prot · G40949 · 1980-12-31 00:00:00 — Som jag nämnde i frågesvaret harriksförsäkringsverket uppmärksammat den ojämlika bedömningen när det gällerrätten till ersättning från sjukförsäkringen och därför beslutat att gå in sompart i några mål hos försäkringsdomstolarna för att få fram en enhefiig praxis,grundad på de uttalanden som den medicinska myndigheten och riksförsäkringsverketsjälva har hävdat. Jag anser mig inte behöva gå närmare inpå detta, eftersom vi här kan förvänta oss en positiv utveckling. 20INGA (vpk): Det är på samma sätt i den här frågan som iså många andra fall där kvinnor måste kämpa för sina rätfigheter. Det handlarvisserligen bara om en kvinna, men frågan gäller ju principen också. Jag tycker det är en skandal att det inte skett någontingnytt , när man prövade denna fråga. kan därför dettahända - det här fallet inträffade för en kort fid sedan. Jag skulle än engång vilja ställa en rak fråga till : Skall det här vara eller intevara berättigat till sjukersättning? Och skall sterilisering av kvinnorbetraktas som en sjukdom, med påföljd att kvinnan då skall varasjukpenningberättigad? Jag tycker det är motiverat med ett uttalande av KarinSöder i den här frågan. Jag har redan uttalat min åsikt i den härfrågan. Om bristen på tandläkare 7 §Svar på frågorna 1980/81:168 och 169 om bristen på tandläkare har frågat mig om jagdelar universitets-och högskoleämbetets (UHÄ) uppfattning om tandläkarbristensregionala fördelning. har frågat mig om jag anser att UHÄanvänder en relevant mätmetod för att beskriva bristen på tandläkare. De båda frågorna, som jag besvarar i ett sammanhang,syftar på en skrivelse från UHÄ till regeringen . Tillgången på tandläkare förbättras år från år.Fortfarande är det dock en besvärande brist på tandläkare i vissa delar avlandet, vilket bl. a. försvårar genomförandet av det fastlagdautbyggnadsprogrammet för folktandvården. Ett mått på tandläkarbristen är denandel av befolkningen som inte kan få sin tandvård tillgodosedd. Olika åtgärdermåste därför vidtas även fortsättningsvis för att få till stånd en bättreregional fördelning av fillgänglig tandvårdspersonal. På förslag av regeringen beslöt sedanen förlängning t. o. m. av den till tandvårdsförsäkringen knutnabegränsningen av nyetablering för privatpraktiserande tandläkare. Dennabegränsning syftar till att göra det möjligt att fullfölja den försenadeutbyggnaden av folktandvården. De etableringsregler som gäller fr. o. m. i århar också en ökad inriktning på att åstadkomma en bättre regional fördelning avtandläkarresurserna. När det gäller utbyggnaden av folktandvården harsocialstyrelsen i uppdrag att fastställa regler för kvoteringen av nya tandläkartjänstermellan landsfingen för att därmed få en bättre regional fördelning avtandvårdsresurserna. De kvoteringsregler som fastställts för åren 1980-1982bygger på de förslag som utarbetats av tandvårdsutredning. Utredningen beräknas lämna sina mera långsiktiga förslagunder . Det kommer därefter att bli aktuellt med ettförnyat ställningstagande fill etableringsfrågor och därmed sammanhängandefrågor i tandvårdsförsäkringen. 23 (): Jag ber först att få tacka för svaret på min fråga. tyvärr förhindrad att närvara här , och han har bett mig att ta emotsvaret även på hans fråga. Han vill genom mig också tacka för svaret. Statsrådethar besvarat våra frågor i ett sammanhang, och jag vill därför även kommenterasvaren i samma anförande. Motsvaret på min fråga har jag egentligen ingenting att invända, även om det inteär ett exakt svar på den fråga jag ställde. Jag tycker att det är ett relevantmått på tandläkarbristen som statsrådet använder i svaret. Vi har alltsåtydligen i sak samma uppfattning därvidlag. Får jag med den utgångspunktentolka statsrådets svar så, att statsrådet inte anser att UHÄ:s angivna mått ärrelevant. Vadsedan beträffar svaret på fråga om tandläkarbristensregionala fördelning, förmodar jag att han inte heller har någon invändning motden delen av svaret. Statsrådet konstaterar att det fortfarande finns en bristsom är regionalt betingad. Av svaret framgår att det i vissa delar av landet ären besvärande brist på tandläkare. Jag tror att skulle uppskattaatt få ett besked från statsrådet om var denna brist är allra mest besvärande,i synnerhet mot bakgrunden av en del formuleringar som UHÄ har i sin skrivelse. 24 SocialministernKARIN SÖDER: Vakansbegreppet som underiag för bedömning av tandlä-kartillgång ochtandläkartäthet är över huvud taget svårt när det gäller tjänster inomfolktandvården. brukar använda sig av tre olika kategorier närman talar om vakanssituationen. Dels är det formellt tillsatta tjänster, därtandläkaren ännu inte tillträtt, dels tjänster där tillsättningsförfarandetpågår, dels tjänster som huvudmännen för tillfället inte avser att tillsätta.Det är därför svårt att beskriva själva vakanssituationen på ett rimligt sätt.I vårt samarbete med de myndigheter som har att tillgodose en bra vård måste vii med det ansvar vi har för tandvården i landet använda olikamätmetoder för att få ett underiag för att dra adekvata slutsatser. Vadgäller den regionala fördelningen av tandläkare kan nämnas att inget avNorrlandslänen har begärt undantagande från vårdskyldigheten för barn-ochungdomstandvården. Det har däremot ett antal andra folktandvårdshuvudmängjort; en del av dem nämns i fråga. Går man däremot tillvuxentandvården blir situafionen en annan. Detta kan man avläsa i siffrornaangående tandläkartätheten mätt i tandläkarfimmar per försäkrad. Här liggersamtliga Norrlandslän under riksgenomsnittet. Även i det här fallet måste mangå under de totala siffrorna för att se vad den regionala fördelningen innebärför olika kategorier av människor. Först då kan man föra en adekvat diskussionmed utgångspunkt från de åtaganden som vi har gjort i och i andra sammanhang. Jag vill säga,herr talman, att den kvotering som har gjort i stortsett enbart handlat om filldelning av tjänster fill Nr 49 huvudmän som haftsvårt att klara av vårdskyldigheten för barn och Måndatren Hen ""S°"- Anf.25 (); familjepoli- Som statsrådet förstår är det UHÄ;s formuleringar i uicn åteärderskrivelsen till regeringen som har givit ochmig anledning att ställa frågorna. För min del har jag oroats framför allt avUHÄ;s formulering av hur man skall mäta bristen på tandläkare. Sven-GöstaSignell har reagerat mot UHÄ:s betonande av tandläkarbristen i vissa delar avlandet. Med den kännedom han har om läget i sin egen landsända anser han attbristen också där är ytterligt besvärande. Dettaär bakgrunden fill frågorna. Jag polemiserar alltså inte mot statsrådets andramera fylliga svar; jag vill bara notera att statsrådet uppenbarligen inteställer upp på ett så förenklat sätt att mäta bristen som UHÄ gör i sinskrivelse, och det tycker jag är värdefullt att kunna notera. 8§ Svar på fråga 1980/81:171 om familjepolitiska åtgärder har frågat mig om jag med anledning av skilda rapportersom visar på negativa inslag i barnens vardag har för avsikt att vidta någraåtgärder på familjepolifikens område. Familjepolitikenliksom socialpolitiken i stort måste ta sikte på att i förebyggande syfteunderlätta familjernas situation. En rad åtgärder har också genomförts under desenaste åren. nya socialtjänstlagen har socialnämndernas förebyggande uppgifterunderstrukits. Socialnämndernas viktiga roll i samhällsplaneringen och derasuppgift att, utifrån sociala erfarenheter, medverka vid utformningen av godasamhällsmiljöer och goda förhållanden för bl. a. barn och ungdom har lyftsfram. Dennya lagen om rätt till ledighet för vård av barn fillsammans med föräldraförsäkringensutbyggnad med 3 nya månader från ger ökade möjligheter förföräldrar att ägna mer tid åt sina barn. Ett barnmiljöråd inrättades i år.Barnmiljörådet skall verka för en bättre barnmiljö samt vara ett centralt organför säkerhetsfrågor bland barn och ungdom. Detekonomiska stödet fill barnfamiljerna ses f. n. över av flera olikautredningar. har i uppgift att göra en kartläggningav barnfamiljernas ekonomiska situation och därvid särskilt studera situafionenför flerbarnsfamiljerna. Ensamföräldrarnas situation ses över av en särskildkommitté. Bostadsbidragen och efterlevandeskyddet utreds. Hemspråksträningenför invandrarbarn i förskoleåldern är föremål för översyn. Barnomsorgsgruppensförslag om föräldrautbildning i förskola 2Riksdagens protokoll 1980/81:49-50 och skola remissbehandlasnu. Fråganom barns miljö och behovet av socialpolitiska insatser uppmärksammas såledespå bred front. När det samlade utredningsresultatet föreligger kommer förslagenatt vägas samman och prövas inom . Anf.27 (): Jag ber att få tacka socialministern för svaret på min fråga. Av svaretframgår att socialministern har vidtagit en rad positiva åtgärder och attytterligare åtgärder övervägs på familjepolitikens område. Det är väldigt bra,men jag skulle för min del vilja vidga debatten en aning - detta med tanke påde problem som speciella rapporter under den senaste fiden har påvisat. I dendebatt som har följt har just synen på familjen kommit att inta en ganskaframskjuten plats. Jag menar, herr talman, att vi behöver något av enfamiljens renässans i det svenska samhället. Vi kan aldrig ersätta familjenskärlek och omtanke med kollektiva satsningar. Vi behöver något av en ny,heltäckande familjepolitik där större hänsyn tas till familjens valfrihet ochbarnens bästa. Satsningen på våra barns trygghet är en viktig framtidssatsning.Vi har i olika sammanhang lätt att formulera målsättningar. En sådanmålsättning har i vissa lägen varit "daghem åt alla". Enligt minuppfattning borde målsättningen vidgas betydligt och innebära "välfungerande hem åt alla barn". Jagär väl medveten om att man inte kan lagstifta om goda familjemiljöer. Men jagtror att man genom familjepolitiska åtgärder kan underlätta en posifivutveckling för många familjer. Jag tror att socialministern har en hög ambifionnär det gäller en sådan övergripande målsättning. Jagvill i fråga om förebyggande åtgärder anknyta till tre områden. Det förstaområdet jag vill peka på är familje- och äktenskapslagstiftningen. Vi måstealltid följa med när det gäller familje- och äktenskapslagstiftningen så attinte familjen som funktion diskrimineras i det svenska samhället. Det andraområdet är skatteprincipen, och det tredje är valfriheten i barntillsynen. Beträffandeskatten tror jag det är nödvändigt med skatt efter bärkraft, där hänsyn tillfamiljens försörjningsbörda tas i större utsträckning än som är fallet i dag.Detta skulle öka familjens valfrihet, och jag tror också att det skulleinnebära att hemarbetet uppvärderades rent principiellt och moraliskt. Jagtycker att det också skulle vara välkommet. Sammaförhållande gäller beträffande barntillsynen. Om vi enbart väljer att satsa påden dyraste formen, de kommunala barndaghemmen, är det många familjer somenbart får betala men inte får del av samhällsstödet. Här måste en rättvisfördelning komma till stånd och valfrihet möjliggöras i ökad omfattning. Jagvill med anledning av detta fråga socialministern: de utredningarsocialministern hänvisat till så breda direktiv att de kan behandla också deekonomiska frågorna i större omfattning? Jag tänker i första hand på skatteområdetoch kostnaderna för barntillsynen, inkl. frågan om fördelningen av kostnadermellan barntillsyn och tillsyn i hemmen. Jag tycker att barnens trygghet och goda start i livet är en av våraallra väsentligaste frågor. Men barnens möjligheter har nära samband med hur vimedverkar till att forma föräldrarnas situafion, vilka möjligheter vi ger dematt ge sina barn en god omvårdnad. Jagtycker att familjen, stor eller liten, spelar en avgörande roll för samhälletsom helhet. Men jag tror det är lika viktigt att understryka att ingen familjär lik den andra, och att varje familj måste få möjlighet att forma sintillvaro efter sina egna förutsättningar och behov. Det viktigaste är att gemöjligheter till detta genom en ökad valfrihet. Jag vill inte skapa någramotsatsförhållanden mellan olika typer av omsorg. Daghem, familjedaghem ochfritidshem behövs för barnen till de föräldrar som, av olika skäl, väljer attyrkesarbeta. De måste ha rätt till en god omsorg. Vi har också ett stort behovav de insatser föräldrarna gör på många områden - kvinnorna inom vårdområdet t.ex. Specielltunder de första- åren av barnens liv är det oerhört vikfigt attföräldrakontakten är bred, att man utvecklar en gemenskap och trygghet. Vi harockså i regeringsdeklarationen sagt att vi, där de ekonomiska möjligheternafillåter, vill gå vidare med utbyggnad av den särskilda föräldrapenningen. Detär ett steg på vägen. Iövrigt är de pågående utredningarnas direkfiv - jag har inte nämnt alla somarbetar med frågor om barn och familj - relativt vida. Men som välvet är skatteproblemafiken mycket invecklad, och det är svårt att gripa överför mycket. Jag tror att vi skall avvakta dessa utredningar- då får vi ett braunderlag att gå vidare från. 29 (); Jag delar helt statsrådets uppfattning att ingen är lik den andre. Jagtycker att det ligger ett stort värde just i detta. Det är därför vikfigt attfamiljerna själva får möjlighet att bedöma på vilket sätt man vill ordna t. ex.barnfillsynen, sina arbetsförhållanden, sina hemförhållanden och sinaboendeförhållanden. Det är just med hänsyn till detta faktum, att det råderolika förhållanden inom familjerna och att familjemedlemmarna själva bästkänner sina egna förhållanden, som jag tror att vi måste bygga upp bådeskattelagstiftningen och barntillsynsprincipen. Jagär också, som socialministern, angelägen om att inte skapa motsatsförhållandenmellan olika barntillsynsformer. Jag tror personHgen att det inte behöveruppstå motsatsförhållanden om vi på ett rimligt sätt fillgodoser valfrihetmellan olika barntillsynsformer. Det är trots allt så att den som har möjlighetatt få en plats på kommunalt barndaghem får en mycket stor subvention frånsamhällets sida under det att den som inte får den möjligheten inte får del avdetta breda samhällsstöd. Det är kanske framför allt här som vi skulle kunnahitta lösningar fill en större och bättre rättvisa för att därmed också i ökadutsträcking kunna beakta de skillnader som finns mellan olika familjer. Det ärett faktum att inte alla familjer är lika. Jag vill klart understryka att jaginte tror att detta skulle skapa motsatsförhållanden. Jag tror snarare att vigenom en sådan ändring skulle få till stånd ett bredare utbud av barnfillsynoch att vi därmed skulle kunna tillgodose fler familjer som vill dubbelarbeta, Jag vill än en gång understryka att den familjeekonomiska kommittén hari uppdrag att just se över de förhållanden som åberopar. När detarbetet slutförts får vi ett bättre underlag för att bedöma det som GöteJonsson betecknar som orättvisa förhållanden, och då kan vi föra en debattutifrån ett fakfiskt utgångsläge med reella siffror. Det finns ett visstunderlag också - det är helt klart - men en fullständig sammanställningger ett mycket bättre underlag även för eventuella reformer på det här området. 9§ Svar på fråga1980/81:155 om tillsättningen av skolledartjäns-ter har frågat mig om jag vill redovisa vilka åtgärderregeringen vidtagit för att i ökad utsträckning tillsätta invandrare påskolledartjänster. Tillgrund för fillsättning av statliga tjänster ligger regeringsformensbestämmelser om att avseende skall fästas endast vid sakliga grunder såsomförtjänst och skicklighet. Också arbetsmarknadspolitiska hänsyn kan enligtförarbetena till regeringsformen vägas in som saklig grund. Strävan attexempelvis åstadkomma en jämnare fördelning mellan kvinnor och män inom olikatjänstekategorier kan därför enligt gällande uppfattning vara saklig grund iregeringsformens mening. Regeringsformensregler skall enligt lagen om offentlig anställning fillämpas även vidfillsättning av icke statliga tjänster. Sombefordringsgrund för en tjänst som skolledare gäller enligt skolförordningensärskilt insikter, erfarenhet och övriga egenskaper som företrädesvis fordrasför att utöva tjänsten. Vid tillsättning av skolledartjänster skall dentillsättande myndigheten vidare enligt uttalande fillmätaskolstyrelsens förord stor vikt. Deregler som jag redogjort för innebär att regeringen i samband med fillsättningav skolchefstjänster och vid prövning av besvär över tillsättning avskolledartjänster normalt följer skolstyrelsens förord, om det kan bedömas varasakligt grundat. Det kan inträffa fall där skolstyrelsen låtit en sökande medöverlägsna meriter stå tillbaka för någon annan. eller regeringen i samband med besvärsprövningen kan då komma framtill att en markant överlägsenhet i fråga om förtjänst och skicklighet bör få vägatyngre än det lokala förordet. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade jag enkommitté med uppgift att genom olika initiativ öka andelen kvinnor påskolledande befattningar. Kommittén, som antog namnet utredningen om kvinnligaskolledare, har i sitt huvudbetänkande Fler kvinnor som skolledare () föreslagit en rad åtgärder för att öka antalet kvinnliga chefer iskolan. Utredningens förslag remissbehandlas f. n. Iinvandrartäta rektorsområden eller i de fall en skolledartjänst i huvudsak ärinriktad på invandrarfrågor bör kunskaper i invandrarspråk liksom erfarenheterav och insikter om invandrarnas kulturella bakgrund och situation i det svenskasamhället m. m. kunna vägas in som en merit vid bedömningen av de allmännabefordringsgrunder för skolledartjänster som jag redogjort för. 32 (): Jag villförst tacka statsrådet för svaret på min fråga. Föratt vi skall nå jämställdhet mellan kvinnor och män måste en jämnarekönsfördelning bland alla personalgrupper inom skolan eftersträvas. Personaleni förskolan och skolan måste konsekvent bearbeta olika könsrollsuppfattningaroch i sitt eget arbete motverka ett traditionellt könsrollsbeteende. Om detta råderganska stor enighet. Jag vågar ändå påstå att innehållet i all undervisningspelar mindre roll än de vuxnas beteende. Omvänt betyder detta att felaktigtbeteende och konservativt handlande fillintetgör alla jämställdhetssträvanden iutbildningsinnehållet. Invandrare,både vuxna och barn, möter företeelser och beteendemönster som avvikerfrån deras fidigare erfarenheter. Allt det nya tar sin fid att sortera ochsmälta. Vi talar om jämställdhet mellan könen och om jämställdhet mellaninvandrare och svenskar. Vi antar fina program. Men hur handlar vi? Är vårahandlingar sådana att jämställdheten mellan könen samt mellan invandrare ochsvenskar får ett konkret, positivt innehåll? Gör vi jämställdheten tillnågonting positivt och eftersträvansvärt i varaktig mening? Närdet gäller jämställdhet mellan invandrare och svenskar, så måste t. ex.kunskaper i något invandrarspråk, egen erfarenhet av invandrarskapet samtarbete bland invandrare och med invandrarfrågor vägas in som mycket vikfigafaktorer. Om det dessutom finns flera tjänster att filisätta och alla de övrigainnehas av infödda svenskar, så måste ett sådant fillfälle vara ett skolexempelpå att här måste de invandrarpolitiska målen också bli avgörande. Hurskall vi annars någonsin kunna uppnå jämställdhet mellan könen inom en vissyrkesgrupp? Hur skall vi annars kunna mofivera barnen till att förstå attmodersmåls- och hemspråkskunskaperna är viktiga och att de är att jämställa medkunskaper i svenska? Hur skall invandrarföräldrarna annars kunna tro på allavackra ord? Eftersomregeringen i vissa fall har sista ordet när det gäller att avgöra vem som skallha en tjänst hoppas jag att man vid sin prövning inte bara beaktar Omde politiska och ideella ungdomsorganisationernas situation formella meriter,förtjänst och skicklighet. Man bör också ta med som positiva faktorerjämställdhetsaspekten mellan könen, kunskaper i invandrarspråk och egen erfarenhetnär det gäller att finna sig till rätta i ett nytt land. Regeringens åtgärder vid tillsättning av skolledartjänster inskränkersig när det gäller invandrare - det gäller också i övrigt, men det var invandrarnasom fråga gällde - fill att avgöra besvär. Därvid följer man debestämmelser som har beslutat om och de uttalanden som hargjort. Om någon ändring av tillsättningsförfarandet skall ske, måste regeringenlämna förslag om det till . Det är möjligt att utredningen omkvinnliga skolledare kommer att föranleda ett sådant förslag. Beträffandeinvandrare är det enligt min mening - jag sade det i mitt svar -möjligt att mednuvarande bestämmelser ta hänsyn till deras speciella kunskaper och insikter ide fall där sådana kunskaper och insikter fordras för utövandet av tjänsten. Anf.34 (): Jag tycker att det är mycket vikfigtför befolkning att i tider av ekonomisk nedgång och därav förorsakadutlänningsfientlighet även ha kompetenta invandrare på viktiga och utsattaposter i det svenska samhället, där de skulle synas och där de skulle kunnaverka för ökad förståelse mellan svenskar och invandrare. 10 § Svar på fråga1980/81:165 om de politiska och ideella ungdomsorganisationernas situation har frågat mig om jag överväger några åtgärder för attunderlätta situationen för de politiska och ideella ungdomsorganisationernasom hon hävdar f. n. förlorar medlemmar. Detfinns enligt statens ungdomsråds utredning. Massor i rörelse, anledning attnyansera den bild av ungdomsorganisationernas utveckling som organisationernasmedlemsredovisning till ungdomsrådet ger. Många organisationer bedriver ocksås. k. öppen verksamhet. Deltagare i denna verksamhet kommer fill följd av destrikta medlemskraven inte att redovisas som medlemmar. Jaghar erfarit att planerar att genomföra en utredning ommedlemsomsättning och ledarutveckling inom ungdomsorganisationerna. En sådanutredning bör kunna ge bättre insikt om. organisationernas situafion och därmedett säkrare underlag för bedömning av vilka insatser som kan behövas. Iavvaktan på utredningens resultat är jag inte beredd att f. n. förorda någrasärskilda åtgärder. 36 (): Jag ber att få tacka för svaret - ett svar som lovar enliten men posifiv framtida öppning för ungdomsorganisationerna. Hurtillbringar många barn och ungdomar sin frifid? De fria marknadskrafterna harfått ett övertag. De erbjuder en disko-, och drogkultur samt , videofilmer medvåld och porr, för att nämna några av avarterna. Passivitetoch liknöjdhet inför framfiden breder ut sig. har de politiska ochideella ungdomsorganisationerna börjat förlora medlemmar och inflytande i enfid då de mer än någonsin behövs. Här är det angeläget med snabba åtgärder, ochjag hoppas på ett positivt resultat efter ungdomsrådets utredning. Undersökningarvisar att det i hög grad är de icke föreningsanslutna som befinner sig iriskzonen för kriminalitet och drogmissbruk. Det kommersiella trycket ökar påungdomen, som stödet till ungdomsorganisationerna minskar. Vadtjänar det till att har antagit kulturpolitiska mål? På vilket sätthar staten levt upp till målet att motarbeta kommersialismens negativaverkningar? Man deklarerar ju att samhällsstödda aktiviteter skall drivas ikonkurrens med privat verksamhet. Det är verkligen en konkurrens i fundamentalobalans f. n. Stödet,speciellt fill de idéburna ungdomsorganisafionerna, är i detta sammanhang av yttersta vikt. Som medlem får man en skolning i demokrati och lär sig att argumentera och debattera för det man tror på. Nykterhets organisationernas arbete är givetvis viktigt, när alkoholdebuten för vart fjärde barn sker . Sanningenär den att staten med samhällsekonomiskt mycket blygsamma insatser kan görastor nytta. Varför ströks de statliga pengarna till SIA-verksamheten i skolan? kommer med största sannolikhet att besluta om en nedskärningmed 5 milj. kr. på ungdomsorganisationernas verksamhet, som 7,5 milj.kr. av det lokala aktivitetsstödet frusit inne, bl. a. beroende på sjunkandemedlemsantal. Denborgerliga majoriteten kommer , i detta läge, att rösta för att hålladörren vidöppen för en nordisk , vars investerings- ochdriftkostnader kommer att uppgå till miljardbelopp. På vilket sätt är dettaekonomiskt försvarbart? Omde politiska och ideella ungdomsorganisationernas situation Jag delar uppfattning att det är mycket angeläget attnå den föreningslösa ungdomen.