prot · G4099 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är naturligtvis så att de förslagsom sjukpenningkommittén kommer fram till skall gå ut på sedvanlig remiss.Avsikten med direktiven i det här avseendet är ju att vi skall få underlag fören diskussion om dessa frågor. Det kan ju inte vara ^Håvik obekant att viunder har fört en diskussion om sjukförsäkringens utformning. Det ärviktigt att man för den diskussionen får ett rejält underlag, ett underlag somär vederhäftigt. Alltför mycket av det hittillsvarande underlaget hartillkommit på ganska ^löslig grund. Den andra frågan gälldeformuleringen att besparingarna skall drabba olika grupper på ett i principlikartat sätt. Jag vill gärna understryka att jag inte vill medverka till attvi åter hamnar i en ^situafion där - om man så får uttrycka sig - blåblusensfolk har det sämre i sjukpenninghänseende än andra människor. En förändring isjukförsäkringssystemet måste ovillkorligen vara utformad så att alla, oavsettvilket yrke de har, skall ha samma grund för sin trygghet. Det är detta som ärutgångspunkten för formuleringen. Jag är glad att jag nu får klarlägga detta,för vi behöver ju inte gå så långt tillbaka i tiden för att finna attförhållandena i det här avseendet varit ganska ojämlika. Därutöver ställde Doris^Håvik en fråga om delpensionen. Hon åberopade 16 ^§, där det står: "Delpension utgesmånadsvis och får inte beviljas tillbaka än föreansökningsmånaden." Här finns alltså enbegränsning i tiden när det gäller ansökan om delpension. När man ansöker skallman med intyg från arbetsgivaren ^e. styrka att man får trappa ner sin^arbetsfid och man tänker göra det. Vid avgörandet av frånvilken tidpunkt delpensionen skall beviljas måste man således beakta det somsägs i 16 ^§, att det maximalt kan röra sig om om tre månader tillbakaefter ansökningsmånaden. Vi har inte haft för avsikt att ändra på denparagrafen. Så till frågan ompensionstillskottens utformning. Jag vill till att börja med peka på att detriksdagsbeslut som vi båda har varit med om att fatta först skall fullföljas.Det står klart uttryckt i propositionen att jag skall återkomma med förslag omförbättring av pensionstillskotten, och därmed menas att detta skall ske efterden tidpunkt då den överenskommelse jag erinrade om har fullföljts.Eftersom ^Håvik åberopade pensionärsorganisationerna vill jag gärnatillägga att jag faktiskt givit dem ett löfte att jag innan jag lägger fram dethär förslaget skall diskutera det med dem. Därför är det för tidigt attgöra några utfästelser i precisa termer här i . 70 ^HÅVIK ^(s) ^rephk; Jag tackar för svaret på frågan omremissförfarandet. När det gäller formuleringenatt besparingarna skall påverka olika grupper på i princip likartat sätt delarjag uppfattningen att man därmed skall avse alla. Men då skall vi säga iklartext att om vi sänker kompensationsnivån och om vi inför karenstider, sågäller det för alla - för statsanställda, för kommunalanställda, för dem som äranslutna till SIF, ^SALF och TCO, dvs. alla tjänstemän som genom avtal har ensjuklön garanterad. Annars kan vi inte tala om något "i princip likartatsätt". Har jag uppfattat svaret rätt, är det bra att detta blir sagt i dethär sammanhanget. 116 § har man icke föravsikt att ändra. Det är bra, för det innebär ju att de som är berättigade tilldelpension kan lämna in sin ansökan och beviljas pension tillbaka i tiden. Jag är tacksam för att den lagtexten får varakvar i oförändrat skick, men det bör då göras någon korrigering av bestämmelsenatt man måste lämna in sin ansökan före . Men sedan är pensionstillskotten kvar.Jag lyssnade kanske så mycket på svaren på de andra frågorna att jag intehängde med riktigt. Vill inför landets pensionärer klart ochtydligt upprepa beträffande det sista pensionstillskottet som utgår och som baserar sig på det avsocialdemokraterna fattade beslutet här i är 1976; Jag garanterar attdet icke kommer att bli en sämre standardhöjning för er pensionärer som har detsämst ställt, det räcker att ha varit med om att urholka värdesättningen ifråga om basbeloppen. Jag tror att det skulle kännas tryggt, för landetspensionärer är högst otrygga och har anledning att vara det . Jag harredan givit svaret på den fråga som ^Håvik nu upprepade och kan än engång säga att svaret också kan läsas i propositionen. Jag har alltså för avsiktatt återkomma med förslag om en förbättring av pensionstillskotten. Jagupprepar att jag har lovat pensionärsorganisationerna att diskuterautformningen, innan jag lägger fram förslaget. 72 ^HÅVIK ^(s) replik; Jagskallväl inte göra mig till tolk för landets pensionärer. De kan tala så bra för sigsjälva. Det sades uttryckligen att pensionstillskotten skall förbättras, vilketjag tar till intäkt för att det blir mer än de som gäller nu.Det kan ju vara bra för pensionärerna att , medan man arbetar medfrågan i regeringen, få veta detta. Det har utbrutit litet oro på bänken^;^ Ärdet klart att 16 § icke skall ändras, så att jag kan tacka för beskedet? Om manhar fyllt och har dragit ned arbetstiden, skulle man med stödav 16 § få delpension beviljad med början tillbaka i tiden. Kommersåledes ansökan in , skulle jag ha rätt att få delpensionfrån . Det är ju detta som gäller . Herr talman^!^ Jag har sagt att 16 ^§^ inteskall ändras. Det står också uttryckligen i propositionen, och det är alltså det som gäller, att ansökan skallkomma in före den . 74 (); Jag hade tänkt att i förstahand ta upp missbruksproblemen, men eftersom debatten till stor del kretsarkring ekonomi vill jag beröra även detta område. Det är egentligen en besynnerligdebatt som vi får ta del av under det här året. Skulden till den ^erbarmligadebattnivån vilar, enligt min mening, tung på socialdemokraterna. ^Håvik erinrade om valdebatten 1976. socialdemokraterna helst ville glömma den debatt som vidå förde. 1976 gick socialdemokraterna ut till landets pensionärer och skrämdeupp dem. Man sade att bostadstilläggen var i fara. De skulle komma attförsvinna, hette det. Vidare hette det att folkpensionerna var i fara, ja, t.o. platserna på landets ålderdomshem. Det är fråga om huruvida vi somkommit in får vara kvar, hette det. Jag kan tala om för ^Håvik att två månaderefter regeringsskiftet fick jag telefonsamtal från pensionärer som taladeom att de faktiskt hade fått pensionerna, trots att det blivit en ny regering. spelarsocialdemokraterna upp samma skiva som i valrörelsen . Jag vill säga tillpensionärerna; Jämför pensionerna med de folkpensioner somutgick . Jämför pensionerna i fortsättningen med de pensioner somutgår . Här i har vi underlång tid haft en tradition avsamförstånd i politiken. Viljan från olika håll att söka breda lösningar överpartigränserna har vunnit internationell respekt. Jag vågar också påstå attförmågan till konstruktivt samarbetei sakfrågor har gagnat vårt lands utveckling och gjort att vi svenskar har enhögre välfärd än några andra människor ute i världen. För del har vi ipraktisk handling visat viljan till samarbete, och vi har också medverkat ikoalitioner över blockgränsen både på 1930- och ^1950-talen. harsamförståndsklimatet i politiken offrats på konfrontationens altare. Genom ettständigt ^nejsägande har socialdemokraterna avvisat inviter från regeringen ombreda lösningar. När regeringen räckt ut en hand till samförstånd har denoftast mötts av en knuten näve från oppositionen, och när socialdemokraternasjälva kommit med förslag har det ofta rört sig om diktat. senast har vikunnat bevittna hur socialdemokraterna gått till storms såväl mot destabiliseringspolitiska åtgärderna -momshöjning och punktskatter- som motsparplanen. Ändå råder det bred enighet om behovet av åtgärder både för att fåner bytesbalansunderskottet och för att minska underskottet i statsbudgeten.Detta förstår också svenska folket. Det framgår när man talar med människor. Vad gäller regeringenssparåtgärder är det dåligt ställt med det socialdemokratiska alternativet.Bortsett från några reflexmässiga ^utgjulelser om ^svångremspolitik ochorättvis fördelning av bördorna har det inte synts till några konkreta förslagfrån socialdemokraterna. Ledande socialdemokrater tycks numera se som sinfrämsta uppgift att resa runt likt professionella gråterskor och utgjuta sigöver regeringens ^uselhet. Ledmotivet i klagosångerna är att regeringen i enomvänd ^Hood-varianl tar från de falliga och ger till de rika. Utan faktiskt underlagskräms - som vi har hört här - t. ex. pensionärer och handikappade upp medpåståenden om hur sparplanen påverkar dem. Så eländigt är del ställt medoppositionen att den numera agerar som en svensk filial till ^Glistrups danskaframstegsparti. För att vi skall kommatill rätta med de ekonomiska problemen och lägga en grund för fortsattvälfärdsutveckling krävs en kärv ekonomisk politik. Betydande resurser måste gåtill industrin för att stärka dess internationella konkurrenskraft och för att vi skall kunna hänga med iden fortlöpande tekniska utvecklingen. Åtagandena inom vårdsektorn för äldreoch barn drar stora resurser. Utrymmet för privat konsumtionsökning blir meddessa förutsättningar mycket begränsat. En självklarutgångspunkt för arbete i regeringen är att bördorna skall fördelasrättvist. som vi alla får kännas vid den ekonomiska åtstramningen,skall t. ex. handikappade och pensionärer med låg ekonomisk standard kompenseras.Åtgärderna vidtas i själva verket just för att man skall kunna skydda svagagrupper. Det största sveket mot dem som har det sämst ställt och mot den ungagenerationen vore om regeringen satt passiv och inte to^g^ ett fast grepp i deekonomiska problemen för att långsiktigt stärka vår ekonomi. Genom att viåterger ekonomin styrka kan vi också fortsätta arbetet med reformer för utsattagrupper. I den allmänna debatten misstänkliggörs regeringen för att gå debesuttnas ärenden. Faktum är att regeringen gjort betydligt mer än någonsinsocialdemokraterna för att komma åt ekonomisk brottslighet och deinslag i skattesystemet som åstadkommer orimliga fördelningseffekter. Glömheller inte att förekomsten av vissa ^s. k. nolltaxerare inte är någon nyföreteelse efter regeringsskiftet ! Särskilt falskt klingarkritiken när vi vet att socialdemokraterna motsatt sig reformer somskulle ha förbättrat för ekonomiskt svaga grupper. Tvä grupper torde ha detekonomiskt svårare än några andra. Den ena gruppen är pensionärer som en gängbegärde undantaganden från ATP på grund av att de hade små inkomster och som nuhar . att leva på, och hustrur till dessa som blir änkor ochdå blir utan pensionstillskott, trots att de inte begärt utträde ur ATP. Vidalla omröstningar här i har socialdemokraterna varit emotförbättringar för denna grupp. Den andra hårt pressade gruppen utgörs avflerbarnsfamiljer där endast den ena maken förvärvsarbetar. Många av dessafamiljer tvingas leva under existensminimum. Även förslag om förbättringar fördenna grupp, t. ex. vårdnadsersättningen, har mötts av kompakt motvilja frånsocialdemokraterna. Socialdemokraternas tal om jämlikhet har inte kommit tilluttryck när det gällt att fana beslut. för sin delkommer inte att förtröttas i sitt arbete för att förbättra villkoren för dessaoch andra utsatta grupper. Jag är medveten om att regeringens ekonomiskapolitik inte alltid i det kortaperspektivet vinner sympati. Men omsorgen om landets ekonomiska framtid måstegå före ett ständigt sneglande i ^SIFO;s ^väljarbarometrar. Jag är ocksåövertygad om att på kommer människor att inse att regeringenhandlat rätt. Del är mot den bakgrunden inte förvånande att, i ett läge där svenskafolket får svälja en besk medicin, oppositionen ropar efter nyval. Den vill^partitaktiskt utnyttja de nödvändiga men i en del fall impopulära åtgärdernatill att återta regeringsmakten. Jag förstår om socialdemokraterna fruktar förframtiden när människorna allt klarare genomskådar tomheten i den socialdemokratiskapolitiken. Det är med uppriktig besvikelse jag måste göra dessakonstateranden om den socialdemokratiska politiken. Jag har varit med iriksdagen länge och lärt mig uppskatta den värdegemenskap som vi haft ipo^litiken. har jag intalat mig att den oförsonlighetsocialdemokraterna visat berodde på en tillfällig bitterhet till följd avförlusten av regeringsinnehavet. Jag ^Kar trott att den var övergående ochskulle följas av en återgång till ett samförståndsklimat. tvingas jag inseatt socialdemokraterna i sitt oförnuft håller på att spoliera densvenska modellen till skada för vårt parlamentariska system och för landet. Jag skall nu ägna någraminuter åt missbruksfrågorna. Jag kan konstatera att på detta område går detfortfarande att ha ett ^resultatgivande samarbete med socialdemokraterna, inteminst i socialuts^kottet. En förklaring ^härfill tordevara den klara delaktighet i missbruksproblemen som socialdemokraterna känner till följd av sitt länga regeringsinnehav.Misstag i det förgångna i form av en ^felakfig samhällsplanering, en skadlig^flyttlasspolitik, drogliberalism och ^kravlöshet utgör några av orsakerna tillde missbruksproblem vi nu har att arbeta med. Men att fördela skuldbördan förde uppkomna problemen är mindre intressant. gäller det att vi anger medvilka medel vi skall vända utvecklingen. I har vi fört en intensivdiskussion i dessa frågor , och vi har också lagtfram ett aktionsprogram, ur vilket jag skall redovisa väsentliga delar. I centerprogrammet slås fastatt kampen mot missbruk måste bygga på både ökade vårdinsatser och förebyggandeåtgärder. Jag vill påstå att enbart ur ekonomiska synpunkter finns det ingetannat område inom samhällssektorn som ger sådana ^spareffekter som ett minskatdrogbruk gör. På vårdsidan måste målet varaatt ingen missbrukare skall lämnas utan hjälp på grund av brist har det skett en kraftig utbyggnad av antalet vårdplatser inombåde alkoholist- och narkomanvården, och den utbyggnaden skall fortsätta. Men antalet vårdplatserär i sig ingen garanti för bättre resultat. Vi måste också ompröva delar avbehandlingssystemet. Toleransen mot alkoholmissbruk har gått alltför långt. Vihar ständigt ökat toleransen, så att människor numera med samhällets ekonomiskastöd kan supa ner sig i ett allt djupare missbruk. Att passivt sjukskriva ochförtidspensionera missbrukare är ingen vård. Det bara förvärrar situationen. Istället måste vården sättas in på ett tidigare stadium. En uppsökandeverksamhet måste bedrivas bland sjukskrivna och förtidspensionerade som äreller som riskerar att bli missbrukare. Vården måste också göras effektivareoch bilda en fungerande vårdkedja som ett led i rehabiliteringen, och där ingåratt arbete och bostad skall ordnas. Av stor betydelse är också att samhälletaktivt stöder det viktiga vårdarbete som på frivillig grund utförs av en radorganisationer, t. ex. ^LP-stiftelsen, Länkarna, , ^RIA ^m. Jag vill säga att vialdrig kan vårda bort missbruksproblemen. För att vi skall kunna brytamissbruksutvecklingen och hindra rekryteringen av nya missbrukare måste viprioritera det förebyggande arbetet, inte minst bland ungdomar ^C)ch kvinnor,där det skett en skrämmande förändring. I det arbetet måste hela samhället, i form av skola,fackförenin^gar, hela föreningslivet och massmedia, engageras. Men allraviktigast är att vi som ^en.skilda individer är beredda att ta ansvar och hjälpadem i vår omgivning som börjar få missbruksproblem. Ett särskilt stort ansvarvilar naturligtvis på föräldrarna. De måste själva visa återhållsamhet medalkohol gentemot sina barn för att varningarna för missbruket skall tas påallvar, och de måste ägna mera av sin fritid åt barnen. En något undanskymd del i bekämpandet avmissbruket utgör polisens, tullens och kriminalvårdens insatser. En skärpningmåste ske för att komma till rätta med langningen. Särskilt stor vikt måsteläggas vid att komma åt narkotikahanteringen. Tullen måste ges bättreförutsättningar att arbeta med detta. Jag vill avsluta mitt anförande med attsäga att det här är frågeställningar som jag hoppas att vi kan fortsätta attdiskutera ute i landet. Jag vill också säga att allmänheten glädjande nog meroch mer har kommit till insikt om att drogmissbruket är ett av vårt landsstörsta problem. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 75 ^ASPLING ^(s) replik: Den 6december 1977 var förre socialministern gäst på i ^Gysinge. Han gick då ut med ett pressmeddelande,som jag skall be att få citera ur. Så här säger ;"Pensionärernas lagfästa rätt till värdesäkring av pensionerna liggersjälvfallet fast. Pensionärerna skall kompenseras för prishöjningar ifortsättningen liksom . Värdesäkringen skall inte tubbas på." Jag har, herr talman, förut talat om denpolitiska moralen och vad det innebär när man sviker löften och för folk bakomljuset. Det gäller här pensionärerna. Verkligheten är ju nu den, RuneGustavsson, att det i regeringens ^s. k. sparplan föreslås att värdesäkringenav pensionerna skall urholkas. Pensionärerna skall inte längre få kompensationför höjda energipriser och höjda indirekta skatter. Det är ingen obetydligförändring. Om ett sådant system hade införts exempelvis ,skulle de utgående pensionerna mot slutet av det här året ha varit drygt 9 %lägre än vad de nu blir. Eller annorlunda uttryckt: Pensionärerna skulle haförlorat mer än en månads pension. talade om att pensionärernaskulle jämföra sina pensioner och fram till . Det är också ettuttryck för sätt att försimpla den politiska debatten - herrGustavsson talade ju om debattnivån. I annonser och på annat sätt har man gjortreklam för regeringen ^Fälldins insatser på pensionsområdet. I verkligheten harregeringen ^Fälldin inte fattat ett enda nytt reformbeslut vad det gällerpensionerna. Förbättringarna grundar sig på reformbeslut som fattades avregeringarna och . Det gäller bl. a. de viktiga besluten ompensionstillskott , som folkpensionärerna nu för får del av. Vad som tillkommit är att vi börjat låna pengar till pensionerna och nuurholkningen av värdebeständigheten. Det är detta, , som harskett. 76 ^HÅVIK ^(s) replik: Rätt skallvara rätt - man har fattat ett beslut under den borgerliga regeringens tid närdet gäller rättigheter till pensionärerna. Det gällde det statskommunalabostadstillägget. Om det statskommunala bostadstillägget var förmånligareskulle man ha rätt att ta ut det i stället för det kommunala bostadstillägget.Jag har inte siffran helt aktuell, men jag tror att det var mellan 80 000 och100 000 pensionärer som fick möjlighet att få det statskommunalabostadstillägget. är det 6 000 kvar i hela landet beroende på att mansänkt inkomstgränserna för detta tillägg. iadministration för att betala ut . Jag vill inte kalla det en reform, menjag vill ändå tala om att detta har skett under den borgerliga regeringens tid. sademed adress till mig att det ^fidigarefanns breda samförståndslösningar, medan man nu bara möter en knuten näve. Jaghåller med om att man och med det gamla bondeförbundetkunde komma fram till samförståndslösningar. I dagens läge skall tre partier sitta och kompromissa, och strängen blirspänd. Sedan skall man sätta sig ned och förhandla. Det man då har attförhandla om är icke förhandlingsbart. Vad har ni föralternativ? Propositionen lades fram ,alltså . Motionstiden går ut . Då kommer vi attpresentera vårt alternativ till sparplanen. Jag har förut tagit uppmånga frågor med den nuvarande socialministern, och jag finner ingen anledningatt ta upp dem en gång till med den förutvarande socialministern idenborgerliga regeringen. Det är väl ändå den nuvarande socialministern som svararför departementet. Sedan får väl , precis som jag som enriksdagsman i ledet, ha synpunkter på frågorna. Därför anser jag att frågornaär besvarade. Bara en liten synpunkttill! Har man tittat på de förslag somvi lagt fram? Det är inte så länge sedan man sade; Här diskuterar vi inte, härvoterar vi. Det gör man nu i kraft av ett mandats övervikt i . 77 () replik; Får jagsäga till ^Håvik: ^Jaghar hållit ett anförande här, och det står Doris^Håvik fritt att diskutera med mig eller med socialministern. I fråga om samförståndslösningar och detdebattklimat som vi nu har tror jag nog att ^vi erinrar oss litet var både 1973och valrörelser, där talade om att ni valt sida och ställdefolkgrupp mot folkgrupp. Där grundlades ett debattklimat som vi sedan har haft. Det är riktigt, ^Aspling. att jaghar sagt att folkpensionärernas pensioner skall ^värdesäkras. Den förändringsom nu sker har kommit till på grund av de speciella svårigheter som vi fått. Men -som ^Thorbjörn ^Fälldin framhöll här i går - de pensionärer som endast harfolkpension och pensionstillskott får en kompensation genompensionstillskotten. Det är riktigt att propositionen ompensionstillskotten lades fram under ^Asplings socialministertid. Men detär inte socialdemokraterna som drivit fram detta. ^Aspling, och inteheller den sänkta pensionsåldern. Pensionstillskotten kom till genom arbetet i^pensionsförsäkringskommit-^tén. Debatten om pensionärernas standard togsupp från socialdemokratiskt håll, bl. a. av har här ett yttrande, som väl står bakom, från LO överpensionsförsäkringskommitténs betänkande. Jag vill citera några ord ur det; "Att tillskapa ett pensionssystemsom innebär ett accepterande av den nuvarande lönestrukturen vore enligt ^LO:smening att resignera inför svårigheterna att nå framgång. Trots detta måstefördelningspolitiska målsättningar beaktas vid framtida förändringar i socialförsäkringssystemet.Detta bör i fråga om tilläggspensioneringen ta sig uttryck i justeringar ibotten för att den vägen förstärka utjämningen." Det är detta som sker, ^Aspling.Och jag tycker att det är riktigt att man försöker minska den pensionsklyftasom finns . 78 ^ASPLING ^(s) replik; Centernsoch regeringens agerande visar sannerligen ingen respekt för de gamlamänniskorna. Det visaratt ni inte inser betydelsen av att det är de som byggtupp denna demokrati. Det sägs ibland att ettlands kulturella nivå utvisas av hur man behandlar sina gamla. De attacker sompensionärerna nu är utsatta för innebär ett understrykande av att vi är inne ien ny och allvarlig situation. Vad jag ville, herrGustavsson, var att påvisa hur ni agerat tidigare -utställt löften som ni nusviker. Ni kommer icke undan detta med hjälp av formuleringar och språkligafinesser. Det är detta som skallspikas fast , därför att det gäller allvarliga ting i svensk politiknu och för framtiden. Det är också karakteristiskt för de resonemang som herrGustavsson för att han söker blanda ihop pensionstillskotten ochvärdesäkringen. Jag har förut redovisat vad det är fråga om; pensionstillskottär ett standardtillägg, men värdesäkring är en reform som är viktig för att pensionerna skall behållasitt värde. försöker ni blanda samman dessa begrepp. Det är en sorts^trixande. Pensionärernas dom över denna form av politisk propaganda kommer,, att bli mycket hård. 79 ^HÅVIK ^(s) replik: sade attdet som det just nu handlar om är justeringar i botten av pensionerna, för atthjälpa de sämst ställda. Jag måste med anledning av det redogöra för någrasiffror. Grundpensionen för en förtidspensionär är ^f. 95 %av basbeloppet. Förålderspensionärer läggs till detta . De får alltså136 % av basbeloppet i pension. Det gör 1 . föreslås attvärdesäkringen skall urholkas. Konsumentprisindex skall inte stiga lika snabbtsom . Det heter nu att man "rensar ut" konsumentprisindex.Jag har tidigare pekat på att det innebär att en pensionär, efter det att dennanya modell av konsumentprisindex funnits , får . mindre imånaden i dagens penningvärde. Det kan man väl inte kalla en justering ibotten, som innebär att man överbryggar klyftor. Det skulle också vara intressant att höraRune synpunkter på det rättvisa i det som föreslås beträffandesidoinkomster. har en ensamstående pensionär rätt att utan skatt ha ensidoinkomst på . utöver grundpension och pensionstillskott. Dettabelopp halveras nu till , kanske som man får en hyra som mantidigare inte har haft. Två makar äger rätt att ha . var isidoinkomst utan skatt. Det beloppet halveras nu till . Ni kan väl intekalla det en förbättring när dessa makar kan få en hyresökning på ungefär 500kr. och en långsammare höjning av pensionerna fr. o. ^m.