prot · G409138 · 1980-12-31 00:00:00 — Större delen av SGU:s verksamhet är affärsverksamhet,och vi tycker aff def är angeläget atf den hålls skild frånmyndighetsutövningen. Denna ändring innebär inte att SGU som myndighet fårnågon mindre självständighet. Den slås ihop med annan myndighetsutövning, somnu ligger hos , till en enhet som blir precis likasjälvständig som nuvarande SGU. Sedan var det fråga om . talar omprivata internationella koncerner. Det finns fre stora gruvägare i Norrland:Bolidenbolagef, och . Två av de tre storaenheterna är alltså statliga, och Bolidenbolaget är den tredje parten isammanhanget. När det gäller grunderna för verksamheten är det viktigt,som sade i sitt anförande, atf statsmakterna i alla länder längehar gjort anspråk på äganderätten till malmen i bergen. Så har det varit i vårtland och sa är det fortfarande. fanns kungliga privilegiebrev,och fick vårt land modernare lagar, som andra än kungen hadevarit med om att stifta. Vi har fortfarande en grundlag som bygger på tankenatt det inte är markägaren som äger malmen i bergen utan att statsmakternaskall bestämma vilka regler som skall gälla för utvinning av sådanafyndigheter. Vi känner till att vpk vill totalt ändra den gruvlagen,men jag tror att de är ganska ensamma om atf vilja göra en såradikal ändring. Grundskälef fill aft vi har den lagstiftning vi har är att mananser den fördelaktig när det gäller att stimulera bergshanteringen och därmednäringslivet i hela vårt land. 42 (vpk) replik: Får man inget svar på sina frågor får man fortsätta att ställa Det har ansetts, säger , att den rådande ordningen "4 med privat exploateringsrätt på koncession har medfört stimulans för näringslivet.Har den det? För vilket näringsliv och för vad sorls näringsliv? Nr 138 Ordningen har uppenbarligen inte medfört någon stimulans för den allsidiga industrialisering. Det vet vi, med tanke på de allt svårarestruktur- 3 : iga-\ och arbetslöshetsproblemen där uppe. Vems intressen är det som gynnas av atf man nu farytterligare eff steg som Mineralpolitik innebär förskjutning av maktbalansenfrån den offentliga insynen och den egentliga kontrollen till föremål för ettökat faktiskt inflytande för de stora koncernernas exploaferingsintresse? Någonnämnvärd skillnad är det knappast heller, oavsett vilken ägare dessa koncernerhar, i deras sätt att bedriva sin politik. Dehär samma begränsade ochkommersiella perspektiv-detta till nackdel för utveckling. Men det ärnaturligtvis särskilt farligt om nu Bolidenbolaget rycker fram med en offensivpolitik för att skaffa sig ett proportionsvis ökat inflytande. Och det är väländå obestridligt att den omorganisation av den statliga verksamheten på dethär området som är föreslagen kommer aft underlätta ett sådant avancemang frånBoliden med dess fransnationella kontakter. Jag skulle alltså vilja ställaytterligare ett par frågor; Är detta i överensstämmelse med nationella demokratiskaintressen? Är detta någonting som gynnar utveckling, att manförstärker de intressen som obestridligen - genom sin ensidiga inriktning påkortsiktig vinst - måste anses bära def tyngsta ansvaret för aff Norrlandsnäringsliv har de brister som det nu har? 43 () replik: Jag tycker att borde kunnaerkänna att det lagsystem som vi haft på gruvsidan har varit till fördel förvårt land. Det är ju vår bergshantering som har utgjort grunden för helaindustrialiseringsprocessen-det gäller även . Hur skulle def hasetf uti . ifall man inte hade exploaterat malmfälten? Sedan tycker jag att ser spöken mitt påljusa dagen när han beskriver uppdelningen av SGU:s nuvarande verksamhet på tvåolika enheter som en riksolycka - det skulle bli möjligt för internationellaprivata koncerner atf få ökad makt och ökat inflytande. Vad def är fråga om äratt man frilägger en affärsverksamhet som bedrivs och bedriver den i annanform. kommer infe atf ha annat inflytande på den verksamheten änevenfuellf som en av kunderna, i den mån vill utnyttja företagefstjänster. Däremot kommer bolaget - om det nu blir ett bolag - aft ha enstyrelse. Blir det inte ett bolag, utan en myndighet, blir def förmodligenockså någon form av styrelse, och den blir ju politiskt tillsatt. Det ärstatsmakterna som bestämmer vilka som skall sitta i ledningen för denverksamheten. Jag tycker således att det är helt orealistiskt aff talaom sådana faror med detta som gjorde. Talmannen anmälde att Svenssonanhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt fillytterligare replik. 5 protokoll 1980/81:136-139 Nr 138 Anf. 44 (vpk): Onsdaeenden Herr talman! harmalmfältsborna säkerligen upplevt vintermörkret 13 mai1981 tyngre än vanligt på grund avpermitteringar i - livsnerven i och kommuner -, förlustredovisningar på svindlande belopp, Mineralnolitik förvarningar om nya permitteringaroch statens industriverks utspel med inriktningpå total nedläggning av gruvorna, vilket leder till en växande arbetslöshet somsärskilt drabbar kvinnorna och de unga. Detta har hört fill de dagligarealiteter som varje malmfältsbo mött pä lokalpressens sidor, i samtalen påarbetsplatser, i butiker och på andra ställen där människor mötts. räckerdagsljuset där uppe redan längre än på de här breddgraderna, nu lockarpimpelisar och annat fill fritidsverksamhet i en skön natur. ljusnar detalltså på den klimatiska delen av verkligheten, men knappast på den del som rörkommunernas framtid. Och sannerligen om de två utskottsbetänkanden somriksdagen behandlar bidrar till någon lättnad, eller ens hopp om lättnad! När det gäller min mofion nr 1403 om åtgärder för aftsäkra malmfältens framfid, så tycker jag mig kunna utläsa ett slags uppgivenheti utskottets skrivning i betänkande nr 48. Det var då en osedvanligt tjatigmänniska, har jag en känsla av att utskottsmajoriteten hade velat säga - ochtroligen tänkte man det - men så kan man naturligtvis inte skriva i eltutskottsbetänkande. Man uttrycker sig i stället i termer som att riksdagentidigare avslagit i andra utskott behandlade vpk-krav, som "till storadelar var identiska med de nu föreliggande förslagen i motion1980/81:1403". Och litet tidigare i skrivningen drar man till med detverkligt tunga argumentet: det skall tillsättas en parlamentarisk utredning.Eftersom jag själv är föreslagen aff ingå som mitt partis representant i denutredningen, skall jag naturligtvis inte döma ut den som något helt värdelöst.Def är möjligt aft det kan komma uf någonting bra för malmfältens framfid urden utredningens arbete. Som läget är nu är def t. o. m. nödvändigt aff defkommer ut någonting av def arbetet. Men nog måste det ändå sägas aff denredovisning den s. k. Norrbottendelegationen gav av sitt arbete, sinamöjligheter att åstadkomma något och sina resurser aff arbeta med, geråtskilliga onda aningar. Men O.K.. malmfältsufredning-en skall fä sin chans. är det bara det, att de åtgärder jag föreslår i minmotion faktiskt inte behöver utredas särskilt mycket. Låt mig ta förslagen ettefter ett: Visserligen har den offentliga sektorn utsatts för hårdaangrepp från den senaste - jag skulle önska att jag vågade säga den sista -borgerliga regeringens sida. Men trots det finns det väl ändå någon tanke omtillväxt, och för def behövs det utbildat folk. Och visst kunde något av denutbildningen lokaliseras till malmfälten. Det är det jag föreslår. Statsverken har väl ännu inte utsatts sä mycket förbesparingsniten. De behöver viss service. Nog kan människorna i malmfälten gessådan service likaväl som de som bor pä någon annan ort. Det är vad jag föreslår. De nya huvudnivåerna Kuj 1 000 och M/85 - det ena gällerKiruna och def andra , om nu det behöver förklaras - utgör vikfigaförutsättningar för vidare utveckling av gruvindustrin pä dessa orter. dessabetyder och varför de behövs har åtminstone de fackliga organisafionerna,förhoppningsvis också företagets administration. Alla vet aff de här åtgärdernaär kostnadskrävande. Och just därför måste snabbt ta ställning tilldem. Annars riskerar man att utvecklingsarbetet fördröjs. Till detta hör ocksåatt de forskningsresurser som finns bl. a. i forskningsgruvan i kanutnyttjas. Det kan nog ingen aldrig så väl sammansatt parlamentarisk utredninggöra bättre. Tillverkning av järnsvamp är en bit i den ökade förädlingav malmerna i och som är en ofrånkomlig förutsättning för atfLKAB skall kunna hävda sig på den infernafionella marknaden, Deffa är också enfråga där snabba avgöranden är nödvändiga. a. därför att projektetmed fördel kan kopplas till ett tillvaratagande av de sfora energimängder somfinns i torv. Även denna är en rik resurs i regionen. Det är rikfigt. som utskottet skriver,atf man såväl på norskt som på svenskt håll nu tillsammans med villanalysera transporterna på . Man skall också kartlägga möjligheternaatt göra besparingar. Analysera och kartlägga, alltså! Inte ger de orden någonalltför stor säkerhet för aft det också blir nödvändiga åtgärder. Så även påden punkten tycker jag aff utskottet åtminstone borde ha uttalat en mening. Jagavser dock inte att framställa något yrkande på den punkten, men jag kommersjälvfallet att efterlysa resultat om sådana dröjer. Konstgödselfillverkning i har jag diskuterat vidett flertal tillfällen här i kammaren. Det har inte saknats positiva uttalandeni svaren från regeringsbänken, men där har också alllid funnits en rad men. Nuhar jag återigen inlämnat en motion med anledning av proposition 1980/81:186 omammoniaklillverkning i . Jag begär i motionen en utredning om enammoniakfabrik i anslutning till koksverket i , och jag påpekar attNorrbotten har tillgång till så många andra råvaror att förutsättning förframställning av färdiga kvävegödselmedel och andra gödselmedel skulle varafullt möjlig. Med allt man således redan vet om detta projekt kunde man väl haväntat att även näringsutskottet vågat uttala en uppfattning. I motionen om åtgärder för malmfältens framtid noterar jagvidare aff järnmalmen har varit och under överskådlig kommer att förbli dendominerande basnäringen i malmfälten. Men samfidigt som man går in för att ökaförädlingen av järnmalmen är det också nödvändigt att komma fram till ökadanvändning och vidareutveckling av andra mineralförekomster.Kopparförekomsterna har man ju nu börjat intressera sig för på allvar i och medatt startskottet gått för åtminstone ett första led i en brytning av den s.k.Viscariamalmen. Men där finns också de länge diskuterade jordartsmetallerna,där finns kända grafitförekomsfer liksom också förekomster av sulfidmalmer. Iett framtidsperspektiv har frågan om hur dessa skall tas till vara, dvs.på vilket sätt de skall bearbetas, en avgörande betydelse för utvecklingen avnäringslivet i malmfälten. Beslut om atf dessa resurser verkligen skall tastill vara kan betyda, att den nuvarande negativa utvecklingen bryts och att nyasektorer inom industrin kommer fill. något som de berörda kommunerna är iutomordentligt stort behov av. näringsutskottefnågon mening om värdet av sådana åtgärder? Beträffande prospekteringsinsatserna har jag i motionenframhållit, aft det finns redan nu kända men outnyttjade mineraltillgångar sommåste bearbetas ytterligare genom en riktad prospekteringsinsats. Mot dettaförslag anför utskottet att det nuvarande sfatsfinansiella läget gör detomöjligt för att anslå ytterligare medel för prospektering. Dettarimmar i och för sig väl med de övergripande ekonomiska teorier som den nuavgångna regeringen omhuldade, nämligen alt vi måste spara och svälta oss urkrisen. Vår mening är den motsatta - det är nödvändigt med en offensiv politik,en inriktning på att utveckla i stället för att bromsa utvecklingen. På den här punkten har utskottets socialdemokratiskaledamöter en reservation som ligger i linje med vad jag velat uppnå. Jagtillstyrker därför bifall till reservationen 1 vid näringsutskotfets betänkande48. När det så gäller min motions yrkande om åtgärder i syfteatt öka möjligheterna för utveckling av verkstadsindustrin imalmfältskommunerna skall jag ge utskottet rätt i att ett liknande yrkandefanns i den vpk-motion, som behandlades av arbetsmarknadsutskottet och somnäringsutskollet nu hänvisar till för att få anledning att avslå yrkandet.Skillnaden är bara den att yrkandet i den nu aktuella motionen gäller frågan omlokalisering av nödvändig norrbottnisk verkstadsindustri just fill malmfälten.De företag som redan finns i kommunerna har drabbats svart av krisen inom LKAB.Men de skulle kunna utvecklas, om det på beslutande håll fanns en vilja attgenom riktade åtgärder ta till vara def tekniska kunnande som dessa företag haroch de projekt som de redovisat för att utveckla tillverkningar som infe ärberoende av gruvnäringen. Näringsufskoftet har säkerligen kunskap nog för aftkunna yttra sig även i dessa frågor. Turistnäringen och det rörliga friluftslivet hör till detsom i de båda kommunerna har de allra bästa förutsättningarna för utveckling.Eftersom dessa förutsättningar utgör en fillgång för hela landet, är det effhelt naturligt krav atf statliga medel ställs till förfogande för attintensifiera och bygga ut turistnäringen. Men def är inte bara ekonomiskaaspekter som gör denna fråga till en riksangelägenhef. Det är också nödvändigtatt utvecklingen sker i nära samverkan med dem som företräder rennäringensintressen och med nödvändig hänsyn till naturvården. Målet måste dessutom varaatt det som luristlivet erbjuder skall vara tillgängligt för alla och intebegränsas till dem som har ekonomiska möjligheter att tillgodogöra sig det.Inte heller den frågan har utskottet funnit anledning att kommentera. Slutligen har jag i ett yrkande begärt, alt en utredningskall ta fram möjligheter att utifrån det kunnande som finns hos Svenska rymdAB och vid geofysiska institutionen få till stånd nya tillverkningsindustrier iregionen. Även detta hör uppenbarligen till det som näringsutskollet drar sigför alt uttala någon mening om. Utskottet nöjer sig med att hänvisa fill aftman pä regeringshåll avser atf återkomma till frågan om malmfältens framtid. Detta var, herr falman, en redovisning av sådant somenligt min mening kunde fas upp till behandling utan ytterligare förhalande. Defackliga organisationerna har redovisat dessa men också betydligt meravancerade krav.Se t. ex. Gruvarbetaren nr 1980 eller nr 1981, där Nr 138 intervjuadegruvarbetare ger sin syn pä vad som kunde vara alternativ till den permitferingarochdärmanstarktbetonar aft def finansiella läget måste rätas 13 jygj jggj upp ochgruvornas långsiktiga överlevnad säkras. Många av motionsförslagen, som jag alltså verkligen intepåstår mig ha Mineralpolitik hittat på själv, bemödar sig utskottet, som sagt,infe ens om aft kommentera. Och def kan väl jag uthärda - def hör ju tyvärrfill vanligheterna i riksdagsarbetet. Men jag är inte säker på aft de människorsom berörs av det verkligt allvarliga läget i malmfälten tycker att detta ärett bra sätt att behandla viktiga uppslag pä. Def har ju talats ganska mycket ompolitikerförakl, och vi har väl alla om än från olika utgångspunkter värjt ossemot det. Men om infe förslag med förankring hos berörda människor ägnas ensett ord av intresse och saklig behandling, fördjupas naturligtvis människorskänsla av alt politiker inte bryr sig om att lyssna, aff la vara pä kunnandeoch erfarenheter som finns- i det här fallet inte minst bland de gruvarbetaresom jag hänvisat dll. Jag inser naturligtvis att det infe är möjligt att direktfatta beslut om allt som det väcks förslag om. Men jag hävdar att de förslagsom återgetts i min motion är tillräckligt beredda för att åtminstoneskulle ha kunnat ge regeringen de uppdrag jag begärt. Riksdagsbehandlingen omfattar ocksånäringsutskotfets betänkande 43, som bl. a. upptar en mofion av mig om attfullfölja def s. k. Jokkmokksprojekfef. Jag åtar mig inte att graderaNorrboffenskom-munerna efter vilka som har def besvärligast eller vilka somfått ta emot de flesta löftena om åtgärder. Men jag är ganska säker på attJokkmokks kommun ligger bra till i båda fallen. I det s. k. Norrboftenspakefetingick en riktad prospekteringsinsats , som skulle utföras iJokkmokk. Ett fyrtiotal jokkmokksbor fick arbete med def. Och anser man atfde många intressanta fynd som gjorts i hög grad är värda atf följas upp. Meneftersom projekttiden utgår finns det behov avaft få ytterligare medel anslagna. Förslag härom avstyrker näringsutskoffet.Med tanke på svårigheterna atf komma vidare med def kravet just nu nöjer jagmig i detta sammanhang med att hänvisa till def av fidigareställda yrkandet om . Jag yrkar således bifall fill motionen1980/81:1403 i de stycken som inryms i utskottets hemställan under punkt 4 c) inäringsufskoftets betänkande 48. Vad i övrigt beträffar åtgärder för att säkrasysselsättningen vid instämmer jag i yrkande om bifalltill reservationen 2, som är fogad till näringsutskottefs betänkande 48. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Anf.45 (): Jag skall närmast behandla de frågor som berörs inäringsutskotfets betänkande 48 och alltså rör Statsföretag. Inledningsvisskulle jag vilja säga fill , som mot slutet i sitt anförandetalade om polifikerförakt och def ringa intresse som näringsufskoftet skulle havisat allvarliga och konstruktiva förslag frän den närmast berörda orten, attutskoftsbefänkandet ändå inte är någon dålig produkt när det gäller förriksdagen att ta ställning till åtgärder för att trygga sysselsättningen iNorrbotten och i de företag som arbetar där. Jag vill också bestämt hävda affvi inom näringsufskoftet inte på något sätt anser aft den som lägger fram enrad förslag är tjatig. Vi har tvärtom den största respekt för de förslag somläggs fram. I många fall kan man kanske fälla generella omdömen, eftersom detofta rör sig om förslag som handläggs på lägre nivå, dvs. på någon nivå mellanförslagsställaren och . Det finns ju ingen anledning för aftgå in och detaljbehandla en rad förslag som egentligen skall utarbetas ochdrivas av antingen lokala företag eller lokala myndigheter. I proposifion 128 föreslår regeringen aft skallanslå rätt stora belopp för atf investera i företag som drivs av StatsföretagAB. Def gäller såväl som . Def föreslås ocksåkapitaltillskott för att brytning av kopparmalm i Viscariagruvan skall kunnapåbörjas. Tyvärr måste man också anslå medel för förlusftäckning. Vi är integlada över att sådant måste ske, men läget är ju det, som utskottets ordförandeframhållit, att stålindustrins kris även har medfört en kris för gruvindustrin.Detta har drabbat inte minst mycket hårt. Av det skälet har man anslagitmedel för förlusftäckning detta år och nästa. Vissa riktlinjer har ocksådragits upp för att man skall kunna klara krisen. Statsföretagsgruppen har inteså lönsamma företag att den internt kan klara förlusttäckningen. Här måsteriksdagen gripa in, och dess bättre är utskottet också enigt när def gäller attbevilja anslag. Utskottets ordförande fog också upp den för rättsfora frågan om transporterna. Ute i landet har man kanske undrat över varförtvå statliga företag har utkämpat en sådan här dragkamp om vadsom är riktigt när def gäller aff ersätta frakterna på SJ:s bana mellan Narvikoch , vilket alltså berör gruvbolagen. har regeringen äntligen sagtifrån aft det inte får gå fill på detta sätt utan aff man får lov aft försökalösa problemen. Det har också gjorts. Man har uttalat sig för en lösning somredan nästa år kommer att innebära en avsevärd fördel. Förmodligen blir detockså fråga om en mera företagsekonomisk syn på frakterna . Det härbör alltså kunna bli till stor fördel för . Dessutom har kommunikationsministernträffat sin norska kollega, varvid man har kommit överens om atf se påmöjligheterna atf rationalisera och effektivisera transporterna från Narvikfill . Även detta tror jag kan komma aff bli till fördel för industri- ochgruvverksamhet i . På grund av den ogynnsamma resultatutvecklingen har LKABpåbörjat ett utredningsarbete i syfte att undersöka utvecklingsmöjligheterna pålängre sikt. Detta innebär i första hand en uppföljning av denstrukturutredning som Därvid skall man undersöka förutsättningarna för Nr 138 att med lönsamhet bryta järnmalm. Man kommer atf studeramöjligheterna den Givetvis måste man också utreda 13 _;lOgi möjligheternaatt förbättra den finansiella situationen. betonadeverkligen den betydelse som har för näringsliv. Intemindre än av industrisysselsättningen i och av den totalasysselsättningen faller på . för60 % resp. av industrisysselsättningen. understrykaden betydelse som de här statliga företagen har för näringslivet Vi ställer givetvis upp på att försöka i hittavägar för att kunna bedriva verksamheten på ett lönsamt sätt och med framtidstro,så alt man pä kan hysa förhoppningar om en stabil utvecklingoch god sysselsättning. Utskottet är alltså enigt om anslagen. Men på ett parpunkter finns reservationer. Utskottefs ordförande, , har fidigareredogjort för att socialdemokraterna krävt att 50 milj. kr. per är i fem årskall anvisas för en intensifierad prospektering i . Ävenvänsterparfiet kommunisterna föreslår riktade prospekferingsinsat- i Utskottets majoritet har anfört atf prospekferingsarbetetsuccessivt har ökat i omfattning. Jag hänvisar till redogörelse,som visade att prospekferingsarbetet i landet ökat kraftigt. Detpågår ett intensivt prospekteringsarbete inte bara när del gäller järnmalm utannär def gäller alla de mineraler som utskottets ordförande räknade upp. Vi skulle gärna ställa upp på dessa ytterligare miljoner -vi tror inte det skulle vara meningslöst. Men vi måste också ha budgetekonomiskbalans, Och får man prioritera. Därför har ufskoffet inte ansett sig kunnagå längre än till den ökning industriministern i detta sammanhang föreslagit. Utskottet har också hänvisat till att Jokkmokksprojekfefpågår. Till det har rätt stora belopp anslagits. Det skall utvärderas i slutetav året. Resultatet av de undersökningar som genomförs både här och kan leda till förslag som kan få ökat gehörunder kommande år, om samhällsekonomin medger def. Vi förutsätter också aff ett effektivt sätt utnyttjar de anslag man har fått och driver de förslagsom man anser vara framfidsdugliga på ett sådant sätt att man kan vinna gehörför dem längre fram. Utskottet avstyrker alltså de här båda motionerna. I den socialdemokratiska motionen yrkas också allregeringen skall få i uppdrag alt utarbeta regler för lagerslöd till somen beredskapsåtgärd, i händelse alt marknadsförhållandena försvagas. Dettaförslag har också följts upp i en reservation. Även på den här punkten har vpk framlagt en rad olikaförslag till åtgärder för att stärka sysselsättningen i . Karl-ErikHäll har också yrkat aft regeringen skall utforma direktiv för hur skall utnyttjas effektivt för att skapa sysselsättning i . Nr 138 Utskottsmajoriteten har härhänvisat till den utredning om ;s Onsdaeen den framtida konkurrenskraft som jag inledningsvis berörde. 13 mai1981 denna utredning lagts fram, vilketberäknas ske under innevarande år, finns det bättre underlag för att bedöma vilka insatser som kan göras under Industriministern har också lovat att han skall återkomma fillfrågan. Industriministern har vidare, som redannämnt, anmält sin avsikt atf tillsätta en utredning. Direktiv för denutredningen är klara. Ordförande blir landshövdingen i . Man har ännu inte tillsatt ledamöterna, men det förväntas beskedsnarast från partierna om vilka som skall ingå i utredningen. Utredningenkommer givetvis aff få stor betydelse och ha sfora möjligheter. Man kan ställastora förhoppningar på den. Med hänvisning till atf dessa utredningar redan är på gånghar utskottet alltså avstyrkt motionerna. Def är heller inte lämpligt aftriksdagen skall fatta beslut om detaljer som ett lagerstöd - def måste varabolagets egen uppgift att utforma sådana regler och när det är gjort inkommamed förslag till regeringen om man så anser nödvändigt. Förslag av lokaliseringspolitisk karaktär har tagits upp imotioner från vpk och även från andra håll. hartidigare behandlat en hel del av de förslagen. Utskottet uttalar att det hosstatsmakterna finns en stark medvetenhet om problemen i och viljaatt komma till rätta med dem.