prot · G40945 · 1980-12-31 00:00:00 — Man kommerganska lätt över den summan. Det är i och för sig en viktig aspekt att man kangöra sparavdraget större, och jag tror att man i den fortsatta verksamheten kommeratt överväga synpunkt. Den sista frågan han ställde var vilka akfier de härföretagsaktiefonderna skall kunna inköpa. Det står inte något närmare om det ipropositionen och inte heller i vårt yttrande i finansutskottet. Det är svårtatt säga. Det beror på vilken ledning det blir för fonderna. Och det är juockså en kostnadsfråga. A-aktier med större rösträtt kostar mer, och man fårväl i de olika företagsfonderna ta ställning fill vilka aktier man vill köpa.Det är ingenfing som regeringen kan eller vill föreskriva. Det är alltså mycketsvårt att här ge svar på den frågan. Sedan ställde C.-H. ett par frågor. Hanifrågasatte om det är riktigt att alla skall få vara med och betala favörer somges till några få. Jag bestrider att det skall behöva vara några få. Det gällerju att utvidga kretsen fillså många som möjligt. - Men det är väl inte heller i och för sig någotoriginellt att en del grupper får fördelar som andra i realiteten kommer att fåbetala. En del familjer får in sina barn på daghem, som ärkraftigt subventionerade av det allmänna, och det får bl. a. de betala som intefår in sina barn på daghem. Man måste väl se olika frågor i olika perspektiv,och det kan kanske ibland kallas grodperspektiv. gynnar ju ett beslut enviss grupp, men man måste se de olika besluten som en helhet, och helheten idet här fallet är ju den allmänna ekonomiska konsekvensen. Kommer ett beslutatt hjälpa oss att öka investeringarna, öka sysselsättningen och därmed klaraupp vår ekonomiska situation måste ju detta vägas in. Jagär ledsen, men jag kan inte besvara . senaste fråga,nämligen om man har gjort en kalkyl över hur mycket skatter man kommer att gåmiste om genom det här systemet. Det beror ju helt på vilken omfattning dethela får. Jag vet inte hur man skulle kunna göra en kalkyl över detta. Man fårväl se hur denna lilla förändring av lagen om aktiesparfonderna kommer attpåverka utvecklingen. Det är först därefter man kan göra en uträkning avskatteeffekterna. Man måste givetvis dessutom väga in -vilket är ännu mycketsvårare - vilka konsekvenser ändringen får på näringslivet och dess aktivitetöver huvud taget. Aktiesparfonder, m. m. 48 (): Det är ganska meningslöst att ställa frågor till . Hansvarar inte, och jag förstår det. Det här förslaget är så pass komplicerat ochhar kommit fram i sådan hast att inte ens , som jag annars betraktarsom en intelligent person, har kunnat tränga in i problemen. Detgör att man blir ännu mer fundersam. Jag har ställt frågan om den föreslagnaåtgärden skall vara i stället för löntagarfonder, och jag har inte hellerdärvidlag fått något svar. Det vet inte . Men vad vi vet är ju attmoderaterna i det här landet, särskilt då man träffar på dem ute i buskarna,säger att man bör lägga ned löntagarfondsutredningen. Det kravet har mangemensamt med . Då var det ju ganska naturhgt attjag ställde frågan: Skall detta bli den möjlighet löntagarna skallha för att vara med om att skapa riskvilligt kapital i företagen och derasmöjlighet att få inflytande? Sedan tror jag atf egentligen leverrätt långt från verkligheten. Gå ut och fråga en städare på ett företag- kanskeen ensamstående kvinna - vilka möjligheter hon har att spara så pass mycket atthon kan fullt utnyttja sparavdraget på ! Gå ut och fråga ettsjukvårdsbiträde i det här landet och många andra inom s. k. låglönegrupper,som har stora svårigheter att få sin budget att gå ihop, om de kan lägga undanså pass mycket att de kan utnyttja hela sparavdraget! Jagpåpekade ju att av alla som sparar klarar sitt skattefria sparande genomdet sparavdrag som de redan har. Det här tycker jag att skallfundera litet närmare på. säger; Ja, menvi kunde inte vänta på att man skulle lägga A ktiesparfonder, m. m. framförslag från löntagarfondsutredningens sida, för det var så bråttom med dethär. Nej, jag tycker inte det är bråttom, . Jag tycker inte det ärbråttom att lägga fram förslag som försämrar jämlikheten i samhället, som ökarklyftorna och som bidrar till att det blir en ytterligare försämring avfördelningspolitiken. Det kan inte vara bråttom att lägga fram sädana förslag. Om det varit så, som man slutligen säger i propositionen,att det är detta att få fram riskvilhgt kapital som är det viktigasteoch inte nysparandet som sådant, då hade det verkligen funnits anledning attvänta på de synpunkter som löntagarfondsutredningen kan ha på detta.Utredningen har som sitt stora uppdrag att bl. a. se på den här möjligheten. Dåhade haft ett helt annat underlag för att ta ställning här. Den fråga jag ställde om vilket röstvärde aktierna kommeratt få - om det bhr aktier med fullt röstvärde i företaget eller om det blir s.k. B-aktier, som inte ger samma inflytande - kunde inte hellersvara på. Men det är ju dessa frågor löntagarna ställer. Är det så värdefulltatt spara i en aktiefond - därför att det ökar mitt inflytande i det företagdär jag arbetar -att jag skall göra det i stähet för att sätta in pengarna påsparbanken eller någon annanstans? Det är en fråga som är avgörande för hurlöntagarna kommer att bedöma situationen. Men på den avgörande punkten kan BoSiegbahn inte ge något svar. 49 (vpk); Jämförelsen mellan samhälletsdaghemskostnader och subventionerna till akfieägarna och aktiebolagen är ju såavslöjande att den inte kräver någon kommentar från min sida. I övrigt vill jag påpeka att varken regeringen ellerfinansutskottet vet vad ett genomförande av det här förslaget kommer att kostastatskassan i form av uteblivna skatteinkomster. Jag tycker att det är rättfantasfiskt att man lägger fram ett sådant förslag för utan att pånågot sätt kunna ange en kostnadsram. Och detta gör man som mankräver att vi riksdagsledamöter skall spara på varje öre och varje krona som ärmöjlig att spara när det gäller andra utgifter. Jag hoppas att avslårregeringsförslaget. 50 BOSIEGBAHN (m): Jag kan bara i all korthetsvara på vad PaulJansson sade. Jag kan fortfarande inte besvara de frågor som ställts, om dethär kommer att slutiigen vara ett alternativ till löntagarfonder eller om defonder, som kommer att bildas nu genom den här lilla ändringen ilagstiftningen, medför att fonderna beslutar sig för att skaffa A-aktier ellerB-aktier. Jag tycker att mitt svar var tillräckligt, att det måste bero påfonderna. Vem skall kunna yttra sig om det? sade att sparavdraget på . räcker välbara för vad man kan spara . Ja, sparavdraget gäller ju inte barasparandet - det gäller ett samlat sparande. Vi får se till hurmycket man kan spara under ett visst antal år; sparmedlen ökar väl år . Sedan är det klart att det finns vis,sa grupper som idagens läge inte kan spara. Men det kan ju inte vara ett hinder för att manskall medverka till ökning av det riskvilliga kapitalet. sade att det var avslöjande att jagjämförde statens kostnader för barndaghemmen med stödet till dem som sparar iaktiefonder. Det var väl ändå att skärpa till det på ett ganska märkligt sätt.Vad jag sade var att vi andra - hela samhället - får genom våra skattersubventionera alla dem som får in sina barn på daghem. Det drabbar såledesalla; det har precis samma form, nämligen att vissa grupper subventionerarandra. Det berättigade i detta kan man ha olika meningar om, men att det måstefinnas en parallellitet i det här tycker jag är ganska uppenbart. A ktiesparfonder, m. m. 51 (): Det är väl ingen idé att fortsätta debattenmed ; han ger ju inga besked. Men till sparavdraget igen. Som jag sade tidigare är detändå så, , att av löntagarna i det här landet inte har så högainkomster att de kan spara så pass mycket att de fullt ut kanutnyttja sparavdraget på . Detta framgår bl. a. av de siffror som finns ipropositionen. Det är ganska fantastiskt att inte har förståttdetta. Och än en gång: Ni fattar ju infe att man här inte -vilket också C.-H. var inne på - har tagit någon hänsyn till deremissvar som har avgivits, i det här fallet till LO;s och TCO:s svar, där mantar ställning till om man skall rekommendera sina medlemmar att vara med i dethär sparandet eller inte. Och när remissinstanserna enstämmigt och med skärpasäger ifrån: Nej tack, det här vill vi inte ha! - därför att det ytterligare fördjuparklyftorna i samhället och medverkar till en fortsättning på en redanförekommande felaktig fördelningspolitik - då tycker jag att regeringen bordeha lyssnat på dem. Dessutom borde ni ha lyssnat på vad ochbankinspektionen har sagt beträffande de risker som den skulle tasom skulleförledas att sätta in hela sitt sparkapital i aktiesparfonder. Om företaget gåromkull, förlorar man ju både jobbet och sitt sparade kapital. Är inte detallvarliga saker, som man verkligen bör se noga på? Sedan hoppas jag att mångalöntagare har lyssnat på när han försökt reda ut vilket slagsmakt och vilket inflytande man skall få på sina aktier om man köper dem iaktiesparfonderna. Det är tydligen plus minus noll. 52 BOSIEGBAHN (m): Jag tyckte att jag försökte utreda attingen har förutsatt att någon löntagare kommer att placera alla sina ägg isamma påse, dvs. lägga alla sina besparingar i en företagsfond, om inte den anställdeär mycket optimistisk om företagets framtid - i så fall borde det ju vara honomförunnat att dels ha en garanterad sysselsättning, dels få en god avkastning påden fond 5 protokoll 1980/81:45 Aktiesparfonder, m. m. som han är medlem i.Tanken är väl att man skall kunna fördela sitt sparande på olika fonder och påannat sätt också. Sedantill en annan fråga. Jag har litet svårt för att se logiken i . Han sade att det skulle vara bättre att vi ökade sparavdraget - detborde vi göra. Men kommer han och säger att av landets befolkninginte tjänar så mycket att de kan utnyttja sparavdraget. Då är vi ju inne påprecis samma problem. En sådan lagsfiftning som den förordarskulle alltså gynna de ytterligare. 53 (); Nej, det är inte så som påstår! Om man reformerarsparavdraget och gör det mer omfattande - som vi har föreslagit i vårpartimotion - kan man med detta nå fler av landets småsparare. Då blir det enreform som småspararna får nytta av. Denhär formen av aktiefondssparande har ju samma profil som det tidigareskattefondssparandet som vi har krhiserat. Om man nu säger att man måste införaden här sparformen därför att det har blivit, något slags konkurrens mellanskattefondssparandet och de här sparformerna, skulle man väl egenfligenavskaffa skattefondssparandet - vilket vi också har pekat på i vår reservation.Då skulle vi komma rättvisan närmare. Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot155 för reservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 1980/81:13 om lagförslagangående mihtär grundutbildning för kvinnor (prop.1980/81:43) 1980/81:14 om tilläggsbudget I fill statsbudgeten för budgetåret1980/81 såvitt avserförsvarsdepartementets verksamhetsområde (prop. 1980/81:25) 1980/81; 15 omtilläggsbudget I till statsbudgeten för /81 såvitt avser ekonomiskt försvar(prop. 1980/81:25) 1980/81:9 om finansiering av arbetsmedicinsk forskninginom arbetarskyddsstyrelsen (prop. 1980/81:20) Vadutskotten hemställt bifölls. 16 §Besparingar i statsverksamheten, m. m. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /81:10 om besparingar i statsverksamheten, m. m., inomjordbruksdepartementefs verksamhetsområde (prop. 1980/81:20). 54 (): Det har redan tidigare här i riksdagenkonstaterats att regeringens s. k. sparplan är ett i många avseenden svagtunderbyggt aktstycke. Det gäller också om det avsnitt som jordbruksutskottethar haft att behandla. För en rad av de som besparingar upptagna punkterna finnsinte förslag som det är möjligt att bedöma effekten av. Man låter sålunda ipropositionen ta del av lösa resonemang om minskning av olika anslagmed vissa belopp eller avser att återkomma till frågorna i budgetpropositionen. Vi socialdemokrater i jordbruksutskottet är inte bereddaatt ta ställning till de förslag som är så ofullständigt redovisade. Vi kommeratt ge till känna vår ståndpunkt i dessa frågor när regeringen har presenteratoss ett godtagbart beslutsunderlag. De förslag till vilka vi redan nu anser det möjligt att taställning är, här som på andra områden i regeringens sparplan, mest betungandeför de svagaste grupperna i samhället och lastar över bördor på kommunerna.Exempel på detta är livsmedelssubventionerna och bidragen till de kommunalareningsverken. Efter denna inledning skall jag något berörade sex reservationer som finns fogade fill betänkandet. Jag skall passa på attredan nu yrka bifall till de socialdemokratiska reservationerna 1-6. Samtligareservationer innehåller motiveringar, men jag vill ändå komplettera med någrasynpunkter. Först något om reservation 1, Markförvärv för jordbruketsrationalisering. Regeringen säger i propositionen att jordfonden inte börtillföras något kapitaltillskott för nästa budgetår. Eftersom 25 milj. kr.anvisats för innevarande budgetår, skulle detta innebära att det sker enbesparing med detta belopp. Denna fråga bör enligt vår mening tas upp närbudgeten i sin helhet föreligger, då ett mera detaljerat underlag finns attfillgå för beslut. Därför anser vi inte att det nu finns anledningatt ta ställning till regeringens uttalande på denna punkt. I reservation 2, som gäller livsmedelssubventionerna,framhåller vi från socialdemokrafiskt håll att dessa inte bör minskas med 250milj. fr. o. m. . Att företa denna nedtrappning , i ettläge då barnfamiljer, pensionärer och låginkomsttagare över huvud taget utsättsför så stora påfrestningar som sker , kan vi infe vara med om. Det är jude grupper jag här har nämnt som drabbas hårdast när matpriserna stiger. Vianser att man i nuvarande läge inte kan lägga på konsumenterna prishöjningar iden nu aktuella storleksordningen, och därför motsätter vi oss regeringensavsikt att nu påbörja nedtrappningen. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Matpriserna är en tung post, speciellt för löntagare medlåg lön, och för barnfamiljer med t. ex. matfriska tonåringar. Därför bör man,i en period med ökande priser på alla områden, om möjligt undvikaprisstegringar på viktiga baslivsmedel. Vissa prishöjningar blir det ändå medanledning av ny överenskommelse med jordbruket per . Skallman till detta lägga ytterligare prishöjningar motsvarande 250 miljoner, drasdet till många hål i svångremmen för dem som redan har det magert ställt. Reservation nr 3 om bidrag till permanent skördeskadeskyddvill jag kommentera på följande sätt. I anslutning till budgetpropositionen för både budgetåret1979/80 och /81 har vi socialdemokrater motionerat om attstatens bidrag till skördeskadefonden skuhe slopas. Det har vi gjort dels ibesparingssyfte när det gäller statens medel, dels med anledning av den omfattningsom skördeskadefonden f. n. har - det rör sig om ca 400 milj. kr. De medel som betalats ut från fonden harinte uppgått till de belopp som staten och lantbruksnäringen betalar in tillfonden. Staten betalar århgen 30 miljoner och näringen genomproduktionsavgifter ca 20 miljoner. Dessutom tillkommer räntor på i fondeninnestående belopp. Vi har i våra motioner även föreslagit att också de medelsom kommer till fonden från jordbruket skulle slopas. De borgerliga har varjegång avslagit våra motionsförslag med motiveringen att den nuvarandefördelningen av medel till fonden har förhandlats fram av å ena sidan näringenoch å andra sidan staten samt att inte skulle blanda sig i detta. Närnu jordbruksministern föreslagit att statens och näringens bidrag till fondenskall minskas med en tredjedel - dvs. att statens bidrag för nästkommandebudgetåret skall uppgå till 20 milj. kr. - frångår man tidigare åberopademotivering och ansluter sig till jordbruksministerns förslag. Vi reservanter tycker att det är bra att en tredjedel avde borgerliga ledamöterna i utskottet accepterat vårt förslag. Men, herrtalman, med tanke på att vår ekonomiska situation knappast har blivit bättreunder , så borde utskottsmajoriteten ha tagit steget fullt ut.Man borde ha följt vårt förslag till och slopat bidragen tillskördeskadefonden. Beträffande reservation 4 om statsbidrag tillmiljövårdsinvesteringar vill jag säga att departementschefen föreslagit attgenerella statsbidrag inte skall utgå efter /81 för byggande avkommunala avloppsreningsverk. Utskottsmajoriteten ansluter sig tilldepartementschefens förslag men säger sig vara medveten om de problem som enavveckling av den nuvarande bidragsgivningen kan medföra för-som man uttryckersig-vissa kommuner. Man försöker krypa bakom skatteutjämningsbidrag ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder. I det läge som kommunerna ute i landet befinner sig i hardet här förslaget skapat oro och förbittring inte bara i vissa kommuner utan -vågar jag påstå -i de allra flesta. Detta gäller i synnerhet som det förkommunerna är välkänt att så sent som beslöt att bidragetskulle vara kvar ytterligare . Kommunala förtroendemän ochförtroendekvinnor ute i landet har därför i sin kommunala planering utgått från att riksdagsbeslutetfrån gäller och att bidraget således skulle finnas kvar. Vi framhåller i vår motion nr 81 vilken betydelse bidragettill de kommunala avloppsreningsverken har haft för vattenvården. Tack vare dethär bidraget har också kommunerna kunnat hålla en hög utbyggnadstakt. Vi reservanter motsätter oss alltså att det generellastatsbidraget för byggande av avloppsreningsverk tas bort - i all synnerhet somdetta skulle få ekonomiska konsekvenser av betydande omfattning för de kommunersom enligt anvisningar byggt ut reningsverk och därvid räknatmed att få ut gällande statsbidrag. Beträffande reservation 5 om kursverksamheten skall jagbara säga några ord. F. n. finns ett särskilt anslag för sådan rådgivnings- ochkursverksamhet som främjar jordbrukets rationalisering m. m. upptaget ibudgeten. Anslaget uppgår fill ca 4,7 milj. kr. För nästabudgetår har lantbruksstyrelsen beräknat 5,2 milj. kr. Ireservationen återkommer vi fill ett fidigare framfört förslag, att enkursverksamhet för jordbrukets rationahsering inte skall bekostas avbudgetmedel utan att kostnaderna härför i stället skall beaktas vidprisöverläggningar med jordbruket. Här vill vi reservanter på så sätt spara 5milj. Vad slutiigen beträffar avgifter för tillståndsgivning ochkontroll av miljöfarlig verksamhet avstyrker utskottet vår begäran om enuppräkning av tidigare beräknade intäkter på 100 milj. kr. till 125 milj. kr.Vi anser nämligen att samtliga kostnader för den tillståndsgivning förmiljöfarlig verksamhet som miljöskyddslagen föreskriver i fortsättningen börbäras av dem som söker tillstånd för sådan verksamhet. Avgifterna bör därvidsättas så högt att de täcker kostnaderna för såväl tillståndsgivningen somkontrollverksamheten. Med det anförda ber jag att fåyrka bifall till de socialdemokratiska reservationerna. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 55PER (vpk): Regeringens besparingsproposition berör jusamtliga utskott som har del i statsbudgeten. I det förevarande betänkandet, nr10 från jordbruksutskottet, tas besparingar inom detta utskotts ansvarsområdeupp. På regeringspropositionens förslag till nedskärningar inom detta områdehar vi från vpk svarat med motförslag i motionen 1980/81:106. är ett av de departement som fåttlämna väsenthga bidrag till regeringens uppsatta sparmål. Tillsammans utgörnedskärningarna 809 milj. kr., varav den helt övervägande delen, 710 milj. kr.,gäller jordbruksprisregleringen. I motionen 106 yrkar vi avslag på regeringens förslag påtvå väsenfliga punkter. Den ena punkten, och den ekonomiskt helt dominerande,är medelsanvisningen till jordbruksprisregleringen. Här vill regeringen skäraner anslaget med 710 milj. kr. - även om inte allt sker - vilketvi således går emot. Den andra punkten är anslaget tillmiljövårdsinvesteringar, som regeringen vill skära ner med 50 milj. kr. Det gårvi också emot. 6 protokoll 1980/81:45 Besparingar i statsverksamheten, m. m. Vad först gäller anslaget till jordbruksprisregleringenvill jag här återigen erinra om vpk;s nu mångåriga krav på borttagande avmomseffekten på matvaror. Vill man ta bort denna effekt kan man tekniskt gåtill väga på två olika sätt. Endera tar man helt enkelt bort momsen påmatvaror, och då skulle - med nuvarande subventionsfördelning - vissa basvarorkomma att stiga i pris, eller också behåller man de nuvarande subventionernaoch höjer dem efter hand, så att den ekonomiska nivån motsvarar den moms somallmänheten betalar in i samband med sina matvaruinköp. I detta fall behålls denu särskilt låga priserna på vissa viktiga baslivsmedel, t. ex. mjölk. Det ärsjälvklart att vi med vår inställning till momsen på mat inte kan gå med pånedskärning av livsmedelssubventionerna, som momsen på mat liggerkvar. Därför går vi emot detta nedskärningskrav, som ju kommer att drabba deekonomiskt svagaste i samhället särskilt hårt. I debatten omfinansutskottets betänkande nr 12 framförde C.-H. också synpunkterjust på den här frågan. Att gå med på dessa krav vore att svika de grupper somvi tagit till vår politiska uppgift att försvara. Vad sedan gäller anslaget till miljövårdsinvesteringar gårvi som sagt också emot nedskärningen av det. Anslaget avser bidrag tillkommunala avloppsreningsverk. Tas anslaget bort drabbas kommunerna, och detsker en överflyttning av allmänna utgifter från stat och kommun. Det sker enöverflyttning från progressiv skatt till proportionell. Det betyder i praktikenatt bördan flyttas i riktning från dem som har större skattekraft till dem somharen svagare. Något sådant kan vi inte medverka i, varför vi också går emotdenna nedskärning på 50 milj. kr. Under ytterligare en punkt har vi gjort en anmärkning meninte gått emot en nedskärning på 25 milj. kr. Det gäller markförvärv frånjordfonden. Förutsättningen för att vi inte skall gå emot förslaget är attjordfonden inte hindras från att föra en aktiv markpolitik i enlighet medförslag som framförts i tidigare behandlade motioner från vpk. I dessa har vikrävt att jordfonden skulle tillföras medel i sådan omfattning att jordförvärvkunde förbli i samhällets ägo än vad som brukatvara fallet. Härigenom skulle välutbildade unga jordbrukare kunna få arrenderajordbruk av samhället på godtagbara villkor. När sedan deras ekonomistabiliserats efter som arrendatorer, skulle de ges möjlighet attförvärva den samhällsägda jorden på villkor som vore acceptabla både förköparna och för samhället. Om det skall gå att föra en sådan jordpolitik, måstejordfonden ha erforderliga medel. Det säger statsrådet och utskottet att denhar, men vi är inte lika övertygade. Därför har vi velat knyta ett särskiltuttalande från till beslutet om den aktuella nedskärningen. Vi troratt det kan vara klokt att göra det, även om frågan skulle kunna tas upp ianslutning till nästa års budget. Stäher vi inte ett sådant krav nu och går medpå en nedskärning, ser det ju inte särskilt konsekvent ut att redan i januarikanske komma tillbaka och motionsledes kräva mera medel till jordfonden. Detförtjänar också att framhållas, även om det väl är självklart, att pengar frånsamhället som placeras i jordförvärv inte är bortkastade, eftersom de ju kanfås tillbaka vid försäljning av det realvärde som jordinnehavet ändå är. Slutligen vill jag säga att desocialdemokratiska reservationer som är fogade till jordbruksutskottets betänkandenr 10 går i samma riktning som våra motionskrav, utom i fråga om reservation 1om markförvärv för jordbrukets rationalisering. Den är dock skriven så att vikan stödja den i andra hand framför utskottets motivskrivning. Jag yrkar med detta bifall till motion 1980/81:106,yrkande 2 och i övrigt till reservationerna 2-6, som är fogade till utskottetsbetänkande. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 56 EINARLARSSON (c): Anledningen till de kraftansträngningar somnu görs för att få den svenska ekonomin i balans är i huvudsak raden av beslutoch reformer samt åtaganden och . Vi tillätoss då i internationell bedömning sett mycket långtgående reformer.