prot · G40922 · 1980-12-31 00:00:00 — Hurmånga har den pension på . som talar om? Av de ca 1 377 000ålderspensionärer och 289 000 förtidspensionärer som uppbarfolkpension får ca 785 000 ålderspension och 209 000 förtidspension från ATP.Av dessa närmare 800 000 ATP-pensionärer som uppbär ålderspension är det endastnågot över 10 000 som ligger på den pensionsnivå som talar om. Den heltövervägande gruppen har pensioner av en annan storleksordning. Det är inte barafråga om den lilla gruppen ATP-pensionärer med pensioner på , somcentern nu vill ta ifrån en stor del av de framtida pensionerna, utan det ärfråga om en allvarlig försämring för den stora majoriteten av ATP-pensionärer.Men det gäller Vi har ca 680 000 pensionärer som bara har folkpension ochpensionsfillskotl, av vilka 80 000 är förtidspensionärer med enbart folkpensionoch pensionstillskott. Ca 38 000 har handikappersättning, och stora grupper harvårdbidrag, barnpensioner och bidragsförskott. Varför talar ni inte om dessahelt dominerande grupper? Vad säger ni till dem när ni nu allvarligt villförsämra deras trygghetsförmåner? Anf.18 () replik: Det skulle vara önskvärt att och jag i lugn och ro undermera privata förhållanden kunde diskutera igenom de svagheter som finns i delsociala trygghetssystemet. Då tror jag inte alt skulle kunnaförneka den verklighet som gäller för många människor. Jag tror att han skulletvingas erkänna att systemet inte fungerar på det sätt man önskar och villställa krav på. Det är inle ett misstänkliggörande av någon när man t. ex. frånregeringens sida går ut och säger, alt i det nuvarande ekonomiska läget är detrimligt att de bättre ställda i samhället, inkl. de pensionärer som har godapensioner-det finns de som har t. o. m. över 100 000 kr.-bidrar till att skaparesurser för att klara de svagare grupperna i samhället, däribland de vanligafolkpensionärerna. Jagvill än en gång påminna om de rätt uppmärksammade arfiklar i såvälLO-fidningen som som f. d. pressekreteraremedverkat till. Hon påpekade där del orimliga i att tusentals kvinnor vårdarsamhällets gemensamma barn och gamla utan ersättning och utan att kunna samlapensionspoäng. Hon säger bl. a. följande: Varför är socialdemokraterna så tystaom att en stor del av befolkningen utför oavlönat arbete som dessutom inte gernågra ATP-poäng? Det är en klok och berättigad frågeställning, och frågarjag om han delar uppfattning. d. pressekreterare fullständigt fel? Vadvi bör diskutera, , är de konkreta problemen i det socialatrygghetssystemet, och där bör vi alla oavsett partitillhörighet ge någotbesked om vad vi anser om t. ex. sjukförsäkringen, om den bristandegrundtrygghet som hundratusentals människor i detta land onekligen har inom detnuvarande sjukförsäkringssystemet, när man får klara sig på . per dag närman blir sjuk. Del är den verklighet som gäller. Viborde också kunna bli överens om atl ge besked till folkpensionärerna somdrabbas av den, som jag tidigare påpekade, byråkratiska regel som lar ifrånvissa pensionärer pensionstillskottet. Den här risken, som ett stort antalfolkpensionärer lever med, är ett allvarligt grundtrygghetsproblem. Men det kanrimligtvis inte vara på det sättet atl det är folkpensionärer med över 100 000kr. i årspension som fillhör de viktigare grupperna när man skall diskuteragrundtrygghet och social rättvisa. 19 ()replik: replik är karakterisdsk för sätt attargumenterar, och det är intressant att lyssna på hur man lägger upp en sådan här debatt med nyckelordet grundtrygghet. inte försöka åstadkomma en falsk historieskrivning när del gällersocialdemokratins insatser, dess kamp och strider för den sociala trygghetenhär i landet. Det ni presenterat har ofta varit överbud. Tiden medger inte attjag går närmare in på delta, men vi kanske kan återkomma till hur det har gåtttill och på vilket lättsinnigt sätt ni har utfärdat löftena. söker ge sken av atl vi på något sättskulle motsätta oss en fortsalt fördjupning och utbyggnad av den socialatryggheten. Upphör med den formen av agitation, ! Den är ovärdigbåde och . Den här agitationen bedrivs ,när ni är i färd med att på ett grundläggande sätt försämra detrygghetsförmåner vi har byggt upp här i landet. Vi har mycket ogjort på det sociala fältet, och mångauppgifter väntar oss. Men de ter sig naturligtvis något annorlunda, sedanborgerliga regeringar genom sin ekonomiska politik nu håller på och urholkarhela det sociala trygghetssystemet. Kvar för er nu och i fortsättningen, , arenannan uppgift, nämligen att förklara för landets pensionärer alt deraspensioner måste försämras som ni anser er ha råd att beviljahöginkomsttagare kraftiga skattelättnader. Er uppgift är att tala om förensamstående kvinnor, som under knappa villkor har att försörja sina barn, attde nu får se sina bidragsförskott urholkade, de kvinnor som i många fall redani kommer att få sitt bostadsbidrag minskal med ända upp fill 1 000kr. Det är sådant som är en realitet , , när vi diskuterarsvensk socialpolitik. Förste vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt fill ytterligarereplik. 20NILS CARLSHAMRE (m): Av inlägg framgår att det bordeha varit ytterligare en reservation till detta belänkande. Utskottets moderater och socialdemokrater liksomfolkpartiets representant har varit eniga om att avstyrka centermotionen, detär riktigt. Men det framgår nu klart att vi kommit fram till detta avstyrkandefrån helt skilda utgångspunkter. Qm de mofiveringar som harframfört här hade framförts i utskottet, så skulle socialdemokraterna - som ärfler än moderater och folkpartister tillsammans - ha fåll formulera motiveringenför utskottets avstyrkande. Vi moderater och utskottets folkpartiledamot - jagtror jag vågar säga det - skulle då ha reserverat oss vad gäller motiveringen.Ulskollel anför nämligen en enda motivering för sitt avstyrkande avcentermolionen, nämligen atl den socialpolitiska samordningsutredningensbetänkande är föremål för behandling i kanslihuset och att vi kan vänta förslagi många av de frågor som mofionen aktualiserar. En del helt konkreta ting harutskottet enhälligt beslutat att sända till utredning. Exempelvis frågan om dens. k. hemmafrusjukpenningen, dvs. enviss roll här i debatten, har hänförts till sjukpenningkommittén, och det harvi varit eniga om att göra. Jaghar ansett det nödvändigt alt säga detta, så att ingen skall få uppfattningenatt vi moderater är eniga med socialdemokraternas talesman i vad gällermotiveringen för avslagsyrkandet. Del är vi alltså icke. Vi har inle ettögonblick velat beskylla för alt här vara ute efter en socialnedrustning. Denna beskyllning, , faller på sin egen orimlighetefter egen historieskrivning. Av denna framgick det mycket klartall har företrätt huvuddelen av de synpunkter som jag här haranfört och detta under mycket lång lid, långt innan ellerriksdagen hade börjat tala om alt vi var ute efter en social nedrustning - ja,t. o. m. så långt tillbaka i fiden som den gång när socialdemokrater ochbondeförbundare regerade tillsammans. Även då framfördes likartade synpunkter. Sedanskall inte detta dölja att det även inom de borgerliga partierna finnsskillnader i sättet att se på saken. Det är helt klart alt centerpartietsbetoning av vad som kallas grundtrygghet sker, som vi uppfattar det, påbekostnad av det andra intresset, en viss standardtrygghet i ettinkomstrelalerat försäkrings- och bidragssystem. inställning ärhär en annan än den som vi andra har ansett oss kunna ställa upp på, del äralldeles rikligt. Vi har varit angelägnare om att bygga upp en socialförsäkringsom ger en viss standardtrygghet inom snäva gränser. Det är vi överens om, ochdel är ändå ett försök. Då det gäller betoningen finns det ändå en skillnadmellan och oss andra, men det har icke spelat någon roll förutskottets ställningstagande den här gången. Vi har bara sagt oss att vi villavvakta den slutliga behandlingen av den socialpolitiskasamordningsutredningens förslag, innan vi lar ställning till allt det här andra. Jag tror att jag redan har yrkat bifall fill utskottets hemställan menber annars att få göra detta. 21 ()replik: inlägg föranleder bara ett par korta påpekanden. QmNils Carlshamre hade lyssnat på mitt inlägg, hade han märkt att det var enredogörelse för utskottets behandling av centermofionen i dess olika delar,krav på samordning osv. Jag skulle ha kunnat nöja mig med alt referera detta,men kom tillbaka till angreppen på det socialatrygghetssystemet. På grund av hans egen argumentation har jag fått lov attvidga debatten fill de principfrågor som det egentligen gäller. Låtoss tala klarspråk: är ute efter att på väsenfliga punkter förändra ochriva ned ett socialförsäkringssystem som har byggts upp under kamp och möda ochsom bygger på solidaritetens principer. NilsCarlshamre får naturligtvis argumentera som han vill. Jag förstår attmoderaterna och även folkpartisterna känner litet obehag. Det har vi upplevttidigare i de här debatterna. Vad jag har reagerat emot, och kommer att reageraemot, är att man med en falsk solidaritetsargumenlafion och med ett argument om grundtrygghet egentligen är ute efter heltandra saker än vad man så atl säga formellt presenterar i motioner och på annatsätt. Vi får, fru talman, tillfälle alt återkomma till dessa frågor. Höstenblir säkert fylld av debatter här i kammaren om dessa frågor mot bakgrunden avden situation som vi nu står inför, nämligen den allvarliga nedrustningen avväsentliga delar av svensk trygghelspolifik. 22 () replik: Jag lyssnade verkligen till , del är bara det att detta inlägg var ett väl förberett, grundligtutarbetat anförande, alls icke någon improvisation som var föranledd av GöstaAnderssons inlägg här i kammaren. Jag hörde också att redogjordeför behandlingen i utskottet, och säger nu att han skulle ha kunnatnöja sig med den framställningen. Med en liten lätt justering av denformuleringen kommer vi rätt: hade bort nöja sig med denredogörelsen och inte vidgat den här debatten till att handla om något heltannat än utskottets betänkande. Det är det som ger anledning fill att debattenpå detta sätt förlängs. 23 () replik: Den uppmaningen bör i så fall till sin borgerlige kollega här i kammaren, . 24NILS CARLSHAMRE (m) replik: Jag tycker inle det. höll ettanförande som på ett helt vanligt sätt återgav vad har föreslagiti en motion och en därtill knuten reservation. Det är alls inte något ovanligt.Jag kan gärna säga här vad gäller den motionen, så som den t. ex. ärsammanfattad på utskottsbetänkandets första sida i sex punkter, all vi kanskriva under på väldigt myckel i den, så länge del bara gäller innehållet. har icke sakbehandlat den, ulan vi har konstaterat atl de härfrågorna redan är föremål för arbete och att vi skall avvakta resultatet av detarbetet. Jag tycker alltså att inlägg - vad man änkan tycka om det i övrigt - var ett alldeles vanligt debattanförande ikammaren. Sådana brukar vi hålla. Däremot gick utskottets värderade ordförandelångt utöver vad utskottet här har sysslat med över huvud tagel. 25 (): Jag är helt övertygad om all vi längre fram ihöst, när vi närmar oss jultid, kommer att få en debatt här i kammaren när delgäller de angrepp, riktade mot del sociala trygghetssystemet, som vi nu kan sei sparplanen. Jag skall inte föregripa den debatten . Jag skulle bara vilja gå in på vad deltautskottsbetänkande egenfligen handlar om, nämligen en mycket mager reservationfrån , knuten fill ett betänkande som de övriga partierna iutskottet har kunnat ställa sig bakom. Det är helt riktigt och det har framgåttunder att det finns en olikhet mellan partierna i synen på justgrundtryggheten, och har en speciell syn på grundtrygghet. Men jag har begärt ordet med anledning av att jag sedan1975 har arbetat i socialpolitiska samordningsutredningen, där samtliga parfiersom står bakom betänkandet har varit representerade. Det är alldeles riktigtsom sade atl han utfärdade direktiven. Vi fick sedan en centerpartistisksocialminister, som icke ändrade direkfiven trots att han hade en ändradgrundsyn - enligt vad som här har framkommit. Sedan fick vi en socialministerfrån , som helt förklarligt inte ändrade direktiven därför alt handelade den grundsyn som vi här har ställt oss bakom. Efter det kom det encenterpartistisk socialminister igen - och hon ändrade fortfarande intedirektiven, utan utredningen fick arbeta enligt de grundläggande direktiv somutfärdades . Nog hade det varit på sin plats om representant iutredningen under utredningsarbetet - vi arbetat -hade framfört de synpunkter som har kommit fram. Men nej, så har inte varitfallet. Han har ställt sig bakom det enhälliga betänkande som överlämnats fillsocialminister och som har varit föremål för remiss. Jag förmodar atthan kunde ha haft rent partipolitiska kontakter med och bett atthon skall tänka litet grand på vad har för grundläggande synpunkter pådessa frågor då hori senare skall framlägga en proposition. Reservationen somär fogad till detta betänkande ger väl inte så många ledtrådar i det arbetet. -Jag ville bara ha detta sagt vad gäller utredningsarbetet. I övriga frågor fårvi återkomma. Jag instämmer i yrkandet om bifall tillsocialförsäkringsutskottets betänkande. 26GÖSTA (): Jag tycker det är olyckligt atl de politiskapositionerna bhr så låsta atl vi inle kan diskutera för människorna angelägnaproblem. Jag vill, för att återföra den här debatten fillverkligheten, påpeka att en stor del av de stora sociala reformer somgenomförts i vårt land i många fall har skett på inifiativ av socialdemokratin- det vill jag gärna ge socialdemokraterna ett erkännande för - men de harockså skett i brett samförstånd mellan bl. a. socialdemokratin ochcenterpartiet och i många andra sammanhang i samförstånd med andra partier. Denverkligheten kan ingen bestrida. Så ligger det till. I vissa reformer har fått vara pådrivande påsocialdemokratin. Det gäller inte minst i fråga om sänkningen avpensionsåldern. Jag säger detta bara för atl försöka ge en mera rimlig verklighetsbeskrivningän den som kommit fram i debatten . Jag kan inte bortse ifrån att det finns goda sakliga skälför oss här i atl diskutera problemet med dem som i sjukförsäkringenär försäkrade för en sjukpenning på . De är många. Ingen, inte ens herrAspling, har förnekat att dessa människor i många fall - obs. i många fall!-gör en viktig vårdinsats i samhället. Vi borde diskutera de fall - de kanske inte är så mänga, men de är angelägna - där en kvinna kangå miste om pensionsfillskottet på grund av en byråkratisk regel i systemet.Och vi borde rimligtvis kunna diskutera det faktum att föräldrarna till 500 000barn egentligen inte har något stöd för sin barnomsorg. Vi bordekunna diskutera om det är rimligt att skillnaden mellan den lägsta och denhögsta ersättningen från föräldraförsäkringen är . Alla dessa frågor borde det finnas sakliga och goda motivför att diskutera. Men för den skull behöver man inte ge enverklighetsfrämmande beskrivning av de politiska reformer som genomförts i vårtland. Det finns kanske inte stor anledning att förlänga dennadebatt ytterligare, men jag skulle vara tacksam om i lugn och rosatte sig ned och funderade precis på de frågeställningar som upp i ett par artiklar. Jag skulle vara den förste att medtillfredsställelse notera om tankarna gick i rätt riktning, dvs. Jag är övertygad om att vi då skulle få ett bättre socialttrygghetssystem än del vi har. 27SVEN ASPLING (s): Den politiska verkligheten och riksdagensprotokoll vittnar i många avseenden om hur det har förhållit sig med enighetennär har stått inför viktiga avgöranden då det gällt grundläggandesociala reformer. Vi glömmer icke uppträdande då det gäller denallmänna sjukförsäkringen, och vi glömmer inte de tre borgerliga partiernaskamp mot ATP, vår tids största sociala trygghetsreform. Historien ärvittnesgill här, . Jag hinner inte, fru talman, ta upp frågan om sänkningenav pensionsåldern, men jag hoppas få återkomma till den frågan. Här söker manskapa föreställningen att vi var motståndare till pensionsålderssänkningen. Men vi log ansvaret för finansieringen och för samhällsekonomin.Det är det ni inom de borgerliga partierna inte har gjort när ni har utställtera lättsinniga löften. Visst är grundtryggheten viktig, . Hela detsociala trygghetssystemet vilar i många avseenden på just grundtryggheten. återkommer till hemmamakeförsäkringen ochställer den mot sjukpenningförsäkringen. Jag har i tidigare inlägg belyst denfrågan och visat hur orimligt det är att föra en sådan diskussion. Självfallet- det har jag sagt här i kammaren åtskilliga gånger - finns det anledning att iolika avseenden se över hemmamakeförsäkringen, dess nivå etc. Det harsjukpenningkommittén till uppgift att göra. Jag har, fru talman, haft anledning att mot bakgrund avGösta inlägg reagera. Det är precis samma argumentation där som densom har förts tidigare - medan man vill ge sken av att eftersträva en ökadgrundtrygghet är man ute efter att riva ner och försämra viktiga delar av detsociala trygghetssystemet. Detta skall inte försöka dölja genom tal omgrundtrygghet etc. Den sociala tryggheten behöver på olika punkterförbättras. Men mot bakgrund av den borgerliga regeringens sönderkördasamhällsekonomi lär väl förutsättningarna för del inle vara särskilt stora. Del som är det aktuella problemet under hösten 1980- jagupprepar det, fru talman - är atl slå vakt om det vi har byggt upp. Det är denstriden vi nu står mitt uppe i därför att tillsammans med de andra borgerligapartierna är i färd med att allvarligt försämra hela del sociala trygghetssystemet. 28 (): Jag är rädd för att vi inle kommer längre iden här debatten. Del är därför meningslöst att ta upp mer lid för den. Jag kanbara inle förstå slutsatsen all man skulle behöva rasera något socialttrygghetssystem därför atl man skall förbättra för dem som ligger i botten avdelta trygghetssystem. Det finns ingen rimlig förklaring till en sådanslutsats. Om man går till dokumenten och ser på de beslut om storasociala reformprogram som har fattats , kommer man atl finnaatt har varit pådrivande när det gällt en lång rad betydandesociala reformer- barnbidragen, den sänkta pensionsåldern och folkpensionen,för att ta några exempel. Jag vill sluta med att säga att jag innerligt hoppas påatt de socialdemokrater som har ägnat sig åt en del tankeverksamhet på det härområdet skall låta den tankeverksamheten leda till att vi kan flytta frampositionerna i diskussionen om en bättre grundtrygghet i det här landet. Utskottets hemställan bifölls med255 röster mot 59 för reservationen av m.fl. Vissa A TP-frågor m. m. 7 § Vissa ATP-frågor m. m. Föredrogs socialförsäkringsutskotlets betänkande 1980/81:8 om vissa ATP-frågor m. m. 29HELGE (): Till socialförsäkringsutskotlets betänkande1980/81:8 har vi socialdemokrater i utskottet fogat ett särskilt yttrande. Detgäller frågan om överläggningsrält för pensionärsorganisationer gentemotstatsmyndigheterna. I mofion 515 fill 1978/föreslog vi atl ettmer permanent stöd skulle utgå fill organisationerna över statsbudgeten. Viframhöll vidare att det är naturligt alt regeringen och de centralastatsmyndigheterna låter företrädare för pensionärerna komma fill tals innanbeslut fattas i för medlemmarna i deras organisationer mycket viktiga frågor. fillsaltes inom enäldreberedning och inom denna sedermera en arbetsgrupp som hade fill uppgiftatt ta fram förslag fill former för överläggningar medpensionärsorganisationerna. Det är naturligtvis bra - och del är nödvändigtockså - att man förbereder sådana VissaA TP-frågor m. m. överläggningarså noggrant som möjligt. Men vi frågar oss ändå om det behöver ta nära två årinnan man kommer till skott i en som vi tycker ganska enkel överläggningsfråga. Nuhar emellertid vi i utskottet från departementet fått besked om att beredningenoch arbetsgruppen är färdiga med sitt arbete. Man kommer inom den närmasteliden att kalla till överläggningar med pensionärsorganisationerna. Därför harvi socialdemokrater i utskottet nöjt oss med alt till betänkandet foga ettsärskilt yttrande, varmed vi vill markera att vi anser det vara synnerligenviktigt att dessa överläggningar kommer till stånd. Jag yrkar härmed bifalltill utskottets hemställan. 30 (vpk): Jag noterar omtanken om pensionärerna i föregående debatt. Jag förväntarmig att denna omtanke också kommer att avspegla sig i omröstningen medanledning av del betänkande från socialförsäkringsutskottet som vi nubehandlar. Ingengrupp i vårt samhälle har blivit så uppmärksammad sompensionärerna - en uppmärksamhet som varit mera på ont än på gott. Itakt med att den ekonomiska krisen skärpts har frågan om pensionärernaslevnadsstandard aktualiserats. Men kunskapen om hur de verkligalevnadsvillkoren för den övervägande delen av pensionärerna ser ul tycks inteha varit särskilt stor. Vänsterpartietkommunisterna har aldrig frestats att delta i den kör som mer eller mindrehögröstat hävdat att pensionärerna är en särskilt privilegierad grupp isamhället. Grunden för vpk:s agerande och motionerande i har varitatt det mål som samtliga partier var eniga om vid det nuvarandepensionssystemets införande skulle fullföljas, nämligen att pensionen skulleutgöra av den utgående genomsnittliga industriarbetarlönen. Men dit harvi fortfarande långt kvar. Pensionen ligger på ungefär samma nivå som närsystemet infördes, och den utgör inte mer än av dengenomsnittliga årsinkomsten för en industriarbetare. Närvänsterpartiet kommunisterna krävt atl även pensionärerna måste få del av denallmänna standardhöjningen i samhället har ingen varit villig att lyssna.Samfällt har övriga partier ständigt avvisat våra krav, vilket inneburit attklyftan till vanhga löntagare snarare har ökat än minskat. Men närregeringen föreslår en rad sparåtgärder, som får till följd en allmänt sänktstandardnivå för stora grupper i samhället, anses det självklart frånborgerligt håll att pensionärerna skall vara med och la sin del av denförsämringen. Mantycks ha glömt bort att majoriteten av landets folkpensionärer, på grund av låglevnadsstandard eller på grund av atl de inte har någon eller bara liten ATP,är beroende av helt eller reducerat pensionstillskott. Baraför att en del av dem som går i pension har möjlighet att tillgodoräkna sig15 inkomstår som underlag för ATP-pension tycks i varje fall regeringen tro,att detta innebär full ATP. Att ATP-pensionen beräknas på den genomsnittligaårsinkomsten under dessa , minskad med basbeloppetsstorlek, har inle framgått av debatten. Den inkomst som en Nr 22 vanliglöntagare hade har urholkats av inflationen, så att dess Onsdaeen den värde påintet sätt är jämförbart med dagens levnadskostnader. ö. ett problem som vpk tog upp i en riksdagsmotion redan när Vi påpekade atl en av destora bristerna i Vissa ATP-fråeor ATP-systemet var själva systemetsutformning, som innebar atl samhällets klasskillnader som de uttrycks iinkomsterna kvarstår livet ut. Den som haft en låg inkomst hela sittarbetsverksamma liv får också en låg pension på sin ålderdom. finns också en ökad risk för att allt större grupperhamnar utanför ATP-systemet, trots sina arbetsinsatser. Det gäller främst denstora andelen kvinnor vilken, av olika skäl som jag inte här skall gå in på, ärhänvisad enbart till hemarbete. Del gäller också den allt större andelendeltidsarbetande kvinnor med inkomster som är så små att de bara ligger ijämnhöjd med eller obetydligt över gällande basbelopp. Detta är ett problem som vi tagit upp också i den av oss idetta ärende väckta motionen, där vi säger att en utvärdering av ATP-systemetbör ske och att förutsättningarna och formerna för möjligheten att fillerkännakortlids- och deltidsarbetande antagande- och tilläggspoäng bör prövas, så attderas pensionsförmåner förbättras. För alt bevisa behovet av en sådan översyn har jag plockatfram två avtal för min egen arbetsgrupp, skolmålfidspersonalen - ett från 1965och ett . Ett skolmåltidsbiträde i hade - vi hadedå fortfarande orlsgrupperingen kvar- . En halvtidsanställdsom då kom upp i en årsarbetstid på högst 850 limmar, hade en årsinkomst på . för januari månad 1965. Del gick alltsåungefär jämnt upp.