prot · G40946 · 1980-12-31 00:00:00 — De skolledare som är i tjänst kommer inteatt vara utbildade förrän en bit in . Visserligen tar det lång tidför effekter av dessa utbildningar att slå igenom, men varför skall vi vänta imer än med att sätta fart på den utvecklingsprocess som jag härbeskrivit bakgrunden till? Även om det tar att få effekter av den här typenav utbildning finns det ändå utvärderingsresultat som visar att t. ex.skolledarutbildningen redan i sina första kursomgångar bidrar till verkliganormförändringar hos skolledarna. Andra utvärderingsresultat visar för bådautbildningarna efter det att de pågått att förvånansvärt mångaskolor tycks påverkas av deltagandet i utbildningarna. Trots detta positiva utfall vill nu regeringen sätta stoppför personallagsutbildningen och kraftigt bromsa skolledarutbildningen. Manfrågar sig: Varför? Inte kan det vara för att den investering somutbildningarna utgör i den svenska skolan inte skulle vara lönsam. De fåmätningar som hunnit göras visar ju på motsatta tendenser. Inte ens enborgerlig regering kan väl på allvar mena att man kan avläsa effekterna avutbildningarna så snart. , som försöker utvärdera effekternaav de här båda utbildningarna, har valt att studera skolor som deltar under enfemårsperiod för att kunna göra en saklig bedömning av hur vår satsning från1976 lönat sig. Motiven kan inte heller vara enbart ekonomiska. som sparas skulle kunna tas fram ur utbildningsbudgeten på mångaandra sätt. det är enligt vår mening i stället fråga om en naken politiskåtgärd. Och som en sådan skall den framstå. Det är en politisk åtgiird somriktar sig mot en ökad jämställdhet i skolan, mot demokratiseringen av skolan,mot strävandena att skapa varierande arbetssätt och att hjälpa de elever somhar svårt att finna pluggskolan levande och mot ett närmare samarbete mellan Besparingar i stats verksamh eten, m. m. Besparingari statsverksamheten, m. m. skola ochsamhälle - det sistnämnda är inte det minst viktiga. Genom att ta bort personallagsutbildningen och trubba avskolledarutbildningen minskar regeringen möjligheterna att komma någon vartmed den reformerning av skolans inre arbete som pågått med mycketblygsamma resultat. Att en moderat minister vill åstadkomma sådana effekter kanvara begripligt. Men att folkpartister och centerpartister ställer sig bakom ensådan politik verkar inte genomtänkt. Vi här dock vant oss vid att under senareår se hur ni inom och låter tänka åt er. Vi socialdemokrater har i utskottet reserverat oss motmajoritetsförslaget om att stödja regeringens proposition. Jag har angettskälen till vår reservation. I vår motion har vi sagt att det är möjligt attgöra en mindre besparing genom en bättre samordning mellan personallags- ochskolledarutbildningen. Skall vi få fart på utvecklingen av skolans inrearbete, måste de vuxna i skolan stödjas. Personallags- ochskolledarutbildningarna är ett sådant stöd. Det behöver sättas in förungdomarnas skull. Speciallärarna spelar en stor roll i skolans verksamhet.Speciallärarna visar sig ganska ofta vara de som bäst förstår elevernassituation i skolan. De kan därför medverka till den av mig beskrivnautvecklingen inom skolan. Och speciallärarutbildningen utgör en betydelsefulldel av denna. Vi socialdemokrater i utskottet finner det därför ytterstmärkligt att utskottsmajoriteten stannar för en neddragning av dennautbildning. Utskottet åberopar den kommande reformeringen av lärarutbildningenoch hoppas att speciallärarutbildningen skah kunna återupptas i förändrad formhösten 1982. Ja, hoppas kan man ju göra i den situation vi nu befinner oss i. Vi kan dela de synpunkter som framförs om behovet av enöversyn och kanske reformering av innehållet i speciallärarutbildningen. Men iavvaktan på en reform bör, som vi framhåller i vår reservation 6, den nuvarandeutbildningen fortgå med oförändrad volym vid de utbildningsanstalter därspeciaWärarutbildning nu bedrivs. Behovet av speciallärare är nämligen stort ihela landet. Och det finns enligt vår mening inte tillräckligt starka skäl föratt nu dra ned denna utbildning. De motiv som har framförts avutskottsmajoriteten är inte nog starka. Slutligen vill jagsäga några ord om vårreservation nr 5, som gäller läromedel. Skolarbetet är mycket beroende av godatraditionella läromedel. Större vikt måste därför enligt vår mening fästas vidvalet av läromedel. Samhällsinsatserna måste därför öka både när det gäller attgarantera läromedelsförsörjningen och för att förbättra informationen om deläromedel som står till buds. Vi förstår att den budgetsituation som nudiskuteras leder fram till att alla tvingas till stor återhållsamhet medutgifter. Men vi finner det vara en bättre väg att lägga förslag om ett nyttfinansieringssystem. Det system som vi föreslår innehåller en generellavgiftsfinansiering av verksamheten med läromedelsinformation i SIL och enskärpning av prisövervakningen. Det sistnämnda är inte minst viktigt, då vialla har kunnat konstatera att läromedelsförlagen planerar att i skuggan av dennya läroplanen introducera nya kostnadskrävande läromedel i grund- skolan.För att inga missförstånd skall uppstå vill jag betona att undantag från dennagenerella avgiftsfinansiering bör göras för läromedel till exempelvisinvandrare och handikappade. Förslag övervägs i , sägerutskottsmajoriteten. Men vi känner till hur övervägandena har skett under de årsom den borgerliga regeringen har arbetat. Om det över huvud taget framläggsnågra förslag, så är det urvattnade kompromisser. Eller också kominer förslagenefter så lång tidsutdräkt - jag vill inte säga långbänk, för det är ett såförbrukat klassiskt ord - att nya överväganden vore bättre än det framlagdaförslaget. Med andra ord; tiden rinner ofta ifrån den borgerliga regeringen ochdess förslag till . Slutligen vill jag säga några ord om detsärskilda yttrande som vi har fogat till detta betänkande rörande anslaget tillfolkbildningen. Det har aviserats en neddragning av detta anslag med 130 milj.kr. Vi vet inte vad den neddragningen kommer att innebära. Därför vill jag tillherr Nyhage säga att jag är beredd att ta upp en debatt med honom när förslagetkommer. Vi har också i det särskilda yttrandet sagt att vi inte skall taupp en debatt om det aviserade förslaget, och vi har alltså inte reserveratoss. Jag ber om ursäkt för att jag tar till en överdrift, mennog är det aft ta ett verkligt stryptag på folkbildningen, att föreslå att manskall reducera folkbildningsanslaget med 130 miljoner. har vivid flerfaldiga tillfällen framhållit folkbildningens stora betydelse isamhällsarbetet. Och i det läget tar man alltså ett ordentligt struptag genomatt dra ned det otillräckliga anslaget med i det förslag somhar aviserats eller mars. Jag skulle vilja säga att det sätt man arbetar på heltenkelt är otillständigt, speciellt mot bakgrund av alla de välvilligauttalanden som har gjorts av flera regeringsmedlemmar - jag skall ge BrittMogård ett erkännande för jag har inte hört henne säga det - om folkbildningensstora betydelse inte minst för de utsatta grupperna, invandrare, handikappadeosv. Mycket skulle kunna sägas om detta , men vi har i vårt särskildayttrande bara velat markera vår klara och kompromisslösa linje, som innebär attstaten bör underlätta och inte försvåra arbetet inom den friafolkbildningssektorn. Vi är öppna för en förutsättningslös prövning av vissaformer av verksamheterna inom studieförbunden. Men då bör också exempelvishögskolans utbildningar som ligger i närheten av studieförbundens verksamhetkomma med i den prövningen. Inom folkbildningen är man beredd att självmedverka med konstruktiva förslag till en sådan prövning. Jag hoppas attstatsrådet tar del av de synpunkterna. Med den här deklarationen avstår vi från attframställa något yrkande, men vi avser att återkomma, som jag sade, närfolkbildningspropositionen kommer , 1 detta anförande har jag huvudsakligenberört fortbildningen inom skolans värld. Vi har nämligen inomsocialdemokratin funnit den frågan vara så viktig, mot bakgrund av allauttalanden som har gjorts tidigare om att man egentligen skulle vilja öka insatsernahär men att man i stället nu Besparingar i statsverksamheten, m. m. Torsdaeen den '' '' '''' ' ''''" '"" ''sservationerna 4, 5 och 6 Resnarinpar i Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av statsverksamheten, kammarens förhandlingar. m. m. 47TREDJE VICE TALMANNEN; Jag villgöra kammarens ledamöter uppmärksamma på att meddelande om 19.30 nu har anslagits. 48 () replik: Först vill jag bara för ordningens skull sägaatt vi från utskottsmajoritetens sida liksom socialdemokraterna har en vissfördelning av ansvaret för betänkandet. Det kanhända behöver sägas för attdebatten inte skall te sig ryckig. påstår plötsligt här i diskussionen att detär som tänker åt och . Och det är klart att mankan föra diskussionen på det sättet. Men jag erinrar mig att det under minamånga år i , , har varit andra konstellationer i kammarendå socialdemokrater och moderater har funnit det förenligt med sina intressenatt göra gemensam sak mot och . påstående kanalltså returneras. Men nog om detta. När diskuterar personallags- ochskolledarutbildning tar han i litet väl hårt. Att det skulle ligga någon sortshalv illvilja bakom förslaget och att det skulle rikta sig motdemokratiseringen i skolan och omöjliggöra kontakter med omvärlden för dessapersoner, det är naturligtvis en våldsam överdrift som får ståför. Själva sakfrågan kommer att gå närmare inpå, Jag nöjer mig därför med att konstatera att jag kan hålla med om att 21milj. är mycket pengar. Men man skall också komma ihåg att merparten av detsom sparas avses att sparas på kringkostnader. Och det står klart uttryckt attmålen för personallagsutbildningen inte får åsidosättas och att man är öppenför lösningar som kanske inte precis tillhör de traditionella. Detta är i stort vad jag vill sägai anledning av påpekanden i det här avseendet. 49HANS NYHAGE (m) replik: Med anledning av inledandeuttalande som var riktat mot mig vill jag gärna framhålla att jag verkligeninte har missförstått någonting när det gäller sparåtgärderna och derasomfattning. Jag är alltså - uppenbarligen i motsats till - fulltmedveten om att den ekonomiska situationen kräver besparingsåtgärder även påutbildningsområdet. Jag är dessutom - återigen i motsats till om att man ute i våra skolor är kompetent och beredd att klara dettautan att undervisningens kvalitet eftersatts. hela anförande var f. ö. ett enda klagandeöver sparförslagens konsekvenser på några områden. Var i det anförandet fannsden positiva inställningen till att åstadkomma något för att förbättra enallvarlig situation? önskade inte föra någon debatt omstudieförbunden, men han gjorde likväl några kraftigt färgade påståenden. Jagskall gärna villfara hans önskemål om att vänta med den debatten, men jag villredan nu med kraft hävda att folkbildningsverksamheten infe står och faller medde ifrågavarande miljonerna. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 50 () replik: Först till : Jag avsåg denspeciella frågan när jag pekade på de här förhållandena. Det gällde inte rentgenerellt, för där tror jag alldeles säkert att och jag ärganska överens. säger att jag tar i litet väl mycket ochatt jag skall avvakta inlägg på den här punkten, eftersom detär aviserat att han skall komma in på frågan om fortbildningen. Men omförslaget inte innebär att man helt omöjliggör den här utbildningen, så är detbra nära. Jag kan kanske använda ett annat uttryck och säga att förslagetinnebär att man allvarligt försvårar den. Det är nämligen vad det är fråga om,och det kommer vi aldrig att gå med på. Det går inte att påstå att målen inteskall åsidosättas - det är möjligt att kommer att hävda det ifortsättningen också. Ni hade ju målsättningen att klara av detta inom ennågorlunda anständig tidsrymd, men med det här förslaget förskjuts hela utbildningenmed till. Jag avvaktar inlägg innan jag går in idebatten om detta i övrigt. Hans Nyhage säger att han inte har missförstått någonting.Ja, då får Hans Nyhage leva i den föreställningen. Jag kan hålla med om att jagi mitt inlägg tog i, men jag ville göra en historisk beskrivning av ett områdedär man verkligen drabbas av den här besparingen, nämligen fortbildningen. Dekunskaper som Hans Nyhage presenterar är ganska nypåkomna, därför att han harfidigare, innan han blev riktigt regeringstrogen i det här sammanhanget,suttit och nickat med när vi har sagt att fortbildningsanslaget har varitotillräckligt för att vi skall kunna uppnå de fina resultat och mål som vi intevill åsidosätta och för att vi skall kunna förverkliga detta inom en någorlundarimlig tid. Så är det faktiska förhållandet, Hans Nyhage. Vad sedan gäller folkbildningen iövrigt går jag inte in i debatten mera om detta . Vi har ett särskiltyttrande vid det här betänkandet, och vi återkommer när propositionen har lagtsfram, förhoppningsvis . 51HANS NYHAGE (m) rephk: Jag finner det ganska anmärkningsvärt attBengt uppenbarligen inte har fattat hur allvarlig den situation är somvi lever i. Det är ändå en väldig skillnad mellan att kunna medverka till sakeroch ting när de 4 protokoll 1980/81:46-47 Besparingar i statsverksamheten, m. m. ekonomiskaförutsättningarna finns och att befinna sig i en situation där de inte finns.Jag trodde att vi alla skulle vara medvetna om att det är helt nödvändigtatt göra begränsningar och besparingar, och därefter agerar och handlar jag. 52 () replik: Vi är också medvetna om att de ekonomiskaförutsättningarna inte finns. Men varför inte då diskutera, Hans Nyhage, vilkavägar vi skall gå för att besparingarna först och främst inte skall drabba deekonomiskt svaga, de samhälleligt svaga och de socialt svaga? De berörs ju avspeciallärarutbildningen och av fortbildningen, och det är bl. a. genom dessavi skall fortsätta arbetet att demokratisera skolan och försöka förverkliga vadBritt Mogårds och Hans Nyhages parti vill, nämligen att få eleverna attmedverka på ett annat sätt i skolan. Men får vi Stålmannenkampanjer ochnormkampanjer i stället. Vad vi menar är ju att man skall satsa pengarna påsådana åtgärder som gör det möjligt för oss att på ett annat sätt få allagrupper i skolan att samarbeta och att medverka till att vi får en bättreskola, något som vi ju alla är överens om att vi vill ha. Tredje vice talmannen anmälde att Hans Nyhage anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 53LARZ (): Får vara med vid ytterligareett replikskifte, kan det ju hända att hans uppfattningar blir ganskanyanserade. Men med tanke på vad han råkade säga om de ekonomiskt svagagrupperna i samhället, är jag inte riktigt säker på att jag vill rekommenderahonom ett sådant deltagande. Låt mig, herr talman, inledningsvis anlägga någrasynpunkter på frågan om basresursmedeltalen på mellanstadiet samt reservation 3i utskottets betänkande. Jag drar den slutsatsen att vi ändå är överens om attde senaste årens utveckling mot ett allt lägre basresursmedeltal måste brytas,men att socialdemokraterna inte vill medverka till att återställabasresursmedeltalet till den nivå vi hade /1976-en nivå som vidavar överens om. Om det nu ändå skall ske, är vi uppenbarligen ense om att vimåste se till att ett sådant återställande inte går ut över små skolor iglesbygd. Jag utgår ifrån att vi nu knappast har flerglesbygdsskolor än vi hade 1975, och det bör därför inte vara svårare nu än dåatt behålla dem. Utskottet har uttryckt en klar viljeinriktning därvidlag, ochjag försäkrar att vi centerpartister i de län och i de kommuner där vi kanvara med och påverka besluten skall göra allt för att leva upp till denmålsättningen. Och nog är det väl ändå så, att exempelvis somlänsskolnämndsordförande och hans partikamrater också kommer att agera på sammasätt. Kan vi få det beskedet här i kammaren, att socialdemokraterna intemedvetet kommer att sträva efter att lägga ned små skolor, känner jag migbetydligt lugnare. Underrubriken har socialdemokraterna i reservation 4 endastaccepterat en viss besparing, 2 milj. kr., som skulle kunna uppnås genom enbättre samordning mellan personallagsutbildningen och skolledarutbildningen,vilket skall jämföras med proposifionens 3 milj. kr. Om allt detta har BengtWiklund talat med stor emfas. I sin motion kritiserar socialdemokraterna förstregeringen för att den inte ger några anvisningar om hur man skall höja effektivitetengenom minskade anslag, det står på s. 15, för att sedan raskt, på s. 18,biträda en sådan besparingsåtgärd och utan några kommentarer i övrigt föreslåett sparande på 2 milj. kr. genom en bättre samordning mellan nämndautbildningar. Vad detta än är, så inte är det logik! När det gäller personallagsutbildningen är det klart attdet sker en betydande besparing, men själva utbildningsinsatsen är ju i stortsett densamma. Låter man den dessutom få andra former än den nuvarande, kanhela personalen bli delaktig i utbildningen. Det finns många sådana tankegångaroch idéer i våra skolor runt om ute i landet, och det finns mycket som talarför att vi den vägen får ut en lika stor eller större effekt av en mindre summapengar. Beträffande personallagsutbildningen är det också värt atterinra om att den infördes före beslutet om ny läroplan för , där enviktig del ju är de lokala arbetsplanerna som skall upprättas i varjerektorsområde och som bör upprättas i varje skola. Det arbetet är redan i gång.I realiteten kan detta sägas vara en handfast och praktiskt inriktadfortbildning i samverkan och lagarbete. Att pilotutbildningen,'även när detgäller lag av lärare, inte är helt utan problem är känt för var och en somsysslar med fortbildning. I skolledarutbildningen ingår tre komponenter -kursperioder, självstudier och samhällsinriktad praktik. Arbetsavlastningen vidsjälvstudierna motsvarar , och dessa har enligt uppgift inteutnyttjats till fullo. av tiden har nämnts. Bortfallet av femkursdagar torde väl kunna kompenseras genom ett bättre utnyttjande av dennatid. Den samhällsinriktade praktiken är mycket kostsam, och detär tveksamt om effekten motsvarar kostnaderna. Utbildningsdelens påverkan tordevara större än praktikens. Det bör f. ö. noteras att det är statens regleringav praktiken som påverkas av besparingarna. Praktiktiden kan alltså fortfarandevara lika lång som genom att man bereder skolledaren tid på annat sätt. När det sedan slutligen gäller läromedelsinformationenyrkar socialdemokraterna i sin reservation 5 bifall till sitt motionsförslagom en helt ny finansiering såväl av SIL som av produktionsstödet. Detta är enmycket betänklig åtgärd, inte minst därför att vi har en aktuell utredning omläromedelsmarknaden som f. n. är föremål för remissbehandling och som tillhösten kan förväntas ge upphov till en proposition. Att då föreslå en så häromfattande förändring förefaller inte särskilt välbetänkt. Dessutom innebär förslaget en direkt övervältring av kostnadernapå kommunerna, eftersom producenterna med mycket stor sannolikhet skulle kommaatt ta ut den nya avgiften genom att höja priset. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i stats verksam heten, m. m. Jag ber, herr talman, att få yrkabifall till utskottets hemställan och avslag på reservationerna 3, 4 och 5. 54 () replik; Jag vill göra några små anmärkningar medanledning av inlägg. Efter att ha hört honom skulle jagegentligen vilja diskutera den här frågan litet mer med . Det varinte så mycket nytt som kom med. Han stod här och framfördenågon sorts halvkvädna visor om att han har mött idéer ute i landet om hur denhär utbildningen skall bedrivas och att han har lyssnat till några som sagt sieller så. Tala ut, ! Vad ärdet för idéer? Ge ett exempel, så attockså vi andra kan få reda på vad det är. Eller skall vi kanske ha enlänsskolnämndsordförandeträff - är ju också länsskolnämndsordförande-där berättar om de här idéerna för oss andra, som inte kännertill de här frågorna? Ge mig exempel på idéer, , som inteförsämrar de sociala relationerna i detta sammanhang, som vi anser synnerligennödvändiga - och som inte skjuter möjligheterna att få den här utbildningenalltför långt in . Varför inte tala ut om de här frågorna? Att ståså där och tala löst om att man mött idéer och lyssnat till synpunkter ute ilandet, det tillför ingenting - åtminstone inte konkret - till den härdiskussionen. Debatten gäller ju hur vi skall försöka att spara in, hur vi gemensamti denna sparkampanj skall försöka rädda det vi ändå är överens om när detgäller målsättningen - nämligen att få en bättre skola, en demokratiskt bättrefungerande skola, en skola som har bättre samhällsrelationer, en skola som allakategorier som finns där finner det meningsfullt att arbeta och vara i. 55INGA (vpk) replik: Jag skulle vilja något kommentera det somLarz sade när det gäller basmedelsresursen. Han sade att det varviktigt att besparingarna inte drabbar glesbygdsskolorna. Och det är viktigtatt bevara skolorna i glesbygd. Men för att komma upp i ett högre medeltal perklass måste man slå sönder klasserna på mellanstadiet. Och jag menar att det ärviktigt att inte öka medeltalet - bl. a. för att.ge de elever andrum som vitidigare diskuterat, dvs. de elever som har det jobbigt, som har de sämstaförutsättningarna i skolorna. Vad man i stället borde göra är förstås attminska undervisningsgruppernas storlek, satsa pä sammanhållna klasser genomhela och ända upp på högstadiet. De här klassmedeltalen som resurserna räknas efter gör i hög grad försvårar skolsituationen. Det får som effekt den oro som nufinns i skolor på många håll. Jag tycker att det är ett mycket allvarligt påhopp påkvaliteten i skolorna att man nu skall göra klasserna större, som manminskar antalet lärare. Detta är en fråga som handlar om kvaliteten i skolorna.Det är bra att man värnar om glesbygdsskolorna i utskottshetänkandet, men manslår ju sönderklasserna i de skolor som har det jobbigt - skolorna i de s. k. fattigakommunerna. Där blir det också en försämring. 56 () replik: Först konstaterar jag att integav ett spår av besked när det gäller de små skolorna. Han sade ingenting omatt vi skall vara överens om att anstränga oss for att bevara dem. ondgjorde sig litet över att jag uppenbarligen var överens i dessa frågor. Men det är ju inte särskiltkonstigt. Eftersom vi har samma uppfattning uttrycker vi det här i kammaren påungefär samma sätt. Men visst kan jag ge exempel, om det nu är så atf denaktuella skoldebatten när det gäller personallagsutbildningen helt har gåttförbi . Det pågår försöksverksamhet i ett par skolor i landet. Jagkan ge ett mycket konkret exempel från mitt hemlän, där haringivit en begäran om att få bedriva försöksverksamhet med personalutbildningför hela skolans personal, inte för bestämda personallag. Man har klartredovisat hur man tänker lägga upp försöksverksamheten. Man tänker anordnautbildningen under studiedagar och friluftsdagar under loppet av tid.Man tänker sig inte internat, utan man tänker sig att man på hemorten och medolika former av självhushåll under kortare sammanhängande perioder skallbedriva den här personallagsutbildningen. Jag kan överlämna ett konkretförslag, med finansiering och allt, till . Han kan ta det med sighem till sitt eget län. Det kanske kan vara nyttigt att stimulera skoldebattenockså där. Annars är jag medveten om att detta diskuteras i varje fall avlänsskoleinspektörerna också i hemlän. Får jag sedan till säga att det inte är fulltså enkelt att man bara helt frankt säger att för att få ett högre medeltal perklass måste man slå sönder klasserna i mellanstadiet.Självklart är det så, detvet vi allesammans. Men är det så att man har den uppfattningen, ,får man komma med förslag, och i så fall får vi - om det finns gehör för det -besluta om nya regler för hur vi skall fördela basresurser, för delningstal ochkanske också för innehållet i basresurser i vad det gäller lärartimmar ochveckotimpriser osv. Det går inte - något som själv brukar upprepa -att bara komma med påståenden om saker och ting. Man får också konkret tala omhur det skall vara. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 57 INGA (vpk) replik: