prot · G40975 · 1980-12-31 00:00:00 — Däremot kan man när detgäller statliga företag ha en annan samhällsekonomisk syn på frågorna och någotär ta en förlust för atf få en större vinst längre fram. Men de hänsynen tarmultinafionella företag mycket sällan. De har en helt annan inriktning -vinstintressena är styrande. Vi kanockså läsa följande i avtalet mellan LME och staten: "LME förklarar atf bolaget avser att inom ramen förvad som är företagsekonomiskt motiverat fortsätta Dafasaabs verksamhet i nära sam ordning med närliggande verksamheter hos LME ." Detta ger inga garantier för att man inte pä andra områdenkommer att upprepa det som enligt min mening var felaktigt, när man lade nertillverkningen av stora generella datorer i det här landet. En annan aspekt som kan läggas pä detta atf samhälletavhänder sig inflytande i och med den här affären, även om man inte gör def isä stor utsträckning, är att det just nu pägär statliga utredningar liksomdiskussioner Om samhällets inflytande på datautvecklingen Om samhällets inflytande på datautvecklingen häririksdagen och i massmedia, som utvecklingen tar stora spräng,LUveckiingen väntar infe pä några statliga utredningar, och inte heller den häraffären kunde vänta till dess atf tagit ställning till den svenskadatapolitiken. Vad som dä kan begäras frän politikerhåll är attregeringen bäddar så bra som möjligt för genomförandet av de beslutsom kommer att fattas sä småningom här i . Men i stället avhänder mansig alltså ett visst inflytande genom att sälja en. om än liten, del avdataindustrin till privata intressen. Det tycker jag är ett dåligt sätt aftbädda för framtida politiska beslut. Vi behöver en offensiv polifik fränstatens häll när def gäller en satsning pä elektronikindustrin. Jag menar attdet borde vara en satsning där man utvecklar en inhemsk dataindustri som ståroberoende av stora transnationella bolag. Man skulle möjligen kunna inleda ettnordiskt samarbete pä lika villkor. Det är förvisso inte någon enkel ellersmärtfri procedur att göra en sådan satsning. Men jag tror atf def ärnödvändigt för att klara en positiv utveckling av datoranvändningen. Här gör istället den borgerliga regeringen tvärtom - man avhänder sig inflytande ochkontroll och läter utvecklingen fortsätta pä de transnationella företagensvillkor. Det tycker jag är beklagligt, men det är ju borgerlig politik. Jag vill sluta med atf fräga om man pä regeringshäll harnägra andra åsikter och nägra andra ideér om hur man skall kunna komma ifråndetta nära nog hundraprocentiga inflytande som de transnationella bolagen harinom dataindustrin. Det är ju positivt atf att def är möjligt att defta är en riktig åtgärd. Det är mänga parter somvarit med om detta och som tydligen anser det - i varje fall är kritiken motden föreslagna strukturomvandlingen ganska begränsad, om ens någon. De fackligaorganisationerna har - i varje fall så vitt jag kunnat se - varitklart positiva. Jag tror aft det beror på atf man uppfattar detta som enoffensiv strukturförändring, där vi samordnar de resurser som vi har i Sverigeoch knyter härdare till varandra producenter och användare, varigenom vi germöjlighet till ett ökaf användarinflyfande. Jag tror atf det är där somhuvuddelen av samhällets inflytande mäste ligga, dvs. att vi ger demänniskor son-i direkt berörs av tekniken större möjligheter atf påverka den.Det kan naturligtvis ske pä olika nivåer, dvs, bäde pä de arbetsplatser där deanvänds - detta är inte minst viktigt - och i de företag som svarar förprodukfionen av komponenterna. Jag tror att def är vikfigt atf vi utnyttjar demöjligheter sorn samhället ändå har i sin hand och som vi enligt minuppfattning inte alls använt i tillräcklig utsträckning. På grund av attsamhället - staten och inte minst kornmunerna - är en stor kund har manmöjlighet att påverka framför allt den inhemska industrin på detta område. Jag är positiv till att vi-som nämndei förbigående-försöker etablera samarbete pä det nordiska planet. Det kan ju tasig olika uttryck, men jag skall inte fördjupa mig i det . Det ärklart att de nordiska länderna har i stort sett samma problem pä detta område,och därmed skulle en samverkan vara positiv. Jag är infe föredragande pä detta område inomindustridepartementet. Jag har alltså inte tagit del i förhandlingarna och kan därförinte heller ur den synpunkt som begär koninienferaförhandlingsresultatet. Jag kan bara konstatera att alla de som yttrat sig isaken varit ganska positiva till just denna satsning. De flesta har uppfattatdet som en ny möjlighet och en ny chans till en offensiv. Jag tror inte atf vibara skall hänga upp oss pä om det är staten eller privata intressen som ärägare. Vi bör i stället ta fasta pä de möjligheter som detta ger att behällaproduktionsförmågan i och därmed ocksä möjligheten att utveckla värtkunnande pä detta område. Det är uppenbart att LM känner ett starktbehov av att bredda sitt kunnande fill den privata sektorn. Man har tidigarevarit starkt knuten till bl. a. telefonväxlarna, och man har sett hur det kundegå upp och ned väldigt snabbt när gick över frän de mekaniska tillde elektroniska växlarna. Därför behöver nian också där sprida sitt kunnandeoch sprida riskerna. Det måste vara positivt, ur hela samhällets synpunkt, attett stort välrenommerat svenskt företag mera offensivt gär in på dataområdet.Jag vill varna för att göra det till nägon sorts automatik aft ett statligt ägtföretag skulle fungera bättre och ge mer av styrka ät den svenska data- ochelektronikindustrin än ett privatägt eller privatägda i kombination ochsamarbete med statliga användare eller med statligt delägande. Jag tror det ären alltför enkel syn pä de här sakerna. återkommer nägra gånger till fråganvarför vi gör den här affären just nu - hon anser det förvånande. Den styrsinte av tidtabeller gjorda av datadelegafionen. Vi hoppas naturligtvis atf idatadelegafionen kunna etablera den framförhällning som jag anser har saknatsi svensk politik irnder vilken data- och elektronikteknikenhar vuxit frarn. Där bör vi kunna ägna oss äf de övergripande politiskariktlinjerna och principerna för att efter hand kunna få ett mönster för hur viskall hanterade här frågorna som-hoppas jag-en bred majoritet av svenska folketkan sluta upp bakom. Det är inte meningen att tillsatta delegationer ellerstatliga utredningar skall stoppa upp utvecklingen, utan vi skall försöka fasain oss själva och fä kontakt rned utvecklingen och kunna påverka den. Vi måstese värt arbete på något . Jag vill nämna att det naturligtvis är viktigt, när vitalar om möjligheter att styra detta område, att vi är medvetna omvåra begränsningar. Det är mänga transnationella företag verksamma här - detär rikfigt. har vi krav pä atf de fackliga organisationerna skallvara verksamma både i och internationellt. Vi måste naturligtvis iinternationella sammanhang vara beredda att försöka påverka standards ochsystern, och jag är övertygad om att just den koppling vi har möjlighet atfskaffa oss i mellan användare och producenter kan innebära en starkpåverkan också när det gäller den internationella utvecklingen, Def är Om samhällets inflytande på datautvecklingen Om samhällets inflytande på datautvecklingen naturligtatt utvecklingen går i den riktningen att de som använder data- ochelektronikprodukterna också får en ökad möjlighet till påverkan. Där kanSverige gå i täten. Det är en viktig sak som vi har att satsa på framöver. En annan sak som vi skall vara klara över är att avtal avdet slag vi nu diskuterar inte på något sätt är eviga. flnnsmöjlighet att ompröva och möjlighet att förändra ägarstrukturer och annat. Defvikfiga är atf vi får ett hyggligt resultat av försöket till samordning av våraresurser sä att vi kan hävda oss bättre nationellt och internationellt, skapaett större oberoende för svensk data- och elektronikindustri för framtiden. Detmäste vara en viktig uppgift ocksä för datadelegafionen atf tänka i de banornaoch lägga upp principerna för detta. 17MARIE-ANN (vpk); För att undvika missförstånd vill jag påpekaatt jag kan se den här affären som en riktig åtgärd, men att jag inte kan sesäljandet av fyra femtedelar av statens ägande som riktigt. Jag tror inte i och försigaft statligt ägda företagfungerar bättre på grund av själva ägandet. Däremot har jag förhoppningen attsamhället och staten som ägare har litet andra intressen att ta hänsyn till änett privat företag har, och att staten också tar hänsyn till helasamhällsutvecklingen pä ett helt annat sätt än ett privatägt företag, vilket iförsta hand har att ta hänsyn till dem som äger företaget och atf ge dem vinst.Den vinsten kan se annorlunda uf än den samhället på olika sätt kan göra genomsina företag. I den meningen betyder ägandet mycket. Mot den bakgrunden kan jaginfe tycka att den aktuella affären är riktig, eftersom man i def falletavhänder sig den lilla möjlighet man har till ägande, Atf affären blir aktuell nu beror ju pä att verklighetenförekommer utredningarna. Därför mäste man, om utredningar pågår och debattförs, försöka att i sina fransaktioner ha en framförhållning. Men så tycker jaginte är fallet när man säljer bort inflytande frän staten - tvärtom. I ställetbinder och låser man händerna i viss utsträckning både på datadelegationen och pådataelektronikkommittén. Slutligen: Man kan trösta sig med att det är som OlofJohansson sade, nämligen att avtal infe är eviga, att möjligheter finns tilländring av ägarförhållandena. Jag hoppas att vi fär ett ökat samhällsinflytandenär det gäller just den vikfiga industrin. Jag vill bara säga en sak: Datadelegationenskansli har redan varit i kontakt med LM . Man har initierat kontaktermellan delegafionen och företaget för att få till stånd diskussioner om nyaproduktområden och användarkrav i vårt land. Det är viktigt att man -oavsettägarförhållandena - kan ha den sortens dialog, och jag hoppas aft def skallvara möjligt också framöver. Naturligtvis är en viktig part i det samrnanhaneet. 4 §Föredrogs och hänvisades Förslag 1980/81:13fill finansutskottet 5 § Föredrogs och hänvisades Mofion 1980/81:1924till skatteutskottet 6 § Föredrogs men bordlades återKonstifufionsutskotfefs betänkanden /81:12 och 14 Näringsutskottetsbetänkande /81:29 Civilutskottefs betänkande 1980/81:13 7 § Föredrogs och biföllsInterpellationsframställning 1980/81:95 8 § Anmäldes och bordladesProposition 1980/81:99om ändring i byggnadsstadgan (1959:612) 9 § Anmäldes och bordlades Motion 1980/81:1925av m.fl. med anledning av proposifion 1980/81:91 med vissa bestämmelser om hemtillverkning av vin Om samhällets inflytande på datautvecklingen 10 § Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits fill kammarkansliet 1980/81:96av () till utrikesministern om u-landsbistån-det fillSomalia: hör till de länder somunder drabbades av förödande torka. Boskapsdöden blevomfattande, och även människoliv krävdes. hör till de länder som tidigtkom till undsättning. har /74 åtnjutit svensktkatastrofbistånd. Nomader som helt eller delvis hade förlorat sin boskapsamlades i hjälpläger. I dessa fanns drygt 230 000 människor.Sedan regn åter började falla beslöt sammaår atf hjälplägren skulle stängas. Regeringen erbjöd därvid dem som ej kunde,eller ville, återvända till nomadlivet atf slå sig ned i landefs södra delaroch 3 protokoll 1980/81:75-79 däromskolas till jordbrukare eller fiskare. Erbjudandet antogs av 120 000, avvilka ca 24 000 valde att bli fiskare. För atf trygga behovet av båtar och fiskredskap ingicksett avtal mellan och ombyggandet av en fabrik för glasfiberbåtar. Fabriken uppfördes i Getsera, straxsöder om , och invigdes . Av det svenskakatastrofbiståndet på 15 milj. kr. /76 gick 6,4 miljoner tillinköp från av 100 fiskebåtar på 6,4 m jämte diverse utrustning, råvaroroch teknisk assistans, samt 8,4 miljoner till fabriksbyggnaden. Beslut om dettaekonomiska sföd togs av SIDA , Någon insatsberedninggjordes ej, SIDA ansåg uppförandet av fabriken helt vara en affär mellansomaliska staten och och har därför ocksä medvetet hållituppföljningsarbetet till ett minimum. Samstämmiga rapporter vittnar om aft verksamheten vidbåtfabriken uppvisar påtagliga brister. Dessa beror enligt bl. a. länderbyråninom SIDA på bristfällig planering, ineffektiv förvaltning och brist påkompetent personal. Konsekvenserna härav är låg produkfivitet, produkfionssfopppå upp till eff halvt år, brister i redovisningen m, m. Ansvaret för ineffektiviteten av de till 15 milj, kr, perår uppgående svenska insatserna för fiskeriprojekt faller på berörda svenskaparter, och , Enligt en överenskommelse per somträffats mellan och skall planer utarbetas ochgenomföras så att båtfabriken är självbärande och livsduglig, när det svenskabiståndet upphör , Återstående tid är mycket knapp och riskenuppenbar att står inför en påtaglig förlust i anseende och prestigegenom att få överge eft biståndsobjekt, som kvarstår som ett monument över eftmisslyckande. Mot denna bakgrund hemställer jag att tillutrikesministern få ställa följande frågor: 1, Hur bedömer utrikesministern utvecklingen av arbetetvid bätfabriken i ? 2, Kommererfarenheterna av samarbetet i mellan ett svenskt företag och SIDAaft få konsekvenser för liknande samverkan ? 3, Har i dettafall återflödet av bisfåndsmedel fungerat på eff ur svensk synpunkttillfredsställande sätt? 11 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1980/81:259 av () till jordbruksministernom tidpunkten för tillsättande av utredning om utsläppen från den petrokemiskaindustrin i : har beslutat atfregeringen skall tillsätta en särskild utredning om de samlade utsläppen fränden petrokemiska industrin i , Vid en interpellafionsdebatt lovadejordbruksminister atf utredningen skulle kunna tillsättas ioktober 1980, Emellertid har detta ännu inte skett. Med anledning av def nämnda ärendets angelägenhefsgradvill jag fill jordbruksministern ställa följande fråga: När kommerdenna utredning aft tillsättas? 1980/81:260 av () till statsrådet om planerna på framtida uranbrytning i ; Regeringen har i åretsbudgetproposifion föreslagit aft . beviljas geologiskaundersökning (SGU) för anslagsfinansierad uranprospektering. Deffa tordeinnebära atf regeringen inte utesluter en framtida svensk uranbrytning. När ansökte om tillstånd för uranbryfningi Pleutajokk i kommun, uttalade sig löneministern ,vice ordförande i , för pressen. var emot svenskuranbrytning över huvud taget, konstaterade han. Def är olyckligt om det råder oklarhet om regeringensprincipiella inställning till uranbryfning. Med hänsyn härtill vill jag tillstatsrådet ställa följande frågor: Anser regeringen atf uranbrytning i princip bör vara enförbjuden verksamhet ? Omsvaref är ja, av vilka skäl vill regeringen anslå 5,8milj. fill SGU för /82? 1980/81:261 av () till bostadsministernom den garanterade räntan för bostadsrätfshus: I regeringens ekonomiskahandlingsprogram, som def presenterats i en stencil daterad iår, sägs att räntebidragen bör begränsas på visst sätt i vissa äldre årgångarav "flerfamiljshus" - eff begrepp som täcker både hyreshus ochbostadsrätfshus. har angetts att dessa förslag Nr 75 skulleavse endast de äldre hyreshusen, som inte omfattades av höstens Måndaeen den_ besparingsförslag. Jag önskar därför frägabosfadsministern; _ Avser verkligen regeringen atf nu föreslåytterligare höjningar av den garanterade räntan även för bostadsrätfshus? fråeor ' Kammaren åtskildes .