prot · G40982 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:82 InbjudantiU konsert i Berwaldhallen 1§ Justerades protokollet för den 10 innevarande månad. 2 §Inbjudan till konsert i Berwaldhallen SverigesRiksradio anordnar en konsert i Berwaldhallen förriksdagens ledamöter och inom anställda. Föreställningen börjar kl,19,30, Teckningslistorfinns utlagda i foajén. Jag fäster uppmärksamheten på att listorna indras tisdagenden . 3 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1980/81:109fill skatteutskottet 4 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:1940 tillsocialutskottet /81:1941-1944 till näringsutskottet Föredrogskonstifufionsutskotfefs betänkande 1980/81:13 om ökad självstyrelseoch minskad byråkrati (prop, 1980/81:80), 2 iVärmdö (m); Jag bör kanske göra en kort kommentar fill mitt särskilda yttrande idetta ärende. Den föreslagna lagändringen är uppenbarligen ytterligare ettuttryck för en politisk vilja att successivt överföra ansvar från en statligmyndighet - - till kommunala och landsfingskommu- nala myndigheter, trots att ju numera i storutsträckning just rekryteras från landsfingspolifiskt håll. Skillnaden mellanden nuvarande och den föreslagna lagstiftningen består däri aft länsstyrelsennu skall pröva och godkänna kommuners beredskapsplaner, medan kommunerna medden nya skrivningen endast behöver insända sina planer till ,oavsett om denna gillar eller ogillar dem, I en av höstsessionens försvarsdebatfer tillät jag mig attframhålla nödvändigheten av att vi åter håller en personlig och polifiskberedskap för allvarliga utrikespolitiska händelser. I den allmänpolifiskadebatten hävdade jag också den meningen aft vi inte kanoch infe får fortsätta atf avväpna statsmakfen till förmån för redan starka"stater i staten", sådana som arbetsmarknadens parter-av vilka en idagarna t. o. m. utmanar grundlagen - kommunförbunden och massmediamonopolef. Det här lagförslaget innebär, för mitt sätt atf se, effbekymmer i , dä mycket kan komma att hända i vårt omedelbara grannskapredan innan höstlöven fallit eller ens vårlöven spruckit uf. Om jag vore i kommunministerns kläder skulle jag känna enviss trygghet vid tanken på aft kunna förlita mig på , , och , om allvarsfider skulle stunda.Jag skulle nog känna större tveksamhet inför utsikten atf vara i händerna påpersoner sådana som def förutvarande landstingsråd som i det senaste numret avLandstingsförbundets tidskrift på en helsida uppmanar sina likasinnade atf"strejka mof staten". Trots min tveksamhet har jag nöjt mig med ett särskiltyttrande. Jag utgår trots allt från att samarbetet mellan länsstyrelse ochlandsfing i de allra flesta fall kommer att förbli gott och komplikafionsfrift.Men jag tänker på min hemkommun, , vars beredskapsmässiga pulsåder bl. a.utgörs av , som dock ligger i grannkommunen . Det är infe såmänga år sedan en ökänd ferroristliga förberedde en sprängning av denna bro.Det skulle infe ha drabbat den större delen av kommun, som ligger päfastlandet, men för hade def inneburit ungefär detsamma som broraset förTjörn. Det kan finnas andra kommuner vilkas öde också ligger i händerna pä eneller annan grannkommun. Det måste finnas någon överordnad, ansvarig instanssom tar sig an deras intressen. Jag har därför tillåtit mig atf förutsätta attregeringen likväl, genom landshövdingarna och inte minst civilbefälhavarna,skall veta att hålla sig underrättad om de konsekvenser som den nyalagstiftningen får. I deffa sammanhang vill jag också uttrycka en förhoppningatf sådana befattningshavares ställning och befogenheter förstärks när detgäller verksamheter för att förbereda deras framtida uppgifter. Hur detta skallkunna bli möjligt om man reducerar de statliga befogenheterna irelation till de enskilda landstingens undandrar sig dock mitt bedömande. Äveni federala och federativa stater brukar försvarsberedskapen vara en nationelluppgift. Jag hoppas för min del att dock i def längstaskall förbli ett rike och inte förvandlas till en federation av 27självständiga landsting och kommuner. 3 (): Jag skall be att få instämma med GunnarBiörck i när det gäller tveksamheten inför de åtgärder som vi nu skallbesluta aft genomföra. Jag har under en följd av år haft ansvar för den civilaberedskapsplanläggningen vid en länsstyrelse, och jag vet därför hur rutinernafungerar. Känsligheten hos kommunerna för atf det skall finnas en myndighetovanför dem som kan ge anvisningar och råd och samordna näraliggande kommunersplanläggning tycks mig vara något för stor. Det förtjänar också atf påpekas atf denberedskapsplanläggning som genomförs i kommunerna till täcks avstatsbidrag. Det finns då skäl att hävda aft det är naturligt aft den statligamyndigheten vill pröva planläggningen och förelägga den för förfastställelse. Rutinerna har emellertid varit sädana atf den planläggning somsker i kommunerna successivt följs av beredskapsplanläggare vid länsstyrelsen.Man får alltså under hand de råd man behöver för att genomföra planläggningen.Genom atf det förekommer ett så nära samarbete mellan länsstyrelse och kommuneri planläggningshänseende, kommer det nog att kunna fungera också ifortsättningen utan en formell fastställelse. Länsstyrelserna har i krig hela ansvaret för samordningenoch för alla civila beredskapsåtgärder inom länet. Skulle def nu visa sig attde nya rutinerna inte fungerar så bra hoppas jag att man, utan att känna detsom en prestigeförlusf, är beredd att ompröva dessa bestämmelser. 4BENGT KINDBOM (c): Som framgått av anförandedelar han utskottets uppfattning i huvudfrågan. Det föreligger alltså bara ettsärskilt yttrande fogat till betänkandet. Detta särskilda yttrande förtjänaremellerfid några kommentarer, och det bör infe heller stå oemotsagt. Jag anser atf det särskilda yttrandet hänger i luften,därför atf det bygger på uppfattningen att det skulle vara ettobligatorium atf upprätta beredskapsplaner. Om det faktiska förhållandet ärsådant att def finns beredskapsplaner överallt, är det ändå så att lagen infeföreskriver det. Det är som ger kommunerna i uppdrag atf upprättaplanerna, om finner skäl för det. Denna förändring är också till nytta för kommunerna ochkommunernas underställande. Landstingskommunerna behövde inte heller enligt denförutvarande lydelsen i lagen undersfälla beredskapsplanerna. Jag vill slutligen, bl. a. som kommentar till , peka på atf det finns en ny sak i den föreslagna lagstiftningen somvi skall fatta beslut om , och det gäller samrådet. Def har hitfills skettett nära samarbete mellan länsstyrelse och kommuner i det här arbetet. Men ioch med det nu inskrivna samrädsförfarandet kommer samarbetet aft fördjupas ochkanske också ha ett annat innehåll. Samråd har ju en annan betydelse. Från KU:ssida finner vi alltså aft den här förändringen är en lämplig åtgärd A rbetslöshetsför-säkringen, m. m. Förhållandena har ju i regel varit sådana, attkommunerna efter det atf planerna har gjorts upp fått fa emot ettbeslut om antagande som de endast haft aft lägga till handlingarna. Med samrådoch samarbete skall kommunerna nu med sin självstyrelse som utgångspunkt antaplanerna. Jag yrkar bifall fill utskottets hemställan. Utskottets hemställan bifölls, 1980/81:10om förenklad mönstring på färjor (prop, 1980/81:83) 1980/81:11 om vissabilarbetsfidsfrågor (skr, 1980/81:79) 1980/81:12 om anslag fillKommunikationsdepartementet m, m, (prop, 1980/81:100) Vad utskottet hemställt bifölls. 7 § Arbetslöshetsförsäkringen, m. m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 1980/81:13om ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring, m, m, (prop, 1980/81:85), 5SUNE (): beslutar om nivån på denekonomiska ersättningen vid . arbetslöshet för dem som är medlemmar i erkändarbetslöshetskassa samt om nivån på def kontanta stödet från staten fill demsom ännu inte tillhör arbetslöshetskassa. Som en konsekvens av dessa beslutfastställs senare nivån på utbildningsbidraget till dem som genomgårarbetsmarknadsutbildning. Således har befogenhet att genom här nämndabeslut visa vilken ekonomisk trygghet man är beredd aft ge de ca 86 000arbetslösa som AMS redovisade , Likaledes skall i dagpå samma sätt visa vilken ersättning man anser atf de ca 40 000 AMU-elever somförbereder sig för inträde på arbetsmarknaden skall erhålla iutbildningsbidrag. Jag tror, herr talman, att vi vid dagensriksdagsbehandling av denna återkommande fråga kommer att få enåterupprepning av den debatt som brukar föras mellan oss från opposifionen ochde tre borgerliga partier som företräder riksdagsmajoritefen. Den borgerligamajoritetens förslag innebär nämligen liksom , då vihaft borgerliga regeringar, att man reellt försämrar den ekonomiskaersättningen till arbetslösa och AMU-elever, Frän socialdemokratin har vi nu liksom vid alla tidigarefillfällen, då de borgerliga lagt fram förslag om och också verkställt reellaförsämringar av den ekonomiska grundtryggheten vid arbetslöshet ocharbetsmarknadsutbildning, lagt fram motioner i vilka vi hävdat atf vi ejaccepterar atf gång på gång fastställer beslut som urholkar denekonomiska ersättningen till en så ekonomiskt svag grupp som arbetslösa ochAMU-elever utgör. För vår del vill vi hålla fast vid riksdagsbeslut omfrivillig arbetslöshetsförsäkring, som innebar att arbetslösa i princip skullekunna kompenseras för inkomstbortfall infill av den förloradearbetsinkomsten samt aft grundtryggheten inom arbetslöshetsförsäkringen ochsjukförsäkringen skulle utvecklas parallellt i ersäftningshänseende. Livsmedelsarbetareförbundef har i sin tidning ochMedel belyst utvecklingen av skillnaderna mellan arbetslöshetsförsäkringen ochsjukförsäkringen, varvid den sistnämnda omräknats fill en femdagarsförsäkring.Man har tagit fram ett stapeldiagram i vilket man visar aft arbetslöshetsersättningen1973 var lägre än sjukersättningen. är denna skillnad ca 84 %.Enligt de premisser som det här stapeldiagrammet bygger på skulle skillnaden mellan sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen teoretiskt sett motsvaras av ca . Vi inom socialdemokrafin baserar våra motionsförslag pä deframställningar beträffande nivåerna på arbetslöshetsersättningen somArbetslöshetskassornas samorganisation har gjorf och som har understötts iremissyttrandena från AMS, LO, TCO och /SR. Det finns således en bred uppslutning bakom våramotionsyrkanden om att fyra nya dagpenningsklasser - , , 220 kr.och . per dag -skall införas fr. o. m. , Regeringens förslag, som den borgerligautskotfsmajorifeten ställer sig bakom, är nu på väg att sänka nivån påersättning från arbetslöshetsförsäkringen till den nivå som rådde före denmoderna arbetsmarknadspolifikens genombrott. Som exempel kan nämnas atf viredan hösten 1979 nådde ett ersättningsläge där ersättningen för exempelvis ettsjukvårdsbiträde med en månadslön på , reducerats fill av fidigarelön. En arbetslös skiffgående pappersarbetare med en månadslön på , harfått en reduktion till av tidigare lön och en byggnadsarbetare till 64 %av fidigare lön. Defta är alltså baserat på lönerna 1979. har det juockså hänt en del när det gäller löneutvecklingen. Sådana reduceringar av ersättningen till de arbetslösavill alltså regeringen och den borgerliga utskottsmajoritefen fortsätta atfverkställa, trots aft de är medvetna om aft bristerna i deras ekonomiskapolitik dels höjer levnadskostnaderna, dels slänger uf allt fler människor iarbetslöshet. Detta bevisas av atf de inte vill höja högsta ersättningsbeloppettill högre än . Dessutom vill man inte ge dem som ännu intetillhör arbetslöshetskassan, dvs. våra ständigt växande skaror arbetslösaungdomar, någon höjning alls av det kontanta arbetslöshetsstödet. Vi vill höjadetta stöd från . liksom alltid tidigare anvisar socialdemokraterna realisfiska kostnadstäckningar för de förslag som läggs fram. Den borgerliga utskottsmajoriteten går emot samfiiga våra krav. Man erkänner att regeringens förslag infe ger kompensafion för de levnadskostnadsförändring ar som har inträtt efter den förra höjningen. I utskottsbetänkandet kopplas den textramsa på som samtliga borgerliga företrädare tycks ha inbyggd inom A rbetslöshetsför-säkringen, m. m. A rbetslöshetsför-säkringen, m. m. sig liksom i en bandspelare, nämligen detta att detutomordentligt ansträngda stafsfinansiella läget inte tillåter några höjningarav def slag som vi har föreslagit. Det finns ingenting som säger atf vi inteskulle ha råd atf ge människor som oförskyllt har råkat ut för arbetslöshet endräglig ersättning. Den borgerliga politiken tillåter på område efter områdestora subvenfioner och stöd till kapitalägare och förmögna människor. Då är detfrån rättvisesynpunkt också berättigat att de arbetslösa erhåller en ersättningsom de kan leva på. I olika sammanhang då vi socialdemokrater harvarnat för att ett fortsatt borgerligt styre skulle innebära en urholkning avden sociala tryggheten för olika samhällsgrupper har deffa förnekats. Detaktuella betänkandet från arbetsmarknadsutskottet visar aft det som vi varnatför mer och mer blir verklighet. När samhällsekonomin måste stramas åt, drabbasi eft borgerligt styrt samhälle allfid de sämst ställda. Folkpartiefs försäkringar om att partiet företräder ensocial liberalism är liksom alla fidigare år i regeringsställningingenting annat än prafbubb-lor. återkommande deklarationer att partiet villhindra koncentration av människor från glesbygd fill storstad är infe mycketvärda, när centerpartisterna, som när det gäller det aktuella betänkandet,medverkar fill att försämra försörjningsmöjligheterna för de arbetslösa, såaft dessa helt enkelt måste packa sina flyttlass. De har ju infe ekonomiskamöjligheter aft vänta tills något arbete dyker upp på hemorten. avoga inställning fill samhällsstöd fillarbetslösa finns dokumenterad alltsedan 1934, då beslut om statligt stöd tillarbetslösa första gången fattades av . Därför behöver inte dettakommenteras. Jag ber atf få yrka bifall till desocialdemokratiska reservationerna 1, 2 och 3 som fogats tillutskoftsbetänkandet. 6TOMMY (vpk): Arbetslösheten ökar i vårt land. Att drabbasav arbetslöshet är förödande. Därför måste alla medel sättas in för atf bekämpaarbetslösheten. Så gör dock inte den borgerliga regeringen. Tvärtom drar denin på anslag, tvärtom bedriver den en näringspolifiksom innebär att ännu fler människor slås ut i arbetslöshet, allt fler människorfår försämrade levnadsmöjligheter. uppgår de direkt arbetslösa till 108 000 personer.Många hundra tusen fler återfinns i arbetsmarknadsutbildning,förtidspensionering på grund av handikapp eller annan arbetsmarknadspolifiskåtgärd m. m. Det är dessa grupper, som redan har def dåligt ställt i samhället,som även den här regeringspropositionen angriper. Under en rad av år har Arbetslöshetskassornassamorganisafion hos regeringen hemställt om höjningar av dagpenningsklassernaför dem som är arbetslöshetsförsäkrade. Men det har de gjort utan aft blibönhörda. Den senaste höjningen genomfördes att verka fr. o. m. den 1 juli1979. gången införde man ett par halvklasser, varav den högstalåg på . Det stred den gången mot A-kassornas samorganisations begäran,som var aft den högsta klassen skulle ligga på . Efter def harA-kassornas samorganisation begärt ytterligare höjningar, vilket regeringen haravvisat. Def är märkligt - eller det kanske inte är så märkligtegentligen - att regeringen, som den avvisar höjda ersättningar tillde arbetslösa, föreslår att beskattningen på arbetsfria inkomster skalllindras. Jag tänker närmast på skattereduktionen för akfieutdelningar som togsi höstas, ungefär som de arbetslösa vägrades höjdarbetslöshetsersättning. Det är samma mönster som har gått igen sedan dennaregering tillträdde 1976 - man tar frän dem som har def sämst och ger till demsom har det bäst. Hela den borgerliga regeringspolitiken slår igenom på def härviset inom alla områden. är det den lönarbetande klassen som får ståtillbaka för de priviligierade höginkomstgrupper som finns. När lönarbetarna iän högre grad kastas ut i arbetslöshet på grund av den bedrivnaregeringspolitiken, då skall de infe ens ges sitt rättmätigaarbetslöshetsunderstöd. kommunisterna stöder A-kassornassamorganisafion och har också ställt kravet aft den högsta dagpenningen skallvara . Lagen om kontant arbetsmarknadsstöd trädde i kraft . Ioch för sig kan man säga aft denna reform var ett framsteg. Men redan då, närersättningen sattes fill . per dag, var den alldeles för låg. Vi har frånvpk:s sida under alla år hävdat aft det kontanta arbetsmarknadsstödet måstehöjas, och höjas avsevärt över vad det har utgått med. Så har dock interegeringen - vare sig den socialdemokratiska eller den borgeriigadärefter - ansett, ufan man har hållit det kontanta arbetsmarknadsstödet nerepå en sådan nivå att det infe kan vara möjligt för en människa att leva på def. Det kontanta arbetsmarknadsstödet fillkommer ju framförallt unga arbetare som ännu inte har kvalificerat sig för medlemskap i att de därigenom kan få ett någorlunda drägligt arbetslöshetsunderstöd. Detdrabbar invandrare, det drabbar kvinnor, det drabbar framför allt handikappade,Def är de grupperna som återigen kommer i kläm när regeringen visar sinpolitiska vilja. På vpk;s yrkande om höjning av det kontantaarbetsmarknadsstödet till , att gälla fr, o, m svararutskottet att def statsfinansiella läget inte tillåter någon höjning. Men mantvingas ju konstatera atf def stafsfinansiella läget tydligen är såpass gott att de stora i samhället även i fortsättningen kan tillåtas att görastora avdrag på sina skatter genom eft omfattande avdragssysfem, vilket ganskatydligt har exemplifierats av den fid som återstod innandeklarationsblanketterna skulle lämnas in. Den debatten är inte ny. och den seruf aft fä fortsätta. Enligt borgarregeringens politik är det stafsfinansiellaläget tydligen så gott att man envisas med aft ha kvar en så orättvis form somindexreglering av skatt, Def är återigen höginkomsttagarna som gynnas ochlåginkomsttagarna som drabbas. A rbetslöshetsför-säkringen, m. m. A rbetslöshetsför-säkringen, m. m. När regeringen fickigenom sitt förslag om aft stimulansbidraget i arbetsmarknadsutbildningen, dens, k, stimulanstian, skulle försvinna till vissa delar, innebar också def ettangrepp mof de sämst ställda i samhället. fortsätter regeringen att trampapå i samma spär med sin svångremspolitik: nu vill den ta bort stimulanstianför alla övriga kategorier som än så länge har haft den kvar. Vi vänder oss motdetta. Vi vände oss också emot att man minskade stimulansbidragetfrån , tillTO kr. Vi ansåg att de arbetslösa, de som går påarbetsmarknadsutbildning osv., gott och väl behöver dessa pengar för att kunnaha en dräglig tillvaro. Vi anser alltså att stimulansbidraget ändock gör sinverkan genom att hålla arbetsmarknadsutbildningens understöd på en sådan nivåatt det kan finnas en någorlunda stor chans för den som får def bidraget attklara sig. Vi anser vidare aft utbildningsbidraget inte är tillräckligtstort när det ligger pä en nivå av . Regeringens förslag tillförändringar av A-kassedagpenningsklasserna kommer att innebära atfstimulansbidraget går upp med . efter ett beslut i enlighet medregeringens förslag. Men detta är långt ifrån tillräckligt, eftersom mansamfidigt med höjningen med . har dragit bort stimulansbidraget, vilketgör atf nettot inte blir mer än . till - och def är bara till dem som redanhar utbildningsbidrag. De som kommer atf inträda i utbildningen efter det attförslaget har gått igenom kommer således aft få en ytterligare försämring. Till detta tycker jag aft man skall konstatera att om manjämför stimulansbidragets värde när det höjdes till . med det värde somdet har , så kommer man fram fill eft belopp på . Det tycker jagganska tydligt talar om vad det är för urholkning av de här bidragen som harskett . Men regeringen vill absolut inte medverka fill aftåterställa värdet. De riksdagsledamöter som kom in genom huvudentrén i daghar väl också haft möjlighet atf fa del av ett uttalande - vad människor somdrabbas av arbetslöshet, som går på arbetsmarknadsutbildning och som drabbas avregeringens svångremspolitik, anser. De människorna har erfarenhet av den härsituationen och vet naturligtvis vad de talar om - till skillnad mof oss somhar våra löner från och alltså infe alls behöver tänka oss in isituationen att endast ha ett utbildningsbidrag pä . att redasig på. De säger i sin uppmaning till riksdagsmännen aft ta ansvar förAMU-elevernas levnadsvillkor följande; "AMU-elevernas villkor har drastiskt försämrats underdet . Utbildningsbidraget har legat sfilla sedan den 1 juli 1979.Under denna tid har inflationen urholkat bidraget med . har ävenden s. k. stimulansfian försvunnit vilket ytterligare försvagar AMU-elevernasvillkor. Regeringen föreslår en höjning av bidraget med , för de som hardef högsta bidraget och ingen höjning av det lägsta bidraget. Detta får tillresultat att höjningen bara blir . och en sänkning av det lägsta bidragetmed . när stimulansfian försvinner för alla. Även klyftan mellan dem somhar det lägsta respektive högsta bidraget ökar, vilket innebär atf skillnadenökar mellan dem som är etablerade på arbetsmarknaden och de svaga grupperna i samhället, d. v. s. invandrare, kvinnor, ungdomar ochhandikappade. De som är har endast . per dag aft levapå, vilket är en omöjlighet. Givetvis mäsfe de gå under samma bidragssystem somde övriga eleverna. De minskade anslagen fill AMU har lett fill kraffigaförsämringar av utbildningens kvalitet på många kurser. Speciellt hårt drabbasde invandrare som läser svenska på AMU. Redan den fidigare kurstiden på 18veckor var orimligt kort. Nedskärningar av antalet platser - även på kurser somleder till jobb - innebär att många som behöver en yrkesutbildning på AMU idagförvägras det. Därförkräver vi AMU-elever: Höj utbildningsbidragets lägsta och högsta nivå med 35kr/dag ! Stimulansfianmåste vara kvar! Nej tillnedskärningar och försämringar av utbildningens kvalitet!" Jag tycker inte att det är märkligt att AMU-elevernaställer de här kraven. Jag tycker inte heller att det är märkligt - med tankepå den regeringspolitik som bedrivits när en borgerlig regering drogin i kanslihuset - atf man inte vill medverka till defta. Regeringen har helatiden visat vilken sida den sfär på. Däremot är det märkligt aft infe socialdemokraternavill vara med och uttala sig för de rättmätiga krav som AMU-eleverna ställer. Jag vill med deffa yrka bifall till vpk:s mofion. A rbetslöshetsför-säkringen, m. m. 7 ALFWENNERFORS (m): Den gällande lagen trädde, söm def har sagts,i kraft . Högsta ersättningsbelopp var då . per dag.Maximier-sättningen har sedan höjts vid fre olika fillfällen. Den senastehöjningen skedde , och den högsta ersättningen blev då 195kr.-detta är det belopp som f. n. utgår. ville socialdemokraterna ochvänsterparfiet kommunisterna atf dagpenningen skulle höjas. Den dåvarandearbetsmarknadsministern ansåg sig dä infe vara beredd atf föreslå enhöjning. Men han meddelade aft det fanns anledning att snart prövafrågan, dvs. redan under def kommande budgetåret. Det blev också riksdagensbeslut. I den förevarande propositionen föreslårarbetsmarknadsministern aft två nya dagpenningsklasser om 200 resp. 210 kr.skall införas fr. o. m. . Arbetslöshetskassornas samorganisation har ansett atthöjningen borde uppgå till . Det är detta förslag som socialdemokraternaoch kommunisterna har anslutit sig till i sina mofioner och sinaförslag. Jag kan ha förståelse för den ambifion som företrädarna föroppositionspartierna visar. Jag tycker bara atf man bör komma ihäg afthöjningarna i stort sett följt basbeloppsförändringarna. Denhöjning som vi nu sfär i begrepp atf besluta om har samma inriktning, även omden inte innebär en fullständig kompensation. A rbetslöshetsför-säkringen, m. m. Förslaget mäste - atf vi brukar säga så - ses mot bakgrund av det utomordentligtansträngda statsfinansiella läget. Han sade någonting om aft vi spelar upp denhär ramsan som något slags bandspelare. Men skall, när hanargumenterar, observera att det ändå aren höjning som vi nu skall besluta om.Skillnaden är bara aft vi infe vill höja lika mycket som socialdemokraterna ochvänsterpartiet kommunisterna föreslår.