prot · G40918 · 1980-12-31 00:00:00 — De flesta deltidsarbetande kvinnor har inte arbetsinkomstersom ger en egen försörjning vare sig under den aktiva arbetsperioden ellerefter pensioneringen. Kvinnorna är alltså fortfarande i stor utsträckningekonomiskt beroende av männen. Den jämställdhet mellan kvinnor och män som vialla i anser är önskvärd förhindras härmed. Varförväljer kvinnor deltid? Orsaken till att kvinnor väljer attarbeta deltid är flera. AKU-undersök-ningen anger följande skäl tilldeltid för kvinnor resp. män: upptagen av eget hushåll fullarbetsvecka mindre än 35 tim. Av de 118 000 män som 1977 arbetadeheltid () uppgav alltså skälet "upptagen av eget hushåll"eller ca 3 500. Motsvarande siffra för kvinnorna är eller ca 330 000. Ca260 000 kvinnor och ca 30 000 män "vill inte ha heltid". Att det förkvinnor döljer sig hemarbete också bakom denna rubrik, liksomarbetsförhållanden som gör det för tungt att arbeta heltid, är mycket troligt.Det visar också jämställdhetskommitténs utredning Kvinnors arbete. Kvinnorna har alltså tvingats att inrätta sitt yrkesarbeteså, att det går att förena med ett huvudansvar för hem och barn. Över hälftenav de yrkesverksamma kvinnorna arbetar på deltid. Övertid är också en jämställdhetsfråga AKU-undersökningen visaratt exempelvis småbarnsfäder arbetar övertid i en utsträckning som överstigergenomsnittet. AKU-undersökningen ger följande tabell överfördelningen av arbetstidens längd bland kvinnor och män: 1 350 000 68,7 Den könsliga uppdelningen av arbetsmarknaden efterarbetstidens längd visar sig här mycket tydligt. Medan en majoritet avkvinnorna arbetar deltid arbetar av männen . Under arbetsmarknadskonflikten kunde vi konstaterahur mycket av servicen i den offentliga sektorn som vilar på övertidsarbete.Det visade sig att stora delar av samhällsservicen var helt beroende avövertidsarbetet, störningar uppstod på i stort sett alla områden efter det att övertidsblockaden satts in. övertid - vad säger lagen? Enligt arbetstidslagen kan övertidtillgripas om särskilda skäl föreligger. Övertid kan då få förekomma upp till150 timmar , men högst . Föreliggersynnerliga skäl kan en anställd åläggas att arbeta ytterligare högst 150 timmarpå . Dispens måste sökas för dessa . Lagenkonstaterar alltså klart och tydligt att övertid inte skall vara något normaltförekommande på en arbetsplats och att övertid definifivt inte bör uppmuntras. Övertid- ofta bristande planering Att övertiden ändå är så vanligt förekommandefår ses som ett tecken dels på att arbetsgivare inte efterlever arbetstidslageni någon större utsträckning, dels också som ett tecken på bristandepersonalplanering ute på arbetsplatserna. I stället för att planeraverksamheten med flera anställda - vilket skulle vara gynnsamt frånsysselsättningssynpunkt - planerar man med baktanken att kunna tillgripaövertid. Övertid - missgynnar kvinnan Som påpekats har kvinnantvingats att inrätta sin yrkesverksamhet efter förutsättningen att hon harhuvudansvaret för hem och barn. För både hel- och deltidsarbetande kvinnorinnebär det att hon i mycket mindre grad än mannen är benägen att arbetaövertid. Så länge många jobb (speciellt då s. k. karriäryrken) förutsätterövertidsarbete, så länge kommer kvinnan att missgynnas och betraktas somsekunda arbetskraft. Hon får svårare att konkurrera om jobben och kommer attvara den som först slås ut när arbetslösheten ökar. Övertid - premiering eller minimering? I debatten har alltoftare hörts förslag om att minska skatten för övertidsarbete. Det skullealltså gynna och premiera dem som arbetar övertid. skulle det förståsytterligare undergräva kvinnans ställning på arbetsmarknaden. I stället borde enligt vpk:s mening övertidsarbetetytterligare motarbetas. Det måste vara i samhällets intresse att få en jämnarespridning av arbetstiden bland arbetarna, och denna strävan måste förståsinkludera en minimering av övertidsarbetet. Enligt vår mening bordearbetstidslagstiftningen ytterligare skärpas och efterlevnaden kontrollerasbättre. Givetvis måste krav också ställas på planeringen av arbetet, så attövertid undviks. Det beroende av övertidsarbetet i den offentliga sektorn, somavslöjades under arbetsmarknadskonflikten, kan inte accepteras. I stället måste nu arbetet påbörjasför en nedtrappning av arbetstiden till sex timmars arbetsdag för alla. Om sexmiljarder timmars förvärvsarbete fördelades jämnt på ca 5 miljarder individer ide förvärvsarbetande åldrarna skulle det bli ca per individ, ellerungefär sex timmars arbetsdag. En rättvis fördelning av de arbetsinsatser som behövsi samhället talar alltså för nödvändigheten av en allmän arbetstidsförkortning. I stället är vi nu på väg att få en arbetsmarknad där alltfärre människor (framför allt starka friska män med fullgjord värnplikt)arbetar alltmer, medan en växande del av befolkningen (kvinnor, ungdomar,handikappade, utslagna ur arbetslivet) går arbetslösa ellersubventioneras av samhället för att få plats på arbetsmarknaden. Denna trendmåste brytas, och det krävs en rad åtgärder för att göra det. En nedtrappningav arbetstiden till sex timmars arbetsdag är en av dessa åtgärder. En arbetstidsförkortning måsteenligt vår mening ske lagstiftningsvägen. I debatten anförs, oftast framförallt från politiker, att detta är en fråga för arbetsmarknadens parter. Detfinns enligt vår mening flera skäl som talar mot detta. Historiskt sett kan vikonstatera att samtliga genomförda arbetstidsförkortningar, det mågälla förkortning av arbetsdagen eller längre semester, har genomförts efterbeslut i . Ett annat skäl som talar för att lagstiftningsvägen är denriktiga är samordningen av en arbetstidsförkortning. Det kan ju knappast varaönskvärt att en arbetstidsförkortning genomförs i olika takt och vid olikatidpunkter inom olika avtalsområden. Det kan inte heller vara meningen attattraktiva grupper på arbetsmarknaden snabbast skall kunna få en förkortadarbetstid. Likaså ställer en arbetstidsförkortning krav på andra områden isamhället, exempelvis utbildningen, vilket också talar för att en planmässignedtrappning av arbetstiden är en fråga för samhället som helhet och för besluti . Enligt vpk:s mening är det nu dags att sluta diskuterasextimmarsdagen och att börja genomföra den. Mot bakgrund av det anförda vill jag ställa följandefrågor till arbetsmarknadsministern: Vilka konkretaåtgärder ämnar regeringen vidta för att komma till rätta med den omfattandeövertiden inom den offentliga sektorn? Har regeringennågra planer på att införa lättnader i beskattningen av överfidsarbete? Har regeringennågra planer på skärpningar i arbetslagstiftningen när det gällerövertidsarbete och/eller skärpningar i kontrollen av efterlevnaden av sammalag? Kommer regeringenatt ta några initiativ i syfte att få till stånd en nedtrappning av arbetsfidenunder ? 1980/81:38 av () till statsrådet om åtgärder mot missbruk av läkemedel: 400 burkar medicin fann polisen i deras lägenhet! Detta var rubrik ien tidning . har det alltså hänt igen! Åter har polisen upptäckt ett fall av medicinmissbruk. Trotsatt detta missbruk funnits länge i vårt samhälle och är mycket utbrett, harännu inga insatser gjorts i syfte att komma till rätta med det. Samhällets årliga kostnader för medicin ligger kring11-12 miljarder kronor. Kunde man på något sätt komma åt missbruket, exempelvisgenom någon form av registrering, torde det vara möjligt att spara in storasummor. Förutom att man riskerar att missbruket blir en inkörsport förnarkotika är missbruket även på andra sätt farligt för patienterna. a. resulterarett ohämmat och okontrollerat medicinintag i medicinförgiftning. Även psyketskadas, och missbruket resulterar i flera självmord. Därtill är detinte ovanligt att medicinerna används tillsammans med alkohol iberusningssyfte. Att medvetet samla på sig stora mängder medicin är tydligeninga större problem. Man går helt enkelt från den ene läkaren till den andreoch till läkare på olika orter och får de recept man vill ha. är dettasvårt, ja nästan omöjligt att upptäcka och komma åt förrän det är . Man kan kallt räkna med att de fall man kommer på ärtoppen på ett ! Förutom allt mänskligt lidande som ju blir följden,innebär missbruket även stora kostnader för samhället dels genom medicinkostnaderna,dels också genom ökade vårdkostnader. Detta ärskrämmande, och det är hög tid att sätta in motåtgärder. Mot bakgrund av det anförda får jag hemställa att tillstatsrådet få rikta följande frågor: planer på åtgärder och i så fall vilka? Om så inte är fallet, är statsrådet då beredd att snarastvidtaga åtgärder för att stoppa medicinmissbruket? 15 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1980/81:78av () till statsrådet om förfarandet vidverkställighet av utvisningsbeslut: En utlänning som vistas i Sverigemed utvisningsbeslut hängande över sig kan vid verkställigheten av utvisningenfå sin sak prövad på nytt, om nya fakta framkommit som visar att han löper riskatt bli utsatt för politisk förföljelse i det land till vilket han skulle sändas. Isådana fall skall ärendet överlämnas till statens invandrarverk för beslut.Ärendet skall inte överlämnas om utlänningens påstående är uppenbart oriktigteller om anförda fakta redan prövats. Vissa polismyndigheter har för sin bedömning krävtpersonlig inställelse av utlänningen. Detta skapar självfallet stor oro hos denberörde, som vid inställelsen löper risk att tas i förvar. Med hänvisning till det anförda ber jag att få frågastatsrådet : Anser statsrådet det vara rimligt att kräva personliginställelse av en utvisningshotad utlänning för bedömning av nya fakta isamband med verkställighet av ett utvisningsbeslut? 1980/81:79 av (vpk) till budgetministern omutformningen av deklarationsblanketten fastighetstaxering: har utformatdeklarationsblanketten för fastighetstaxering så, att trä är det enda materialsom betecknas som lyx för användningsområdena köksinredning, innertak och golv. Jag vill fråga budgetministern: Varför har ett enda material, i detta fall trä, betecknatssom lyx? 1980/81:80 av () tilljustitieministern om åtgärder för att förhindra införsel av hasch över : Enligt mångasamstämmiga uppgifter sköljer f. n. en veritabel haschvåg över nordvästraSkåne. Hur många missbrukare av denna inte alls ofarliga drog som finns iområdet vet man givetvis inte. Men polis, socialarbetare och lärare tycks varahelt överens om att det i den gruppen finns många skolungdomar, också många såunga som . Dessa elever skolkar ofta från skolan, de röker regelbundethasch, de agerar knarkkurirer på sträckan . Det äromisskännligen närheten till , där hasch är lättåtkomligt, som görproblemet särskilt kännbart i vår region. Mot bakgrund av detta vill jag frågajustitieministern: åtgärder anser justitieministern att man kan vidtagaför att på denna punkt förstärka gränsskyddet och förhindra införseln av haschtill ? 1980/81:81av () till kommunikationsministern om vissa planeradeserviceindragningar på i kommun: Den lilla glesbygdssocknen iSödertälje kommun hotas av två allvarhga serviceindragningar inomkommunikationsdepartementets ansvarsområde. hotar att dra in färjanvid Ulvsundet, vilket skulle innebära att en stor del av befolkningen får enmed förlängd resväg till har aviserat indragning avpoststationen på ön . Eftersom postverksamheten utgör en viktig del avlanthandelns verksamhet hotas också den av nedläggning. Sammantaget skulledessa två åtgärder bli något av ett dråpslag mot . Är statsrådet beredd att ingripa för att räddafärjetrafiken vid Ulvsundet och poststationen-lanthandeln på Oaxen? 1980/81:82 av (vpk) till industriministernom den svenska dammsugarmarknaden: intar en dominerandeställning på sina verksamhetsområden i . En av dess få inhemskakonkurrenter inom dammsugartillverkning-en är det . Detta företaghar gjort förluster på annan tillverkning ändammsugarproduktion. Detta skulle ytterligareförstärka företagets monopolställning på den svenska dammsugarmarknaden. Detkan också få negativa effekter från sysselsättningssynpunkt. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga industriministern: Avser regeringen att vidta några åtgärder för attförhindra att monopolställning på den svenska dammsugarmarknadenförstärks? 1980/81:83 av Per (vpk) tillarbetsmarknadsministern om arbetsmiljön vid visst verkstadsföretag i : i med en verkstad i . Denna verkstadär företagsekonomiskt lönsam, men på krav från de anställda om en godtagbararbetsmiljö svarar företaget med hot om nedläggning. Hur ser arbetsmarknadsministern på företagets agerande ochpå möjligheterna för samhället att ingripa till de anställdas försvar? 1980/81:84av () till statsrådet om planerna på en nykvinnoklinik i : Det stora behovet av nykvinnoklinik vid i har varit uppenbart . Frågan har vid olika tillfällen behandlats i . Imotioner och interpellationer har de socialdemokratiska ledamöterna påUppsalabänken krävt åtgärder från regeringens sida för att i första hand få igång projekteringsarbetet. Denna verksamhet pågår tillbaka medsikte på att byggnaden skall kunna tas i bruk . har förekommit uppgifter om ändrade tidsplaner,som kan komma att försena bygget. Med hänsyn till de avsevärda problem sompräglar verksamheten i nuvarande lokaler är det ytterst allvarligt omförseningsryktena talar sanning. Jag ber därför få fråga sjukvårdsministern: Avser regeringen att försena kvinnokliniksbygget vidAkademiska sjukhuset i ? Nr 18 1980/81:85 av iHallstahammar (vpk) till utrikesministern om T riapen den ståndpunkt till de politiska förhållandena i : Densvenska regeringen har bytt ståndpunkt i frågan om . --------------------- har i FN röstat för en resolution som kritiserar indonesisk Meddelandeom ockupation av . har man i stället avstått från aUrösta, vilket frågor måste ses som ett passivt stöd förockupationen. Därförvill jag fråga utrikesministern: är motiven till förändradeståndpunkt? 16 § Kammaren åtskildes .