prot · G40996 · 1980-12-31 00:00:00 — När vi började hantera de här problemen 1976 var läget värre än dethade varit i början av 1970-talef, just därför atf planerna hade spruckit. Vi måste, som själv var inne på i ett fidigareinlägg, försöka sprida ut riskerna, diversifiera näringslivet i allalandsändar. Det innebär att vi skall ge också de små företagenutvecklingsmöjligheter. Framförhållning, , är precis vad det handlar omnär jag nu talar om atf vi bereder frågan och överväger vilka beslut som skallfattas för atf hålla uppe byggsysselsäftningen i och på andra hållnästa vinter. Vi har infe bara talat om detta, jag och mina företrädare, utanvi har också föreslagit regeringen att fatta vissa beslut, och regeringen harfattat beslut år för aft förbättra sysselsättningsläget. möjligen att sysselsättningen på byggarbetsmarknaden skulle ha varitungefär hälften av vad den nu varit i utan de särskilda insatser somregeringen gjort. Denna beredning gjordes inför den här hösten och vintern, liksom den görs inför varje höst och vinter. Detär och våren som den beredningen måste ske just för atf klara denframförhållning som jag försfår atf också gillar. Jo, , jag och andra i regeringen oroas mycketöver aft indusfriinyesteringarna ännu infe skjuter fart. Det är precis därförvi har vidtagit alla de åtgärder som jag redovisat i svaret. kommer de - detär jag ganska säker på - att successivt ge sådana resultat. Gör de inte det fårvi se över dem igen och se vad vi ytterligare kan göra. Men den grundläggandefrågan är: Går def att sälja produkterna i konkurrens här hemma eller iutlandet? Av den anledningen måste den ekonomiska politiken mynna ut i enförstärkt konkurrenskraft för svensk indusfri - annars får vi aldrig någon ökadinvesteringsverksamhet. Grunden till det onda är bl. a. statensbudgetunderskott, som driver upp ränteläget. Att strama åt den offentligaefterfrågan för att komma in i en mer balanserad utveckling är därför, LarsWerner, förenligt med att trygga den fulla sysselsättningen . Det vore roligt om fill slut kunde erkänna atfså ser sambanden ut och sådana är problemen för svensk ekonomi, i stället föratf låtsas som om inga bekymmer alls fanns i den världen. 9LARS (vpk); Nog är det väl att ta i litet grand dåarbetsmarknadsministern talar om aft jag och företrädare för vårt parfi skullese nedlåtande på sysselsättningsskapande åtgärder i . Jag tycker detär så dåligt att jag inte ens behöver bemöta det. känner ocksåtill vilka det var som hade det hett om öronen när vi senast var i . Ja, jag vill ha framförhållning, men jag vill inte ha densortens framförhållning atf regeringen, när t. ex. byggnadsindustrins folk iNorrbotten står mitt uppe i en stor arbetslöshet, börjar planera för nästa år.Då kunde ni ha börjat planera , under Per tid som arbetsmarknadsminister.Han sade precis samma sak som säger . Jag vet inte omRolf också har sagt det, men det är mycket möjligt. Ni kommer ju alltidett år . säger atf vi hade haft dubbelt så storarbetslöshet - i förhållande till vad? Den största byggarbetslösheten har vi iNorrbotten . Vi vet atf det är på det här sättet. Dåmåste väl ändå planeringen kunna göras innan man är mitt i en situation, så aftman infe då vi har en sådan här debatt behöver säga att skallvi planera för en bättre sysselsättning. När representanter för den borgerliga regeringen blirpressade av de höga arbetslöshetssiffrorna kommer alltid argumentet atf aldrigtidigare har så många varit sysselsatta som . Men vad ni konsekventglömmer bort eller underlåter att tala om är atf vi heller aldrig har haft såmånga deltidssyssel-satta och så många förtidspensionerade och utslagna frånarbetslivet som . Jag tycker därför att ni skall vara litet varsamma när nianvänder det här argumentet i olika debatter. Den ökade frånvaron, som framför allt borgerliga polifikeroch arbetsgivare skäller så intensivt på medverkar ju till en ökning avantalet sysselsatta. Def skall då på en gång sägas att huvuddelen av frånvaroninte beror på pappaledighef, fackliga kurser eller olovliga konflikter, som defibland påstås, utan framför allt på sjukdom och olycksfall i arbetet. , en tidning som knappast kan anses varaett organ för vårt parfi, skrev i en artikel , attufan bl. a. den ökade frånvaron skulle arbetslösheten ha varitända uppe . Den skulle t. o. m. ha varit högre än den av Berfil på sintid förordade arbetslösheten på . Den fakfiska verkligheten bakom de siffror somarbetsmarknadsministern och andra borgerliga polifiker svänger sig med är juannorlunda än man får anledning att tro, när man hör er fala i olika debatter.Sysselsättningen, dvs. antalet sysselsatta personer, har ökaf. Ändå har vi enrekordhög arbetslöshet . Ökningen av antalet sysselsatta beror främst påatt den offenfiiga sektorn har ökaf antalet anställda - oftast deltidsanställdaoch då oftast deltidsanställda kvinnor. Atf antalet deltidsanställda ökafmycket kraftigt beror också det på den ökade sjukfrånvaron. 'Sedan menar jag, , aftsysselsättningsläget alltid skall jämföras med den arbetslöshet som existerarför tillfället. Det är den enda korrekta jämförelsen. Resultatet av denjämförelsen är sannerligen inte fördelaktigt vare sig för näringsliveteller för regeringen och allra minst för de hundratusenfals arbetslösa här ilandet. Får jag redovisa, eftersom till de planerade åtgärderna för , några axplock av vad deplanerna har mynnat ut i. har den planeringen inneburitaft statliga investeringar har tidigarelagts när det gäller vägar för 45 milj.kr. och när det gäller husbyggnader, skolor etc. för 19 milj. kr.Norrboftenspakefet innehöll som bekant 1 000 milj. kr. Planerna har innehållitfidigarelagda landstings-investeringar för 500 milj. kr., en senare etapp avskolbyggen och andra husbyggnader för ytterligare 20 milj. kr., diversestatliga byggen åt domänverket och andra för 18 milj. kr. Tillintroduktionsstöd i företag i har det utgått ca 20 milj. kr.Ufbildningssföd fill företag har utgått med , sysselsättningsstödmed 5 milj. kr. och tillfälligt sysselsätfningsstöd med näsfan 3 milj. kr. Ochför har det utgått i beredskapsmedel. Jagskulle kunna göra listan ännu längre. De planer som jag och mina företrädare har redovisat harinte stannat vid planer ufan har mynnat ut i konkreta beslut. Det har i sin turinneburit att ungefär hälften av dem som har varit sysselsatta påbyggarbetsmarknaden i har varit det tack vare dessa beslut. Det ärredovisningen och sammanhangen, . När jag därför nu talar omplanerna inför och vinter är det just för atf vara ute i god fid. Får jag sluta med, herr talman, atf säga att jag tyckeraft det finns goda skäl både för den här regeringen och fakfiskt också förandra regeringar under Om slopande av skatt på läskedrycker och lättöl 1960- och1970-talen att hänvisa fill erfarenheterna av den förda arbetsmarknadspolitiken,helt enkelt därför att de är så goda att de innebär en internafionell förebild. När vi har lyckats bemästra våra sysselsättningsproblembättre än många andra industriländer i motsvarande situation, så är det bl. a.fack vare en utvecklad och omfattande arbetsmarknadspolitik. Def är bra aftveta att den fungerar när vi nu går in i ett försämrat sysselsättningsläge. Regeringen har infe låtit talet om den fullasysselsättningen stanna vid vackra formuleringar - de kan ha varierat från fidtill annan; har ju gjort affär av det - utan viktigare är atf dethar mynnat ut i konkreta åtgärder just för att ge sysselsättning åt människor iVärmland eller eller i andra delar av landet. Den politiken kommervi att fullfölja. 11 (vpk): Det var en väldigt lång rad av åtgärder somden nuvarande arbetsmarknadsministern räknade upp. Trots dessa åtgärder gårnästan 16 000 människor arbetslösa i . Regeringens inställning berorbl. a. på den formulering som den kostade på sig i def senaste Norrboftenspakefet.Där framhålls att den nuvarande arbetslösheten och den lågasysselsättningsfrekvensen i länet främst beror på ett totalt sett för litetantal arbetstillfällen. Def står faktiskt så i Norrbottenspaketet. Jag måste,som gjorde , ställa frågan; Vem kan väl bestrida dennaslutsats? Vad talar om är ju att sysselsättningenskall upprätthållas, men var finns då initiativen till de nya jobben? Låt migockså citera vad en ledamot på Norrbottensbänken sagt om Norrbottenspaketet:"Även om det s. k. Norrbottenspaketet innehåller en hel del positivaåtgärder är påfallande många av förslagen av kortsiktig karaktär. Det är mycketvikfigt för framtid att satsningar görs som ger långsiktigsysselsättning och som förstärker näringslivets struktur." Ja, det var intejag som sade det, och det var inte heller en eller en socialdemokrat,utan det var moderafen Per . Det visar ju hur litet värdaNorrboftenspakefen har varit och hur dåligt innehållet i dessa har varit. Till slut: Trots alla åtgärder som ni talar om aft niskall vidta för sätter ni ändå på nytt flyttlasspolitiken ihögsätet. Tågen söderut med arbetslös norrbottnisk ungdom skall börja rulla pånyft under en folkpartistisk arbetsmarknadsminister och en borgerlig regering. 3§ Svar på interpellation 1980/81:99 om slopande av skatt på läskedrycker ochlättöl har frågat mig varför förslag i fråga ombeskattningen av läskedrycker och lättöl inte, såsom utlovades , harlagts fram och när eft förslag kommer aft lämnas. har ocksåfrågat om förslaget kommer att innebära eft slopande av skaften på läskedryckeroch lättöl eller, om så icke är fallet, vilken uppläggning som kommer atttillämpas vid beskattningen av de alkoholfria dryckerna. Enövergång från alkoholdrycker till alkoholfria drycker är ett viktigt mål föralkoholpolifiken. Jag tror personligen att deffa mål måste uppnås främst genomen starkare påverkan på framför allt ungdomens attityd till alkoholdrycker.Dessutom måste i enlighet med den förda prispolifi-kenskatteinstrumenfet användas aktivt för att påverka alkoholkonsumtionensstorlek och sammansättning. Jag är däremot infe övertygad om att ett slopandeav dryckesskatten på läskedrycker och lättöl skulle ha en märkbaralkoholpolifisk effekt. Skillnaden i pris mellan alkoholdrycker och alkoholfriadrycker är redan med nu gällande beskattningsregler mycket stor. Denprisnedsättning som skulle vara möjlig om skaften på läskedrycker och lättölslopades är inte särskilt stor och kan därför enligt min uppfattning endastleda fill marginella förskjutningar av dr;yckesvanorna. Jag är alltså tveksamfill det alkoholpolifiska värdet av en skaftesänkning på detta område. Mofde marginella alkoholpolitiska fördelar som eff slopande av dryckesskatten påläskedrycker och lättöl skulle kunna innebära får ställas den ytterligarebelastning på statsfinanserna som skattebortfallet skulle leda till.Dryckesskatten på dessa drycker beräknas för /82 uppgå fill ca240 milj. kr. Enligt min uppfattning finns det infe utrymme för eninkomstminskning av denna storleksordning. Jaghar därför inte för avsikt att f. n. föreslå aft dryckesskatten på läskedryckeroch lättöl slopas. Detfinns all anledning atf räkna med att vi även i fortsättningen kommer att fåuppleva höjningar av skaften på alkoholdryckerna. De två senaste höjningarna avdryckesskatten har omfattat endast alkoholdryckerna. Härigenom har skatten påläskedrycker och lättöl blivit förhållandevis mindre betungande. En sådanprincip bör enligt min uppfattning övervägas även vid kommande höjningar avdryckesskatten. Omslopande av skatt på läskedrycker och lättöl 13 (): Jag ber aftfå börja med atf tacka statsrådet för svaret. Mininterpellation omfattade inte mindre än fyra maskinskrivna sidor, och de ärredan dokumenterade i protokoll. Därför finns def ingen anledningför mig atf i alltför hög grad upprepa de argument som talar för ett slopandeav den beskattning som råder på läskedrycker och lättöl. Jagställde två frågor. Den första frågan var när ett förslag skulle framläggas iärendet. På den frågan svarade statsrådet kort och gott att han inte nu har föravsikt att föreslå att dryckesskatten slopas. Det betyder i sak aft riksdageninte har atf emotse att regeringen följer upp def beställnings-uppdrag somregeringen faktiskt har fått - aft komma med eff sådant förslag.Riksdagen gav nämligen regeringen ett sådant uppdrag . Att regeringen ändå hartagit saken på ett visst allvar visas av frågans Om slopande av skatt på läskedrycker och lättöl handläggning.Ärendet har varit ute på remiss. a. har ,som ju är eft av regeringen tillsatt samarbetsorgan i dessa frågor, som har ettbrett folkrörelseinflytande och där även arbetsmarknadens parter ärrepresenterade, i en skrivelse framhållit nödvändigheten av atf densärskilda skatten avförs. Ett annat intressant dokument bland de många i dennafråga är kommuns alkoholpolitiska rapport, som också innehöll ettförslag om att denna beskattning skulle försvinna. Def som har föranlett min interpellafion är svaret frånförre budgetministern , som sade atf det pågick ett arbetei departementet och att förslag skulle framläggas . Det finnsalltså en skillnad i de båda budgetminisfrarnas tankegångar. I sak kan jag inteannat än beklaga statsrådets inställning, men jag hoppas att han modifierar sigi eventuellt kommande repliker och blir mera posifiv i sakfrågan. Som svar på min andra fråga ger statsrådet ändå ett någotså när posifivt besked. Han utlovar - indirekt i alla fall - att någonförhöjning av dryckesskatten på läskedrycker och lättöl infe kommer aft ske.Han säger; "De två senaste höjningarna av dryckesskatten har omfattatendast alkoholdryckerna. Härigenom har skaften på läskedrycker och lättölblivit förhållandevis mindre betungande." Det ligger ju en viss sanning idetta, men på några punkter är det fel, lade regeringen fram ettförslag som betydde höjd skatt både på lättöl och på läskedrycker.Skatteutskottet föreslog emellertid att den höjningen infe skulle gällaläskedrycker, och kammaren beslutade i enlighet därmed. Faktum är dock att 1979fick vi en skaftehöjning på lättöl. Däremot är def riktigt aft regeringen ,i samband med att skattesatserna på alkoholdrycker skärptes, föreslog atflättölet och läskedryckerna skulle komma undan. Def är väl den filosofin somstatsrådet ämnar fortsätta med, och def är alltid något. Statsrådet argumenterar rent allmänt så, aft def endastskulle vara marginella alkoholpolifiska fördelar med ett slopande av den härdiskuterade beskattningen. Def är eff synsätt som jag infe kan ansluta migtill. Mot detta allmänna fal skulle jag som motargument kunna anföra aft det ärnödvändigt att vi i det förebyggande arbetet försöker aft på olika vägarnedbringa den alltför höga alkoholkonsumtionen, och gäller def för ossatt förändra våra atfityder till dessa frågor. Då finns def inga enkla metoder,då finns det ingen patentmedicin. Man kan infe säga aft det här är enda vägenatt lösa dessa frågor, utan man måste utnyttja de många lösningarna för attkomma till resultat. Det jag här talar om tror jag är en sådan god lösning. Jag vill isakfrågan peka på tre tmg: Läskedryckernahar som alkoholfria drycker en klart posifiv alkoholpolitisk effekt, därföratt de är tilldragande för den unga generationen, framför allt tonåringarna. Beskattningenpå de kolsyrade dryckerna skapar en konkurrensojämlikhet gentemot likartadedrycker som infe är beskattade, t. ex. juice och saft. Ja, t. o. m.snabbvinsatserna, som var utgångspunkten för förra veckans alkoholpolitiskadebatt, spelar en negafiv roll i def här hänseendet. Bryggerinäringen är i en situafion som faktisktkräver branschstöd, och jag tror att det bästa branschstöd som näringen kan fåär en översyn av beskattningen på näringens produkter. Det finns gemensamma utgångspunkter för statsrådet ochmig, och jag tror aft det även gäller herr tredje vice falmannen. Ungdomensalkoholvanor är oroväckande. Vi har svårt att finna metoder för att stänga allade vägar som alkoholen söker sig fram på. Därför delar jag statsrådetsuppfattning när han säger: "En övergång från alkoholdrycker tillalkoholfria drycker är eff viktigt mål för alkoholpolitiken." Jag delarockså statsrådefs uppfattning aft "defta mål måste uppnås främst genom enstarkare påverkan på framför allt ungdomens attityd till alkoholdrycker". innebär ju konsumtion av alkohol för många ungdomar ettslags rituellt inträdesprov till de vuxnas värld. Det är här vi möter svårigheter.Vi måste avdramatisera alkoholens roll, och det gör vi effektivast genom attskapa alternativa dryckesmönster med drycker som har en slagkraft som är likastor som eller större än alkoholens. Och faktum är atf de kolsyrade läskedryckernaär de drycker som i första hand kan bryta in bland ungdomen. har under desenaste tre åren gjort attitydundersökningar som visar aft fre av fyra ungdomarsom när de träffar sina kamrater dricker alkoholdrycker kan tänka sig aftersätta alkoholdryckerna med just läskedrycker. Andra alkoholfria drycker hardäremot infe samma aftrakfivitet. Under statsrådets bortovaro på grund av svårigheter iflygförbindelserna mellan och hade jag möjlighet atfstudera en dagsfärsk SIFO-undersökning, som kommer att publiceras någon av denärmaste dagarna. Jag vet att jag infe begår någon oförrätt, om jag nämnernågot ur siffermaterialet i den undersökningen. Det gäller en uppföljning avfrågorna i de fidigare SIFO-undersökningarna. Vad som är glädjande är aft trendenatt 12-15-åringarna tycker atf läskedrycken är ett bra alternativ fortsätter.Något som också är mycket glädjande är aft det är pojkarna, infe flickorna; somvisar def största intresset för att byta uf alkoholdryckerna. Detta tycker jagär väldigt intressant. Det är något som vi politiker skall försöka atf dranytta av. Ungdomarna har också fått svara på en uppföljningsfråga omvilken alkoholfri dryck de som ibland dricker alkoholdrycker helst skulle viljaersätta dessa med. Det visar sig faktiskt aft läsken, lättölet och juicen f. n.har den största attraktionskraften. Det har inträffat enförskjutning i inställningen, innebärande atf läskedryckerna fått eff bättreutgångsläge. Det är en förändring som borde uppmärksammas. Kan vi genom attgöra läskedryckerna mera populära bryta ett atfitydmönster när det gällerdryckesvanorna, bör vi också ta den chansen. Jag tror att det är vikfigt att vigör det. Den praktiskt taget alkoholfria maltdrycken lättöl är ettsjälvklart alternativ för många människor, som inte vill dricka öl med störrealkoholsfyrka. De senaste årens utveckling beträffande läskedrycker och lättölhar visat aft def faktiskt är nödvändigt med en ökad sfimulans för att manskall kunna gynna konsumfionen av dessa drycker. 2 protokoll 1980/81:96-98 Om slopande av skatt på läskedrycker och lättöl Omslopande av skatt på läskedrycker och lättöl läskedrycker har under1980 ökat med medan försäljningen av lättöl har minskat med någraprocent. Def är alltså nödvändigt att finna någon faktor som kan stimulerakonsumtionen av dessa drycker, om vi skall kunna utnyttja den positivaframtoning som de tycks ha enligt gjorda atfitydundersökningar. Ungdomenspreferens av just läskedrycker som alkoholalternativ bekräftas också av detstatistiska material som jag fidigare hänvisat fill. Allt fler ungdomar uppgeratt de betraktar läskedrycken som en fullvärdig ersättare för alkoholdrycker ikamratgäng där sådana förkommer. Det är också ur opinionsynpunkt värdefullt aftkonstatera hur äldre människor ser på dessa frågor. Jag drar mig t. ex. intesom socialdemokrat för atf hänvisa fill aft kungaparet har anammat justläskedryckerna vid festliga fillfällen liksom fill att det vill lära sina egnafamiljemedlemmar att det finns ett dryckesmönster som är befriat frånalkoholtradifionen. Jagtror att vi har anledning att hålla fram också sådana uppgifter i denna debatt. Jagvill därför upprepa vad jag betonade i den förra interpellationsdebatten - låtvara atf jag förde den med - nämligen aft de alternativadryckerna måste gynnas. Atf läskedryckerna har en klar acceptans i denstora konsumentgrupp som våra tonåringar utgör anser jag vara skäl nog att tabort produktionsskatten, som motverkar en övergång till alkoholfria drycker. Defandra skälet, vars betydelse man inte kan bestrida, är att ett slopande av denspeciella produktionsskatten märkbart skulle underlätta situationen ibryggeribranschen, som är hårt trängd, och då främst för de mindre enheterna,som är belägna på orter där sysselsättningen är hårt drabbad. Statsrådetsäger i sitt svar en del om beskattningen. Det är klart att produktionsskattenpå läskedrycker och lättöl är en orättvis beskattning. De skattefria dryckernasom juice och saft har en konkurrensfördel, inte av tillverkningsskäl ellerberoende på konsumenternas val utan på grund av aft läskedrycken och lättöl ärutsatta för rent fiskala styrmedel. Det är infe acceptabelt frånrättvisesynpunkt. Detfinns också andra tendenser som vi bör uppmärksamma. Utländska fabrikanter ochmultinafionella företag som fillverkar läskedrycksapparafer kan säljaliknande drycker utan beskattning och därigenom konkurrera ut den inhemskaindustrin. Pulvermetoden att fillverka drycker är också beskaffningsfri. Statsrådetsäger i sitt svar att def finns anledning att i framfiden räkna med höjdaalkoholskatter. Men då bör en översyn göras och beskattningen konstrueras så,aft de alkoholpolitiska målen kan uppnås i så stor utsträckning som möjligt.Jag är medveten om att det stafsfinansiella läget är ansträngt, och jag harfull förståelse för atf statsmakterna tvekar inför en reform som innebär lägredirekta skatteintäkter. Men det behöver den infe innebära. Om man höjer skattenpå alkoholvarorna så kan def väl täcka bortfallet av de inkomster som staten far in på icke alkoholhaltiga dryckersom beskattas efter samma metod. Med ändrade attityder på det här områdetföljer också någonting annat - minskade utgifter för alkoholskadade ungdomar.Dessutom kan man lindra sysselsättningsproblemen i glesbygdsorter, därbryggerierna i många fall ligger. Jag är övertygad om atf och jag i dennafråga i mångt och mycket har samma värderingar. säger atf hanvill pröva alla vägar för atf nedbringa alkoholkonsumtionen, i synnerhet blandungdomar. Jag är den förste atf hålla med om att man bör göra det. Jag villgöra vad jag kan för atf vi skall nå def målet. är emellertid inte den här frågan så lätt atf hanterafrån beskattnings-mässig utgångspunkt. Jag värdesätter det nyanserade sätt, påvilket för debatten i frågan. Regeringen har, som mycket riktigtpåpekade, inte skjutit den här frågan ifrån sig efter det atf riksdagsdebatteni ärendet senast fördes. Tvärtom - jag har suttit långa stunder och diskuteratmed mina handläggare, vilken väg som är den lämpliga atf gå för att få fillstånd de avvägningar som visat är nödvändiga att göra. Dethandlar här om såväl alkoholpolifiska som näringspolitiska och statsfinansiellaavvägningar. Det är alltså en rad faktorer som skall vägas samman föratt man skall få ett så bra slutresultat som möjligt i denna fråga. Det har viverkligen jobbat med. Vi har också låtit andra fundera över dessa frågor - detpåpekade mycket riktigt - genom att skicka ut dem på remiss. Jag har - det är riktigt uppfattat - stannat för aft ingetgöra i fråga om beskattningen av läskedrycker och lättöl. Det är infe att varapassiv, utan det är faktiskt ett led i försöken atf nå ett polifiskt resultat ienlighet med de syften som vi båda här har talat för. Om vi höjer beskattningen av alkoholdryckerna men ickebeskattningen av de alkoholfria dryckerna blir avståndet ibeskattningshänseende dem emellan större för varje gång vi genomför en sådanhöjning av alkoholbeskattningen, och def skall vi göra i takt medprisförändringarna. Vi gjorde en höjning , och med denprisutveckling vi har i landet kommer det med stor sannolikhet aft blinödvändigt att företa en ny förändring för aft infe fåför stora prishöjningar, när sådana beslut fattas. När tiden är lämplig fördetta är en sak som jag infe alls vill fa upp till diskussion , men vi vetav erfarenhet att det sker en skärpning av alkoholbeskaffningen med jämnamellanrum beroende på prisutvecklingen. Om man infe företar någraförändringar när det gäller skaften på läskedrycker och lättöl får def enalkoholpolitisk effekt som blir allt starkare.