prot · G409107 · 1980-12-31 00:00:00 — Mennär vill ha plaststolpar som ersättning för träd erkänner manindirekt att det öppna skånska landskapet ofta kräver någon form av markeringav vägens sträckning, och det är faktiskt så att det varit ett av syftena medSkånes alléer när de planterades. Därtill har de tjänstgjort som vindskydd ochdämpat vinderosionen på åkrarna. Alléerna är inte bara vackra, de är nyttigaockså. IDanmark, herr talman, är synen på träd längs vägen en helt annan än på den härsidan sundet, och vägdirektoratet ger t. o. m. råd om hur nyplantering skallske. I en dansk utredning står det att större vägplante-ringar och trädrader t.ex. på grund av sin enkla form och struktur kan ge en orientering om vägensförlopp längre fram. Dessutom kan plantering vara av betydelse föirtrafikanternas fart- och avståndsbedömning. Det är sålunda inte enbart negativt för trafiksäkerheten med alléer.För landskapsbilden är det enbart positivt, vilket man inte kan säga om deskogar av plåtskyltar som annars gärna sätter upp i en Jag vill alltså upprepa min fråga till , ochden gäller av alléer i . Ungefär lika många finns iKristianstads län. Jag vill tillägga att detta är en fråga som inte behöverutredas innan ger mig ett svar. har träffat huvudet på spiken. Den härfrågan behöver inte utredas. Vartenda träd i är utrett, ringmärkt ochnumrerat,' . Beträffande Hjälmaröds allé skall jag lämna detaljeradupplysning. Avverkning skall inte ske av träd nr 1, 2, 68, 78, 90,101, 224, 238, 260, 275-281, 297 och 298. Jag kan vidare upplysa om att följande träd skall sparassom högstubb: nr 3, 37, 69 osv. Detta gäller för vartenda träd i hela . Varje besluti sådana här fall föregås av noggrann prövning av allt utredningsmaterial.Länsstyrelsen fattar beslut. Naturvårdsenheter och andra instanser hörs.Ärendet kan sedan överklagas till regeringen, som kan ta ställning träd förträd för träd - alltefter alla utredningar som gjorts. kan alltsåkänna trygghet för sina skånska alléer. I sakfrågan om trafiksäkerheten vill jag bara säga attåren 1977-1979 hade vi i 7 dödsolyckor, 35 svårt skadade och 111lindrigt skadade i krock med bil mot träd. Därför vill man gärna - eftersom manvet att tre fjärdedelar av de bilar som kör av vägen stannar inom sex meterfrån vägkanten - att träd inte planteras närmare vägen än . Jag kan alltså lugna : inte ett träd i Skånesaknar ordentlig ringmärkning. Om bevarande av alléer i Anf.60 (): Jag är glad över att är så intresserad av trädeni . Då hoppas jag att han är villig att ge de pengar sombehövs för att hamla träden i stället för att hugga ner dem. Jag vill bara påpeka när det gäller den härolycksstatistiken - som är litet olycksbådande när nu drar framden - att det är mycket lätt att tå fram statistik över olyckor som harinträffat därför att en del människor kör för fort och krockar med träd. Men,herr talman, om man kunde göra statistik på alla olyckor som inte har inträffatdärför att träden visar vägen -och f. ö. påverkar de flesta sunda människor attköra litet långsammare - då kanske de siffrorna skulle bli mycket högre än desiffror som anger att det har varit olyckor. Jag utgår från att nu får de pengar sommöjligen behövs för hamling av träden och återplantering. Om verkan av att koncessionsbeslut överklagats 14 §Svar på fråga 1980/81:335 om verkan av att koncessionsbeslut överklagats har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd vidta för att förhindra att den som erhållitundersökningskoncession enligt lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter(minerallagen) påbörjar undersökningsarbetet trots att koncessionsbeslutetöverklagats och besvärsärendet ännu inte avgjorts. Föreskrifter om sådan koncession finns förutom iminerallagen också i förordningen (1974:893) om vissa mineralfyndigheter(mineralförordningen). Enligt mineralförordningen ankommer det - med vissaundantag - på statens industriverk att avgöra frågor omundersökningskoncession. beslut får överklagas hos regeringen. Den som innehar en undersökningskoncession får bedrivaundersökningsarbete inom koncessionsområdet för att utröna möjligheterna attutvinna det mineraliska ämne som avses med koncessionen. Detta arbete får beståendast i sådana åtgärder som behövs för att visa att fyndighet av detmineraliska ämnet förekommer och för att vinna närmare kännedom om fyndighetensstorlek, beskaffenhet och utvinningsbarhet. Åtgärderna skall utföras så, attminsta skada och intrång vållas. I allmänhet är det fråga om åtgärder avrelativt liten betydelse för markägaren eller annan sakägare. Föranlederundersökningsarbetet skada eller intrång, skall ersättning betalas. a. att industriverket kan förbjuda att undersökningsarbetetfortsätter om det bedrivs på sådant sätt att uppenbar fara för allmänt ellerenskilt intresse uppkommer. .Några uttryckliga föreskrifter i vad mån ett beslut omundersökningskoncession får verkställas finns inte. När uttryckliga föreskrifter saknäs gäller som en allmänförvaltningsrättslig princip att ett beslut får verkställas bl. a.om sakägarna i allmänhet är skyddade mot rättsförluster, som sedan inte går attreparera. Ett beslut om undersökningskoncéssion är ett sådant beslut som ienlighet härmed får verkställas omedelbkrt. Detta innebär emellertid inte i det enskilda fallet saknar möjlighet att förhindra att ett beslut omundersökningskoncession verkställs i avvaktan på en besvärsprövning.Besvärsinstansen, som i fråga om undersökningskoncession är regeringen, harnämligen möjlighet att meddela ett inhibitionsbeslut, dvs. förordna att detöverklagade beslutet t. v. inte skall gälla. De regler om skydd för sakägarna som finns i minerallagenoch de möjligheter som regeringen har att förhindra att ett beslut om undersökningskoncessionverkställs i avvaktan på en besvärsprövning är enligt min mening tillräckliga. När det gäller de konkreta fall som berörs i frågan villjag nämna att besvären f. n. är föremål för sedvanlig remissbehandling. De somöverklagat har inte begärt inhibition. Jag vill dessutom upplysa om att jag erfaritatt koncessionsinnehavaren inte har för avsikt att företa några borrningarförrän besvären avgjorts. 62GUNNEL JONÄNG (c): Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min fråga. Industriministern torde vid det här laget väl känna tillOvanåkers kommun och alla intrång som drabbat kommunen och dessinvånare när det gällt undersökningar om uranbrytning och slutlig förvaring avkärnkraftsavfall och som skapat en misstro gentemot myndigheterna. Många haren känsla av att myndigheterna inte lyssnar på människorna utan snararebetraktar dem som ett hinder för att snabbt kunna genomföra sina planer. Det ärdjupt oroande om denna misstro får växa och människor t. o. m. börjar känna sigrättslösa. Jag har tidigare i kammaren kritiserat Pravs agerande ochbristande information till . När det gäller den nu aktuellafrågan kan jag konstatera att SGU - geologiska undersökning - inteöverträtt gällande lag och förordning. har beslutat geundersökningskoncession, och markägarna har inte begärt inhibition. Men minkritik gäller industriverkets beslut och möjligheterna till besvär däröver. Markägarna har alltså rätt till besvär överindustriverkets beslut. Då är det enligt min mening helt oacceptabelt attbeslutet verkställs innan besvärsfrågan behandlats av regeringen. När så skerblir ju hela besvärsinstitutionen ett slag i luften och ingenting värd. Denenskilda människans rätt träds för när. Om jag som enskild medborgare har rättatt besvära mig, så får den rätten inte förfuskas. Det blir ingen mening med besvärsmöjligheten om det jagbesvärar mig över kan fullföljas . Det är vad som har skett iOvanåkers kommun. Ett sextiotal skogsägare besvärar sig över industriverketsbeslut. Innan ärendet beslutats av regeringen börjar SGU att staka och mäta,kvista och fälla träd. Det är stridande mot rättskänslan att industriverketskall ha möjlighet att fatta beslut som kan verkställas omgående utan hänsyntill om besvär föreligger eller inte. Det är här inte fråga om träd som fällts eller inte. Bakomoch i botten ligger naturligtvis en rädsla för en onödig och obehövliguranbrytning. Som jag ser det är det också framför allt en fråga om medborgaresrätt och om samspelet mellan myndigheter och medborgare. Här måste till en annan ordning. Industriministern sägeratt de regler om skydd för sakägarna som finns i minerallagen är tillräckliga.Nej, industriministern, de är icke tillräckliga. Om verkan av att koncessionsbeslut överklagats Jag förstår att är oroad av vadsom händer i det aktuella fallet, och jag har starka sympatier för desynpunkter som här framför. måste väl sägas - om man ser till lagen ochförordningen - att man i det aktuella fallet följt de bestämmelser som gäller.Man kan naturligtvis rent principiellt ifrågasätta om inte lagen borde ändras iden riktning som Om verkan av att koncessionsbeslut överklagats Jonäng härgör sig till förespråkare för - det är en fråga som vi kan ta under övervägandei ett annat sammanhang. Jag har i svaret bara konstaterat vad som gäller i detaktuella fallet. Jag vill också betona att vad som här är avgörande är attde som överklagar inte har begärt inhibition av åtgärderna. Det måste tas somett tecken på att man accepterar de förberedande åtgärder som är underverkställande. 64 (): Jag tror inte alls att det förhåller sig pådet vis som industriministern säger. Jag tror att man här helt enkelt intevarit informerad om möjligheterna att begära inhibition. Sedan är jag helt ense med industriministern - och detsade jag också - att gällande bestämmelser har följts i det här fallet; det ärinte det min kritik gäller. Fråg.an är om besvärsinstitutet skall fungera ellerinte. Jag menar att om vi har ett besvärsinstitut, måste det också respekteras. Industriministern sade någonting om att vi får ta det härunder övervägande i annat sammanhang. Det låter ändå litet positivt, och jagtar fasta på det. Enligt min mening är det helt nödvändigt att ettbesvärsinstitut, om sådant finns, också fungerar. Det får inte bli ett slag iluften, för det kan människor uppleva som rättslöshet. Otvivelaktigt har rätt i detsist nämnda avseendet. Åtgärder av den här karaktären skall naturligtvis vidtaspå ett sådant sätt att allmänhetens förtroende för myndigheter upprätthålls. Ärdet så att misstanke finns om att förfarandet i det här avseendet inte är ägnatatt upprätthålla ett sådant förtroende måste man ta under övervägande att ändrabestämmelserna. Jag vill dock betona att det i andra sammanhang finns fog fördet system man har byggt upp . är det avgörande attmöjlighet finns till inhibition. Jag får hoppas att debatten mellan GunnelJonäng och mig har bidragit till att sprida information om den möjligheten, somsakägare har i sådana här sammanhang, 66 (): Jag blir gladare och gladare. Jag tycker attindustriministern och jag har haft en givande informationsdebatt, och jag kanockså med tacksamhet notera att vi nu när det gäller den principiellauppfattningen står varandra nära. Det gör att jag trots allt har hopp om att viskall kunna rätta till rådande missförhållanden. 15 § Föredrogs och hänvisades 1980/81:162till arbetsmarknadsutskottet 1980/81:172till lagutskottet 16 §Föredrogs och bifölls ' Nr 107 Interpellationsframställning 1980/81:125 den Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistadels justitieutskottets betänkanden 24 och 25 samt socialutskottetsbetänkanden 19-23 uppföres främst bland två gånger bordlagda ärenden, delsskatteutskottets betänkanden 25 och 28 sätts sist. 18 § Anmäldes och bordlades Propositionerna och skrivelserna 1980/81:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /81 1980/81:140 med förslag om allmän beredskapsbudget för budgetåret 1981/82 1980/81:144 om arvoderingen av statligakommittéuppdrag 1980/81:151 om överlåtelse till Fonden för industrielltutvecklingsarbete av avtal om stöd till den svenska flygindustrin 1980/81:152om godkännande av en ny nordisk konvention om social trygghet 1980/81:156 om godkännande av avtal mellanSverige och angående handeln med jordbruksvaror ' 1980/81:157 om godkännande avavtal mellan och angående handeln med jordbruksvaror 1980/81:158 om avveckling av statens bestånd av uthyrningsbostäder m. m. 1980/81:159 med vissa förslag på tullområdet1980/81:160 om tandvård i fred för värnpliktiga m. fl. 1980/81:164 omansvarighet för radiotaltidningar, m. m. 1980/81:165 om ändring i byggnadslagen(1947:385) m. m. 1980/81:166 med förslag till lag om radiotaltidningar, m. m.1980/81:169 om godkännande av avtal mellan , , , och om ömsesidigt bistånd i tullfrågor1980/81:170 om ändring i vallagen (1972:620), m. th. 1980/81:171 om export avtjänster från statliga myndigheter och bolag m. m.1980/81:173 med överlämnande av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelsesårsredovisning 1980/81:175 om förenklad domskrivning 1980/81:176 med förslagtill lagstiftning mot viss spridning av videogram med våldsinslag m. m. 1980/81:177 om vissaförfattningsändringar till följd av omorganisation, m. m. 1980/81:178 om förenklade regler försocialförsäkringsavgifter, m. m. Nr 107 19 § Anmäldes och bordlades 1980/81:29om traktamentsbeskattning m. m. 1980/81:35 om periodiskt understöd m. m. 1980/81:36 omsparstimulanser 1980/81:38 om vissa anslaginom verksamhetsområde (prop. 1980/81:100) 1980/81:39 omkvarskatteavgiften (prop. 1980/81:110) 1980/81:40 om beskattning avrealisationsvinst vid avyttring av del av fastighet och beräkning av substansminskningsavdrag (prop. 1980/ 81:104) 1980/81:41 om skattefrihetför viss personal vid svenskt handelskontor (prop. 1980/81:100) 1980/81:26 med anledning av förnyad behandling avproposition 1980/81:100 i vad avser anslag till Vägväsende m. m. 1980/81:25 ombeteckningsreformen vid fastighetsregistrering 1980/81:26 om vissahyresfrågor m. m. 1980/81:27 om anslag tillplanväsendet (prop. 1980/81:100) 1980/81:28 om byggnadslagstiftningm. 20§ Kammaren åtskildes .