ett allvarligt problem, och vi försöker angripadet på olika sätt. Den fråga ställde kan jag besvara med attsäga att det är för mig närmast en självklarhet att alla arbetsgivare skallbehandlas på samma sätt - det må vara organisationer eller företag, stora ellersmå. Samma regler skall gälla. 28 (): Det är bra att det är en självklarhet förbudgetministerh att alla skall behandlas lika. Det gäller för mig också. Jagönskar bara att det vore en självklarhet för samtliga skattemyndigheter ilandet. Om sysselsättningsgarantin för Hälleforsnäsverken Jag är övertygad om att skattemyndigheternaockså gör den bedömningen. Har det i något avseende gjorts något felsteg på denpunkten är det att beklaga. Men jag är övertygad om att skattemyndigheternacentralt driver denna politik. Det skulle förvåna mig mycket om det vore pånågot annat sätt. 7 § Svar på fråga 1980/81:132 om sysselsättningsgarantinför Hälleforsnäsverken har frågat mig vilkaåtgärder jag kommer att vidta för att försäkra mig om att brukssysselsättningsgaranti i vad avser Hälleforsnäsverken kommer att gälla ävenefter bildandet av den nya juridiska enheten. beslöt att bevilja ettavskrivningslån på 70 milj. kr. i samband med bruks övertagande av ABJärnförädlings fidigare verksamhet i (prop. 1978/79:43 bil. 2, AU1978/79:16, rskr 1978/79:123). Regeringen har därefter i regleringsbrev tillkammarkollegiet meddelat närmare föreskrifter för detta lån, iöverensstämmelse med den överenskommelse som träffats med ledningen förElectroluxkoncernen . Villkoren för lånet har redovisats inämnda proposition. Villkoren innebär bl. a. att lånet avskrivs med enfemtedel vid slutet av vart och ett av . Beslut om dessaavskrivningar fattas av regeringen, efter prövning om bl. a. villkoretom sysselsättning i uppfyllts. Som underlag för regeringens beslutom avskrivning av lånet ingår bl. a. yttrande från de fackliga organisationernaangående sysselsättningsutvecklingen. Enligt vad jag erfarit överväger Electroluxkoncernen attöverföra Hälleforsnäsverken till ett nybildat bolag. Medgivande av regeringenerfordras för att det nya bolaget skall komma i åtnjutande av det nämnda lånet.Någon framställning härom har ännu inte inlämnats till regeringen. Om en sådan framställning görs,torde en given utgångspunkt för regeringens ställningstagande vara att detnybildade bolaget skall åläggas samma förpliktelser i vad gäller bl. a.sysselsättningen i som nu har. 31SVANTE (): Jag ber att få tacka industriministern för svaret. Även med hänsyn tagen till det lilla ordet"torde" i svarets sista mening om vad som kommer att hända, därest enframställning görs, betraktar jag detta som ett kUcrt besked från regeringenssida, att man kommer att se till att den nybildade juridiska enheten, om denbenyttjar sig av de möjligheter som staten ställt till förfogande, ocksåfullföljer sina förpliktelser. då kansketarvar ytterligare ett svar från industriministern är denna; Om en sådan härframställning inte görs, vad händer då? Jag utgår ifrån att industriministern och jag är överensom att avsikten med statens insats inte var att man endast kortsiktigt underett par år skulle klara de problem som vi oroas av för vidkommande,utan att man skulle försöka få en långsiktig lösning till stånd. Vi skulleannars riskera att på nytt hamna i samma utomordentligt besvärliga situation.Jag vill därför fråga industriministern; Om en sådan här framställning ickegörs, avser industriministern i så fall att bevaka att industriutvecklingen iHälleforsnäs inte återigen som förra gången då vi diskuterade de här frågornablir ett svårt hot mot sysselsättningen. Jag utgår naturligtvis ifrån att det gäller ett företagsom känner stort ansvar och för sitt vidkommande är berett att fullfölja denhär uppläggningen i , även om staten icke skulle vara involverad isammanhanget. Det finns emellertid inte några garantier för detta. Kan vi räknamed att industriministern kommer att övervaka vad som händer, med tanke på attde arbetstillfällen som det gäller är helt avgörande för samhällets möjligheteratt bestå? Om sysselsättningsgarantin för Hälleforsnäsverken Får jag först till säga attjag mycket uppskattar den kompletterande fråga som han nu ställde. Jag sernämligen i den frågan också ett vitsord från , att den på sintid från socialdemokraternas sida ganska omdiskuterade uppgörelsen beträffandesysselsättningen i nu har accepterats och vunnit respekt också hosoppositionen. Det tycker jag är välgörande, och det vittnar väl om att ävenSvante bedömer det här arrangemanget som något positivt somväsentligt bidragit till att rädda sysselsättningen i . Låt mig sedan som svar på den kompletterande frågan sägaatt jag utgår ifrån att lånet är ett tillräckligt korrektiv och alltså gör detmöjligt för regeringen att övervaka att åtagandena enligt avtalet verkligeninfrias. I likhet med hyser jag inga tvivel om attElectroluxkoncernen tänker efterleva den uppgörelse som träffats. I detta svar ligger att jagbetraktar frågeställningen, vad som skulle ske om en framställning om att fåflytta över lånet till den nya juridiska personen inte skulle komma, somhypotetisk. Men det är fullständigt klart att jag inte tänker nonchalerasysselsättningsutvecklingen i - det är naturligtvis mycketangeläget för regeringen att bevaka den även i en sådan situation. 33SVANTE (); Det är riktigt att vi värdesätter att vigenom den uppgörelse som träffades kunde klara sysselsättningen i Hälleforsnäs.Det är naturligtvis också riktigt att industriministern har ett korrektiv tillsitt förfogande, en möjlighet att se till att man infriar sina utfästelser, omföretaget gör en framställning. Men det är om någon sådan framställning integörs som jag 3 protokoll 1980/81:38-40 menar attindustriministern måste känna ett särskilt ansvar att ta reda på vad det berorpå. Planerar man en annan utveckling än den som var förutsättningen föröverenskommelsen? Finns det något skäl, exempelvis på sysselsättningssidan, attinte göra framställningen? Avser man att göra någon annan disposition? Skullesituationen vara den, finns det anledning för industriministern inte bara att"inte nonchalera" sysselsättningssituationen i , somindustriministern uttryckte sig, utan att träda i funktion för att göra klartför företaget att avsikten var att försöka åstadkomma ett mera långsiktigtarrangemang. Industriministern har då alltså anledning att ta sitt ansvar föratt det här samhället inte på nytt, så snart inpå det som senast hänt, fåruppleva en ny svår situation. Jag hoppas att industriministern vill ge ossklart besked om att han är beredd att göra det. Jag vill tacka för att han så här iefterhand - det kan ju vara av värde för historien, om inte annat -vitsordatatt uppgörelsen innebar en positiv och konstruktiv insats för att klarasysselsättningen. Jagvill återgälda den vänligheten med att säga att jag självfallet är beredd attinskrida om, mot förmodan, Electroluxkoncernen inte skulle vilja uppfylla deavtalsenliga förpliktelserna. Anf.35 (): Jag ärledsen, men jag måste få ett klarläggande. Detär inte bara fråga om Electroluxkoncernens avtalsenliga förpliktelser. Deavtalsenliga förpliktelserna är knutna till att gör en nyframställning om att få lyfta pengarna. Men om man inte gör denframställningen, träder då industriministern i sin funktion som industriministerin för att genom en aktiv industripolitik bevaka att det här samhället icke pånytt drabbas av samma situation som tidigare? Jag talar nu icke om deavtalsenliga förpliktelserna, utan om vad industriministern bör göra, därestElectroluxkoncernen skulle vilja lösa sig ur det här avtalet. På den punktenskulle jag önska ett besked av industriministern. Jag vill lugna medatt säga att detta är en hypotetisk fråga. Låt oss ta upp den här diskussionenförst om det skulle inträffa att inte klarar sina mellanhavanden medsamhället. Först då vet vi ju hur situafionen ser ut vid ett sådant eventuelltfillfälle. 37 (): Jag vill sluta med att erinra industriministern om att även om vi nusäger att det var bra att vi kom till en lösning förra gången, så tog det tid,och människorna i fick uppleva en svår period av stor oro. Därförmenar jag att det är angeläget att inte vänta så att man på nytt riskerar att hamna i en lång tidsovisshet. Det gäller som vanligt att vara med redan från början för att varaförberedd på vad som kan hända och vidta de mått och steg som är nödvändiga föratt man icke skall hamna i samma svåra belägenhet. 8§ Svar på frågorna 1980/81:121, 125 och 126 om Uddeholm AB:s verksamhet har med anledning av den aviserade neddragningen avsysselsättningen med ca 500 personer vid Uddeholm AB:s anläggningar iTorshälla frågat mig, vilka åtgärder regeringen ämnar vidta med anledning avden uppkomna prekära sysselsättningssituationen i , ochvilken ståndpunkt statens representant i styrelsen för intagittill den föreslagna strukturrafionaliseringen. har mot bakgrund av den aviserade neddragningen av sysselsättningenmed över 1 100 personer inom , speciellt i vad avser effekterna aven neddragning av sysselsättningen med ca 450 personer i , frågat mig,om jag genom den statliga styrelserepresentanten eller på annat sätt vidtagitnågra åtgärder för att en sysselsättningsutveckling i enlighet medursprungliga uppskattningar - dvs. en sysselsättningsminskning med ca 400personer - skulle komma till stånd, och vilka åtgärder jag avser att vidta föratt trygga sysselsättningen i om företagets neddragning blirverklighet. har mot bakgrund av aviserade neddragning av sysselsättningeni Blombacka med ca 60 personer frågat mig, vilka konkreta åtgärder jag avseratt vidta för att trygga sysselsättningen i Blombacka. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. har för mig redovisat innebörden av det beslutstyrelsen för har fattat . Vadförst gäller frågan om vilken roll statens representant i styrelsen för bolagethar spelat vill jag erinra om att det förhållandet att regeringen anvisat enperson att inväljas i styrelsen som ledamot inte innebär att staten kan gedenna person några bindande direktiv. En av staten nominerad styrelseledamothar sålunda i princip samma ställning, uppgifter och ansvar som övrigastyrelseledamöter. Häri ligger bl. a. att han har att på eget ansvar och efterbästa förmåga främja företagets fortbestånd och utveckling. Idet aktuella fallet har enligt vad jag har erfarit ingen avvikande meninganmälts från den statliga styrelseledamotens sida till styrelsens beslut om attinleda MBL-förhandlingar om neddragning av sysselsättningen. Vadgäller frågan om eventuella statliga insatser för att klara sysselsättningenoch - kan jag tillägga - utveckla näringslivet på berörda orter är det , medhänsyn fill bl. a. att MBL-förhandlingar förestår, för fidigt att ta OmNyby Uddeholm AB:s verksamhet Om A B:s verksamhet ställning.Jag kommer dock att följa ärendet noga. Rent principiellt gäller att denna typav fråga måste lösas inom ramen för de av anvisade medlen förarbetsmarknads- och regionalpolitiken. Jag vill i detta sammanhang erinra ommin avsikt att föreslå regeringen att den redovisar sin syn påstålindustripolitiken i en proposition till . 39 (): Jag ber att få tacka för svaret på minafrågor, även om det var ganska intetsägande när det gäller redovisningen avregeringens syn på sysselsättningspolitiska och industripolitiska insatser. Låt mig börja med att återge några alarmerande fakta ifråga om sysselsättningsläget och befolkningsutvecklingen under1970-talet i den kommun, , som just har fått besked om en neddragningav antalet anställda med ca 500 personer vid Uddeholm AB:s fabrik iTorshälla. Därmed vill jag visa att behovet av insatser har skapats av en långhändelseutveckling och inte bara av den sista länken i en kedja av nedslåendebesked. Därför tycker jag också att vi kan diskutera behovet av insatser. befolkning har det här gällerminskat med 3 642 personer, medan praktiskt taget alla andra primärorter stårpå plus. Det kan tilläggas att har devaruprodu-cerande näringarna i mist 3 000 arbetstillfällen, vilketär långt mer än vad alla uppställda prognoser visar. Det är alltså mot den bakgrunden som jag vill upprepa minfråga till statsrådet såsom ansvarig för regionalpolitiken: Vilka insatser kanväntas från statsrådets departement för att motverka denna utveckling, som harpågått mycket länge? Många mindre nedläggningar och en personavgång, utspriddhos flera företag, ger en smygande negativ effekt och ökar arbetsmarknadsproblemenutan att den samlade effekten synes bli tillräckligt observerad utanför orten,exempelvis i kanslihuset i . Jag tycker att svaret visar detta. Min andra fråga är industripolitisk. Det finns ju nu enstatlig representant i . Jag vet att han inte kan fä bindandedirektiv, men det är ju möjligt - och t. o. m. lämpligt - för honom att sökakontakt med industriministern. har regeringen tillfört NybyUddeholm, och före fusionen - betydande resurser för utveckling avtillverkning av rostfritt stål. Den kritik jag vill rikta mot industriministern - och denvidhåller jag även efter att ha lyssnat till svaret - är att han inte bevakaratt det genom stödpengarna kommit ut något konstruktivt i form av investeringar-undantaget är stränggjutningsanläggningen i Degerfors- till förmån för ökadkonkurrenskraft för den bransch vi nu talar om. Osäkerheten om företagetsframtid är lika stor som före statens ekonomiska insatser, vilka uppgåtttill mellan 700 och 750 milj. kr. Då räknar jag inte med135 milj. kr. som har tillförts . Vad viunder senare år upplevt som upprört de anställda är att passiviteten hosregeringen då det gällt att verka för samordning inom en ägarsplittrad Nr39 bransch motsvaras av brist på initiativ hos de olika ägargrupperna. Därför Tjsdaeen den skulle jag vilja hoppas på större statliga insatser. 40 (); q yy y Jag tackar för svaret på min fråga. Dennafråga är en i en lång jiolm AR t verkrad av liknande frågor som viriksdagsledamöter ofta nödgas ställa till samhet industriministern - i taktmed den pågående och ökande avindustrialisering-en i vårt land. Självfallet tycker och tror både vi ledamöter ochmänniskor i allmänhet att det ansvariga statsrådet skall ha insyn i vad somkontinuerligt sker inom bolag som . Därför ställer vi sådana härfrågor. Men det går fort med industrinedläggningarna, herr talman, och detverkar som om industriministern skulle ha blivit fartblind och accepterar attbolagsledningarna trampar gasen i botten undan för undan för att åstadkomma såsnabba avvecklingar som möjligt. De nu aviserade planerna på inskränkningar med ca 1 100arbetsfillfällen, varav 450 skulle bort i , är ju inget mindre än enkatastrof för dem som drabbas och för berörda kommuner. Jag vill något belysaläget i den lilla kommunen , som har 5 400 invånare. Det företag dethär gäller är den största industrin och är nästan hundraprocentigsysselsättningsgivare inom industriområdet. Kommunen har genom ett fintkommunalt arbete lyckats skapa en liten befolkningstillväxt under de senasteåren. Men beskedet från är både ett dråpslag mot kommunensframtid och ett uttryck för otacksamhetfrån samhällets sida. Man har i trott att de bedömningar när det gällerden framtida marknaden som gjorde - och som även har delats avregeringen - skulle vara mera långsiktiga än vad de har visat sig vara. Man harockså trott att regeringen har haft insyn i bolagets verksamhet och attsamhället inte skulle behöva överrumplas av nedläggningsbesked. Industriministerns svar är litet underligt. Dels vill hanskjuta ifrån sig ansvaret på den ståtlige styrelserepresentanten, dels vill haninte medge att denne skall ha något ansvar.