prot · G40927 · 1980-12-31 00:00:00 — har för sin del gått emot en utbyggnad. Deförändringar som senare gjorts utgör ingen avgörande förbättring ur fiske- ochnatursynpunkt. Därför bör uttala att en utbyggnad av Sölvbacka intebör komma till stånd." Låt mig här skjuta in att det utbyggnadsförslag somcenterpartisterna tillsammans med övriga partier i den borgerliga regeringen nuförelägger är direkt förödande ur fiske- och natursynpunkt. Jordbruksministernhar här gjort avbön med förklaringen all han inte visste vad han skrevunder. Låt mig då fråga; Finns det ingen centerpartist som vet vilka motionerhan skriver under? Den17 maj skrev centerpartisten som första ledamot på enfempartimolion med krav atl Sölvbacka strömmar skulle bevaras outbyggda. Iett tal i uttalade kansHchef iriksdagen, : "Det finns inget förslag i att bevaraSölvbackaströmmarna. Socialdemokraterna försöker med en stor bluff mot svenskmiljöopinion." Att vi socialdemokrater nu fullföljer del krav som bl. ä.centerpartisterna med statsministern i spetsen själva har ställt, det betraktasav centerpartisten som en stor bluff. Jag bara ställer frågan: Vemär den store bluffaren? Ett smakprov till finns i Sfina , centerpartisten, skrev i en debattartikelangående beslut om strömmarnas bevarande bl. a.: "Bolagetsuppträdande i detta hänseende är nonchalant och klandervärt. Det visar brist pånormalt samhällsansvar." Hon avsåg då att bolaget använt sig av sinlagliga rätt och påbörjat förberedelsearbetena för utbyggnad. Del var sammaStina som hade röstat avslag på egenpartimotion och därmed sanktionerat en forsalt utbyggnad från bolagets sida.Hon fortsatte att skylla ifrån sig och sade vidare: "Utan tvekan bärfolkpartiregeringen skulden till det felaktiga beslutet omSölvbackaströmmarna." Själv ville hon inte vara med om att rätta till det.Hur kluven får man vara? Vi socialdemokrater har varit noga med att både för miljögrupper ochför bygdens befolkning understryka att förulsältningarna för att bevaraströmmarna är att man genom förhandlingar med kan komma överens omatt bolaget avstår från sin rätt till utbyggnad. Vi har inte lurat någon. Jag yrkar bifall till reservationen vid civilutskottels betänkande. I detta anförande instämde ochNils-Olof (båda s). Reservationenav Per m. fl. bifölls med 166 röster mot 165 för utskottets hemställan. 1980/81:4 omövergångsreglerna vid produktionskoslnadsbelåning betänkande 1980/81:3 om vissa grundlagsfrågor m. m. Anf, 39 (vpk): betänkande innehåller många olika frågor, somhar del gemensamt att de berör grundlagarna.. Flera vpk-motioner behandlasockså. Jag skal) ta upp frågan om statsformen, som behandlas i motion 263.Andra företrädare för vpk kommer atl behandla Konstilutionsutskoltetsäger sig inte ha funnit anledning att frångå sin tidigare intagna ståndpunkttill kravet på införande av republik. Därmed anser sig tydligen utskottetsledamöter befriade från att föra en diskussion i sakfrågan. Om man tror sigkunna komma förbi en viktig demokratisk fråga så enkelt, då tar man fel. Jagkan försäkra och kammarens ledamöter om att vpk kommeratl se till att debatten om avskaffandet av monarkin hålls vid liv. Vihar utvecklat vår syn på monarkins oförenlighet meddemokratin; Monarkin är en kvarleva från en svunnen tid. Hur kan ni från övrigapartier exempelvis försvara ett system där statschefens ämbete är ärftligt? Påvilka andra områden i samhället skulle ni kunna tänka er ett sådant syslem? Vadsäger de ledamöter som har monarkins avskaffande inskrivna i sina partiprogram?Vad säger socialdemokraterna om sitt sätt att förvalta arbetarrörelsenstraditioner? Imotion 263 har vi påpekat att det finns de som i ord påstår sig vararepublikaner men som inte vill stå för denna principiella inställning ipraktisk handling. Monarkinär av stor betydelse för överklass. Den är ett viktigt medel föröverklassens ideologiska dominans. Med hjälp av monarkin sprider denöverhetsfjäsk, falska föreställningar och synsätt som strider mot demokratiskasträvanden. Desom påstår sig vara republikaner eller som säger sig vilja bekämpaklassorättvisorna men som inte vågar la strid mot monarkin motverkar sina egnauttalade åsikter. De accepterar den odemokratiska bördsrälten. De accepterarett system som möjliggör användandet av statschefen i en ideologiskfördumningspropaganda, som strider mol demokrati och jämlikhet. Detta kommerni aldrig förbi. Jagvill ställa frågan till företrädare för de olika partierna: Anser ni det varaförenligt med ett demokratiskt statsskick att i gmndlagen bevara sådanamossbelupna bestämmelser som exempelvis uttryckes i successionsordningens 4 §?Där står: "Såsom2 § regeringsform uttryckligen stadgar, att Konung alltid skall varaav den rena evangeliska läran, sådan som den, uti den oförändrade Augsburgiskabekännelsen, samt mötes beslut av , antagen och förklarad är,sålunda skola ock prinsar och prinsessor av det kungl. huset uppfödas i sammalära och inom riket. Den av kungl. familjen som ej sig till samma lärabekänner, vare från all successionsrätt utesluten." Jagtycker, herr talman, att detta dokument skulle göra sig bra inom glas och rampå ett museum, men atl det inte hör hemma i grundlagar . Vadanser övriga partier? Försökenatt bagalelHsera monarkins betydelse är falska, även om kungens formellapolitiska uppgifter minskats. Monarkin har varit och är alltjämt av stortpolitiskt och ideologiskt värde för överklassen. Därför monarkin upp ipropagandan. Därför måste också arbetarrörelsen och övriga demokratiska krafterfortsätta kampen för monarkins avskaffan- Vpkhar i denna motion, liksom tidigare, framlagt förslag tillerforderliga grundlagsändringar. Dessa går bl. a. ut på alt successionsordningenutmönstras ur grundlagarna och att talman skall vara riketsstatschef. Härigenom framhäves att statschefen skall vara en del av dedemokratiskt valda institutionerna. Inte ens för de representativa uppgifternabehövs monarkin. talman kan på ett naturligt sätt handha dessa. Iårets motion har vi också aktualiserat frågan om användningen av det nuvarandekungliga i . Som bekant har kungafamiljen funnit att miljön ärbättre vid än i med dess trafik- ochavgasproblem. Dessa problem drabbar ju hårt barnen i , mentyvärr har inte alla möjligheten alt välja en bättre miljö. De får i ställetslåss mot den dåliga miljön. Vadkan man då använda i till? De delar av som inte avkulturhistoriska eller andra skäl bör bevaras i nuvarande skick kan ges enalternativ användning. Vi har pekat på sådana användningsområden somkulturcentrum för folkrörelse och arbetarrörelse med museum för arbetarrörelsenshistoria, konstgalleri för konst som speglar arbetslivet och arbetarrörelsenetc. Vi har i motionen föreslagit att hos regeringen hemställer omförslag med denna innebörd. Konstitutionsutskottetomnämner detta i sitt referat av motionen, men bemödar sig inte ens om attbehandla kravet, vilket måste anses som anmärkningsvärt. Ävenom ledamöter inte anser att monarkin bör avskaffas, såborde det förhållandet ätt kungafamiljen avser atl stadigvarande vistas påDrottningholms slott ha föranlett viss tankeverksamhet i fråga om Stockholmsslotts användning. Så är dock inte fallet av betänkandet att döma. Detär angelägna frågor som tagits upp i vpk-motionen om statsskicket. Utskottetvill inte föra någon debatt om dem. Det lär dock inte vara möjligt att kommaifrån problemen så lättvindigt. Utskottetyrkar avslag på motionen. Jag ber, herr talman, all få yrka bifall till motion263. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Anf, 40 (): kommunisterna återkommer år med en motion omrepubUk, en motion som röner samma öde: den avslås av en stormajoritet i kammaren. Den väcker inte heller särskilt stor uppmärksamhetutanför det här huset. I en tidigare debatt med framhöll jagattdet inte fanns något folkligt tryck i den här frågan. Det år som gått sedanNils och jag hade det senaste meningsutbytet har mig veterligen intemedfört någon förändring härvidlag. Luften har nog för överskådlig tid gått ur kravetpå republik. Den överväldigande majoriteten av svenska folket vill ha monarkinkvar. Det är alldeles uppenbart. När vi utvidgadesuccessionen till all omfatta även kvinnor, så mottogs det med gillande av denstora allmänheten. Vpk motsatte sig den moderniseringen. När nu berörde successionsordningen, framhöll han att den på vissa punkter ärålderdomlig. Om vpk kommer med förslag till ytterligare ändring ochmodernisering av successior rdningen, så får vi väl överväga de förslagen iutskottet. Qmmr t menar att det är demokrati att följa en stor folkmening i en fråga, så ärmonarkin demokratiskt grundad. Men inte heller ur strikt teoretisk demokratisksynpunkt är invändningarna mot monarkin längre särskilt lödiga. Monarken utövarenligt vår författning inte någon politisk makt. Monarkin är enbartrepresentativ och markerar det historiska sambandet bakåt i tiden. Med denordningen är de allra flesta i det här landet uppenbarligen helt till freds. Jag ber, herr talman, attfå yrka bifall till utskottets förslag. Anf,41 (vpk) replik: säger att det inte finns något tryck för införande avrepublik i . Sedan förstår jag honom så, alt han menar att det då ocksåär förenligt med demokratin att inte ändra på successionsordningen ochgmndlagen. är med andra ord så demokratisk att han villkonservera en odemokratisk kvarleva - det är nämligen logiken i det hela. Jaghar i mitt anförande ställt följande fråga, som han ännu inte har besvarat: Ärdet förenligt med demokratin och med vår grundlag atl bevara monarkin, som ändåär en kvarleva från en förgången tid - och som utnyttjas i odemokratiskasyften? När saknar trycket för ändring pådetta område, så kan det kanske också bero på de starka krafter som försökerglorifiera monarkin och på den propaganda som drivs kring kungahuset. I endebatt har jag utförligt redovisat exempel på hur vissatidningar året runt innehåller förskönande och falska reportage omkungahuset och dess roll. Jag vill fråga om någonsin har funderatöver syftet med denna verksamhet. Tror Berfil Fiskesjö att det kan vara altstimulera kampen för jämlikhet och demokrati? Eller tror han möjligen atl detkan vara tvärtom? Ta en funderare på den saken, och jag tror att ni skall finnaatl monarkin inte alls är så obetydlig som ni gör gällande - och som herrFiskesjö också nu antydde. Tvärtom är det mycket medvetna syften bakom dennapropaganda för kungahuset, syften som icke är förenliga med de demokratiskasträvandena. Anf, 42 () replik: Jag tog i mitt förra anförande upp demokrati i två avseenden: delsundrade jag hur det var med stödet i folkmeningen till frågan om monarki, delsberörde jag monarkin från vad man kan kalla mer demokra-fisk-teorefisk ochprincipiell utgångspunkt. Vad gäller stödet i folkmeningen kanman naturiigtvis tänka sig alt man hade en folkomröstning i monarkifrågan. Omen sådan folkomröstning, som jag tror, gav det resultatet - det visar allaopinionsundersökningar att den skulle göra - att en överväldigande del avsvenska folket vill ha monarkin kvar, skulle då framhärda iuppfattningen att det var odemokratiskt att bibehålla monarkin? Detär klart att det ur strikt teorefisk synvinkel finns invändningar mot monarkin- det kan man inte förneka. Men vad jag sade i mitt anförande var att dessainvändningar är särskilt lödiga. Med det menar jag att de inte ärav den karaktären att de ger anledning till sådana drastiska förändringar somavskaffandet av monarkin. Om det hade gällt en monark med omfattandeförfattningsmässiga politiska befogenheter hade naturligtvis situationen variten annan. Sedanåterkommer till veckopressen och dess behandling av monarkin.Den saken kan man naturligtvis ha många synpunkter på. Man kan ha mångasynpunkter på veckopressens behandling av s. k. kändisar över huvud taget, menman får också komma ihåg att en målsättning för veckopressen är att överlevaoch atl helst öka sina upplagor. Det är en ambition som alla tidnings- ochtidskriftsutgivare har. Man kan naturligtvis tolka det stora inslaget iveckopressen av reportage kring monarkin på det sättet atl många människorgillar att läsa sådana reportage. Anf,43 (vpk) replik: Om man skulle genomföra en folkomröstning på det material sompresenteras om kungahuset i de tidningar jag har hänvisat till tror jag attmonarkisterna möjligen skulle kunna nå vissa resultat. Men om inte minst departier som säger sig vilja införa republik i går ut med en sakligupplysning till människorna om att monarkin icke är förenlig med vårtstatsskick, skulle resultatet bli ett helt annat. Jag vill också till säga vad jagsade i en debatt , att vi ju genomförde betydande grundlagsändringar islutet och början på 1970-lalel utan att ha genomfört någonfolkomröstning. Varför skulle vi då ha folkomröstning just i den här frågan? Devidtagna grundlagsändringarna kom till stånd därför att man ansåg attgrundlagen var föråldrad och borde anpassas till vår moderna lid. Men när detgäller statsskicket vill man slå vakt om en kvarleva från ännu längre tillbakaän 1809, då den gamla grundlagen antogs. Det här stämmer inte, !Ert agerande innebär att ni' ytterligare konserverar denna odemokratiskakvarleva, medan vpk:s återkommande motioner håller debatten vid liv.Och vi kommer att se till att den hålls vid liv. Ett ärftligt ämbete kan ickevara förenligt med en demokrati. 44 () replik: Jag sade inte, , att vi skulle ha en folkomröstning. Jagfrågade: Om vi hade en folkomröstning och den visade atl den överväldigandemajoriteten av svenska folket ville behålla monarkin, Nr 27 skulledå anse att det var odemokratiskt alt behålla Det var den frågan jag ställde. Sedan kanman naturligtvis diskutera vad som är orsaken till alt t. ex. socialdemokraternainte aktualiserar del krav på republik som de Vissagrundlags- inskrivet i sitt program. Jag skulle tro altsocialdemokraterna gjort frågor samma bedömning som jag, nämligen atl det kravetinte skulle ha särskilt stor resonans i en bredare folkopinion. vice talmannen anmälde atl att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. Anf.45 (): En av de frågor som aktualiseras i grundlagsbetänkandet frånkonstilutionsulskoltel är folkomröstningsinslilutel. Detfinns i vår författning två möjligheter atl anordna folkomröstningar. Den enamöjligheten gäller omröstningar i grundlagsfrågor. Det är beslutandefolkomröstningar, och del finns strikta regler för hur de skall komma tillstånd och hur de skall genomföras. Denandra möjlighet som författningen ger är att kan besluta att anordnarådgivande folkomröstningar i vilka frågor som helst. Härvidlag gälleremellertid att en rad problem som med nödvändighet uppkommer, när enfolkomröstning skall beslutas och genomföras, i författningen lämnas därhän. centermotion som väcktes under den allmänna motionstiden , såledesföre folkomröstningen i atomkraftsfrågan, har en del av dessa brister påtalats. Ellknippe av svårigheter som man inle kommer förbi hänger samman medfrågeformuleringen. Formellt kan majoritet besluta om hur frågornaskall ställas. I realiteten är del nödvändigt med förhandlingar ochuppgörelser, om frågan är kontroversiell. Dessa förhandlingar kan bli segslitnaoch komplicerade. Idessa förhandlingar måste också avgöras hur många olika frågor som skallställas. Del kan i värsta fall bli åtminstone lika många som det finns partieri . Genomförhandlingar måste också avgöras hur kampanjerna skall finansieras och hurmedlen skall fördelas på oHka alternativ. Även detta kan bli en segslitentvistefråga. Andrasvårigheter är knutna till tolkningen av omröstningsresultatet. När fler än tvåalternativ förekommer och inget av dessa uppnår majoritet måste osäkerhetuppkomma om vad som verkligen är omröstningens resultat. Vidareuppkommer frågan, hur bindande omröslningsresultatel är för . Formellt är omröstningen enbart rådgivande. Men om partierna går ut i omröstningskampanjen och försäkrar all de skall följa omröstnings resultatet, så är denna formellt fria prövning för del reellt borta. 96 Om resultatet av omröstningen är sådant attomröstningen inte ger något klart besked - vad gör då? Och hur länge skallell resultat av en rådgivande omröstning anses gälla? Krävs del en nyfolkomröstning innan rik.sdagen kan frångå omröslningsresultatel? Var går irealiteten gränsen mellan rådgivande och beslutande folkomröstning? Är gränsenkanske bara en fiktion som del inte är möjUgt att upprätthålla i verkligheten? Mofionen skrevs, som jag redan nämnt, före omröstningen iatomkraftsfrågan. Den omröstning som sedan ägt rum visar all de frågor somrestes i mofionen är i hög grad relevanta. Vi fick myckel besvärligaförhandlingsomgångar innan folkomröslningslagen kunde spikas. Vi fick trealternafiv, varav två - ettan och tvåan - i kampanjen framställdes ömsom somhelt identiska, ömsom som vitt väsensskilda, i myckel beroende på vilketauditorium man vände sig till. Ingen av de tre linjerna fick majoritet. Ändå framställdesdet efter omröstningen som om linje 1 och 2 vann. De var identiska i sinframställning på valsedlarnas ena sida men olika på baksidan. Vad inneslutersåledes den påstådda majoriteten? Skall baksidorna, som väljarna också röstadepå, räknas eller ej? Efter omröstningen tycks man över huvud tagel ha varitsnabb atl glömma alla baksidor med atomkraften. Liksom del finsfilla påförsäkringsbreven fill många slarviga försäkringstagares förvåning ofta fåravgörande betydelse för om ersättning skall utgå eller ej, borde väl ävenbaksidornas text för folkomröstningsdeltagarna ha något värde, tycker man. I motionen kräver vi atl de erfarenheter som vi nu har avdet rådgivande folkomröstningsinsfilutet skall utvärderas av en parlamentariskutredning och att denna utredning också skall komma med förslag till en annan,mera ändamålsenlig reglering. Trots att behovet förefaller så uppenbart ochytterligare styrkt av erfarenheterna från den senaste folkomröstningen, har viinte fått majoritet för vårt förslag i utskottet. Vi återupprepar kravet ireservation 1 vid utskottets belänkande. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till denna reservation. Anf, 46HILDING (): Som var och en kan konstatera återfinns enrad bekanta frågor ( detta betänkande från konsfitutionsutskottel. Partiernafullföljer sina tidigare strävanden på delta område. Del gör också vi socialdemokrater,och del har medfört att vi har måst avge två reservationer, för vilka andrakammarledamöter senare kommer att tala. Även regeringspartierna har reservationer vid betänkandet.Dessa mynnar ul i att regeringen skall vidta vissa åtgärder. 1 delta ärende, som gäller frågan omfolkomröslningsinslitulel, har centerpartislerna i utskottet reserverat sig.Som redan har påpekat väcktes centermotionen . Den överensstämmer i sak med en motion som väcktes 1979 men somavslogs av . Del centrala i motionen och i reservationen är atl maningående vill reglera folkomröslningsinstitutet. Det anser jag för min del intevara möjligt. 7 protokoll 1980/81:25-28 Nr 27 omröstning är en sak för sig. Mankan ha regler om vilka som skall få delta i en Onsdagenden folkomröstning, men går man längreoch försöker bestämma hur proposi- 19november 1980 tionerna i samband med en folkomröstning skall utformas, dåger man sig in påett omöjligt område. Vi har inte möjligheter alt förutse vad som kommer Vissagrundlags- hända i framliden. Även om vi i rikt mått vore utrustade medprofetians frågor gåva, skulle det bli besvärligt föross alt klara en sådan uppgift. betvivlar,herr talman, all vi lagstiftare är utrustade med denna profetians gåva. Låt mig beröra vad redan har varit innepå, nämligen om del vid en folkomröstning bara skall finnas två alternativeller om det skall finnas flera alternativ aft rösta på. Gör tankeexperimentetatt åren efter förbudsomröstningen hade antagit en lag om atl endasttvå alternativ fick förekomma! Låt oss vidare anta all de folkomröstningar somdärefter har ägt rum hade genomförts med bara två alternativ atl välja mellan.Ja, självklart hade del gått bra i fråga om trafikomröslningen. Även jagförstår att man måste välja mellan höger- eller vänstertrafik. Alt köra mitt ivägen är ju inget alternativ. Men hur skulle vi ha klarat pensionsomröstningenoch kärnkraftsomröslningen med bara två alternativ? Majoriteten i riksdagenansåg vid båda dessa tillfällen att del skulle finnas tre alternativ. Skulleman då ha varit tvungen att upphäva lagen? Och vad är del för mening all antaen lag som måste ändras i nya situationer? Detsamma gäller i fråga om informationen. Hur skulle detha varit 1925 hade beslutat om informafionens omfattning för år1980? Med all respekt för fantasin hos riksdagsledamöter tror jag inleatl det hade varit möjligt. Eller la frågan om finansieringen! Hur skall man påförhåna Kunna tala om vilka finansiella ramar som skall finnas? Eller la de frågor som Berfil Fiskesjö själv ställde! Hurskall man i en lag kunna ange hur länge ett omröslningsresullat skall gälla?Det är ju väldigt svårt för en lagstiftare att förutse hur snabbtförändringarna kommer i samhället. Jag kommer alltså fram till del resultatet att det integår atl åstadkomma någon ingående reglering av folkomröstningsinslilutel. Omman har denna grundinställning är det svårt att biträda ett krav på enutredning. Särskilt i dessa ekonomiskt bekymmersamma lider skulle ettgenomförande av en sådan utredning vara atl använda statens medel på ellfullständigt felakfigt säU. Jag ber på denna punkt att få yrka bifalltill utskottets hemställan. 47 () replik: Jag vill inte påslå, , alt jag är utrustad med någonspeciell profetisk gåva, men långt innan folkomröstningen i alom- kraftsfråganägde rum förutsåg jag de svårigheter som skulle komma - vi hade endebatt om det i kammaren - och de kom. Man behöver alltså inte ha 98 några övernaturliga egenskaper förall inse bristerna i det folkomröstnings- institutsom vi nu har. argumenterar utifrån den ståndpunkten all del här är ell område somär så komplicerat atl del inle finns några möjligheter att komma fram till envetfig ordning. Det är en litet originell atfilyd i den här kammaren, sombrukar vara så rationell i sin syn på tillvarons problem. erkänner viatt problem är svårlösta, men vi ger sällan upp. Vi försöker hitta framkomligavägar. Enligtförfattningen har vi möjlighet alt anordna folkomröstningar. Denna möjlighetutnyttjas då och då. Ingen, inle ens socialdemokraterna, som visserligen tycksha någon slags principiell motvilja mot folkomröstningar, har sagt all manskall förbjuda folkomröstningar. Möjligheten skall alltså finnas kvar. Menman vill inte göra något ål de brister som vidlåder den nuvarande ordningen ochsom jag har påtalat. Man vill inle ens alt vi skall få en ordentligsammanställning av de erfarenheter som finns av folkomröstningar. Är detmöjligen för all man vill diskriminera folkomröstningsinsfilutet som sådant somman intar den attityden? I så fall bör man säga det rent ut. Sedansade att vi inte skall sälta till en massa utredningar. Detär i och för sig en lovvärd ambition. Då fömlsätter jag att när vi går tillbehandlingen av frågan om hur majoritetsval skulle ha utfallit valHilding kommer alt stödja utskoltsmajoritelen. Reservationen kräverju just en utredning i en fråga som, till skillnad från den fråga jag här hartagit upp, sannerligen inte behöver utredas. Det är alltså en renokynnesutredning som socialdemokraterna där begär. Innanvi hade möjlighet alt anordna folkomröstningar i grundlagsfrågor sades det attäven den frågan var omöjlig att lösa. Den är löst. En utredning har grubblatöver problemen och kommit fram till ell förslag som sedan med myckel stormajoritet antogs här i kammaren. Det gäller alltså att sammanställaerfarenheterna, atl sälla sig ned och tänka igenom problemen och utarbetakonkreta förslag. Det är detta vi har begärt i vår reservation. 48 () replik: Självklart önskar jag en vettig ordning på detta område. Men en vettigordning kan man inle uppnå genom generella regler, ulan man måste anpassareglerna till de olika folkomröstningar som anordnas. Den ena omröstningen ärinte den andra lik.