prot · G40931 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:31 1 § Justerades protokollet för den 13innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisadesProposition 1980/81:48fill lagutskottet 3 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:145lill näringsutskottel /81:146 till trafikutskottet 4 § Föredrogs och biföllsInlerpellalionsframslällningarna 1980/81:52-55 5 § På hemställan av talmannen beslötkammaren att ajournera sina förhandlingar till , då de tilldagens bordläggning anmälda utskottsbetänkandena väniades föreligga. 6 § Förhandlingarna återupptogs . 7 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:147av 1980/81:148 av m. fl. med anledning av proposition1980/81:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1980/81 1980/81:149 av m.fl. med anledning av proposition 1980/81:45med förslag till ändring i lagen (1978:428) om akliesparfonder, m. m. 1980/81:150 av m.fl. med anledning av proposition 1980/81:63 om räntebidrag m.m. 159 1980/81:151av m.fl. 1980/81:152 av m. fl. 1980/81:153 avLars-Åke m.fl. med anledning av proposition1980/81:66 om vissa åtgärder på teleområdet 8 §Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskotlels belänkande 1980/81:7 om ändring i reglementetför Nordiska rådels svenska delegation (förs. 1979/80:19) 1980/81:7om tullpreferenser för (prop. 1980/81:34) 1980/81:8om lag mot skatteflykt, m. m. 1980/81:17) 1980/81:1om påföljder vid trafiknykterhetsbrott (prop. 1979/80:178) 1980/81:4 om vissakriminalpoliliska frågor 1980/81:5 om inskränkningar i offentligheten vidvittnesförhör 1980/81:8 om isolering m. m. inom kriminalvården (prop.1980/81:1) 1980/81:11 om fortsatt försöksverksamhet med användning av telefonvid rättegång (prop. 1980/81:14) 1980/81:3 om kopiering av fonogram, m. m. 1980/81:7om palestinska befrielseorganisalionen (PLO) 1980/81:9om Valikanstaten betänkande 1980/81:5 om vissaallergifrågor 1980/81:8 om undervisning för invandrare, m. m. 1980/81:1om fortsatt körkortsreform (prop. 1979/80:178) 1980/81:2 om utbildning avpiloter för den civila luftfarten m. m. 1980/81:6) 1980/81:6 om den administrativautformningen av jordbruksprisregleringen, m. m. 1980/81:7om avloppsrening och slamhantering /81:8 om indusiriulsläppen i 1980/81:1om kalkindustrin 1980/81:4om regleringen av tillfällig handel 1980/81:5om användningen av vissa jordbruksprodukter vid framställning av klister -1980/81:8 om förstatligande av de privataaffärsbankerna 1980/81:9 om regler för val av huvudmän i sparbank 1980/81:4om vissa villkor för svenskt medborgarskap 1980/81:5om anställningsskydd 1980/81:6om medbeslämmandefrågor m. m. 9 § Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivils till kammarkansliet 1980/81:56av (vpk) lill utrikesministern om en kärnvapenfri zon i ,m. 1970-lalet proklamerades av FN somnedrustningens årtionde. I efterhand kan konstateras all motsatsen blev fallet.1970-lalet kan karakteriseras som upprustningens årtionde. Enligt SIPRLsberäkningar satsades vid decenniets slul pårustningarna i världen. Del innebär all militärutgifterna i världen fyrdubblalssedan andra världskrigels slul. med detta gigantiska slöseri med världensresurser dör 50 miljoner människor, varay 17 miljoner barn, av sväll.En fjärdedel av jordens befolkning lider av undernäring. Mer än vart femte barni tredje världens länder uppnår aldrig sin femårsdag.. "Del är som om 100000 barn brändes ihjäl i ett ulan all något görs åtdel." Så beskrev J. , chef för , , situationennyligen. En enda dags militärutgifter skulle räcka för all utrotamalarian, ell gissel för befolkningen inle minst i . 800 miljoner människor är analfabeter. enda Viggenplanskulle verksamt bidra till all lära tiotusentals människor atl läsa och skriva. konstaterar också all kärnvapenkapplöpningenfortsätter obehindrat, och konkurrensen om alltmer förstörelsebringandeteknologier ökar. De fem kärnvapennalionerna, , ,, och , beräknas tillsammans förfoga över 40 000lill 50 000 kärnvapen med ensprängkraft motsvarande en miljon Hiroshimabomber. Del räcker omför att utrota all mänsklig civilisation. Värnandel om freden är en livskraftig uppgift. kan vara nära, eller som , chef för , sagt: "Ominle meningsfulla nedmstningsålgärder snart vidtas, är del svårt alt se hur enkalastrof kan undvikas." Risken för ett kärnvapenkrig har aldrig varit större ännu, och ett framtida kärnvapenkrig kommer med all sannolikhet all drabba deneuropeiska kontinenten. F. n. finns omkring 15 000 kärnvapen i klara allsättas in i ell krisläge. NATO-beslutet all installera ytterligare 600 nyaavancerade kärnvapenrakeler i , däribland de s. k.kryssningsrobolarna, har ytterligare ökat riskerna för en katastrof. OcksåSverige berörs av detta beslut. "Qm man lar en karta över och servilken väg som kryssningsrobolarna kan och bör ta från sina avskjulningsramperi så ser man all risken är stor alt robotarna kan la en bana överSverige, men särskilt över ." (Mililärforskaren .) berörs även på andra sätt. NATO:s beslut att lagraamerikanska vapen i är ett direkt hot mol svenska landsdelar. Mellan denya depåerna i Tröndelag och vårt eget är del knappt . I ennyligen utkommen bok, Forhandslagring i , konstateras all de nya lagrenhar en ödesbestämd och farlig innebörd inle bara för norska säkerhetspolitiskaintressen, utan för hela . De ingår i en strategi som innebär all enandra front skall öppnas i NATO:s nordflank i händelse av krig - kommer alltsåatl dras in i en supermaklsduell var den än kan tänkas starta. Enligt bokenbedöms någon motsvarande offensiv konventionell upprustning ej försiggå påKolahalvön, som kan ge anledning lill den amerikanska upptrappningen. I pågår nu den europeiska säkerhelskonferensen,ÉSK. försök all presentera lösningar som möjliggör konferensensfortsättning är självfallet positiva. är det uppenbart att Sverigesom ett alliansfritt land kan göra än mer i del vikliga fredsarbetet. Vi kan sökamedlemskap i den alliansfria rörelsen. Vi kan och måste, för atl framstå somtrovärdiga, starta en nedrustning. "kan börja", så lödhuvudtemat under FN:s nedrustningsvecka i vårt land. måste också drivakravet om ett kärnvapenfrill . Endast ett mirakel kan rädda oss, har sagt.Det miraklet måste förverkligas. måste gå i spetsen för nedrustnings-och fredsslrävandena. Molbakgrund av del anförda vill jag fråga: Anserutrikesminisiern all kan gå i spetsen och börja nedrusta? Är utrikesministern beredd all aktivt arbeta för enkärnvapenfri zon i med sikte på ett kärnvapenfrill ? 1980/81:57 av () till statsrådet om yrkesintro-duklionsulbildningen: beslöt ianslutning lill den s. k. ungdomsproposilionen all man skulle införayrkesintroduktion i form av utbildning som skulle förläggas lillförelagen. Den nya utbildningen skulle rikta sig lill elever som av någonanledning inle ville eller kunde delta i den reguljära gymnasieskolansutbildning. Tanken var att man bl. a. skulle fånga upp skollrölla elever. Dessaskulle få möjligheter all under instruktion praktiskt pröva på olikaarbetsuppgifter. Yrkesintroduktionen skulle så långt möjligt utformasindividuellt. De olika åtgärder som föreslogs i ungdomspropositionen hari stort fallit väl ul, och del har varit möjligt atl som planerades kraftigtdra ned beredskapsarbeten för ungdomar ulan atl därför, som förutspåddes frånsocialdemokratiskt håll, ungdomsarbetslösheten drastiskt ökat. När det gällerintroduktionsutbildningen har emellertid en del problem uppstått. De är främsthänförliga till hantverksbetonade yrken men kan också gälla inom industrin.Problemen hänger samman med de fackliga organisationernas inställning tillutbildningen. Inom exempelvis frisöryrket finns en särskild lärlingsutbildningsom omfattar . Med hänvisning lill detta har Frisöranslälldas förbundmotsatt sig att del ordnas med yrkesintroduklion på arbetsplatser därkollektivavtal gäller. I andra fall har fackliga organisationer motsatt sig attintroduktionsutbildning ordnas, med motivering atl del inle finns något avtalhärom. Del har t. o. m. gåtl så långt - och del gäller inomfrisöryrket - all den fackliga organisationen kräver företagare på skadeståndpå för kolleklivavialsbroll. Företagarna har i god tro ochpå uppmaning av skolmyndigheter och med stöd av SSA-råd ordnatintroduktionsutbildning. Det jag här redovisat skapar en negativ publicitetkring en utbildningsform som från många synpunkter är värd uppmuntran.Företagarna i allmänhet blir naturligtvis återhållsamma med atl ställautbildningsplatser lill förfogande. Kort sagt: en god sak skadas, och det gårul över en grupp ungdomar som så väl behöver introduktion och praktik iarbetslivet. Med hänvisning lill det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd all lill statsrådet ställa frågan, om statsrådetöverväger något initiativ för atl underlätta all introduktionsutbildning kananordnas på skilda typer av arbetsplatser i enlighet med riksdagensintentioner. 1980/81:58av i Kumla (s) till handelsministern om de s. k.pyramidförelagen: Pyramidföretagens tvivelaktiga verksamhetuppmärksammades i . I förelagens annonsering efter återförsäljare förekompåståenden som: "Tjäna . ", "Tjäna 1 . Dessa fantastiskaförljänstmöjligheter belystes ytterligare vid offentliga möten för all värvaåterförsäljare av företagens produkter. Snabbi kunde emellertid de personersom nappat på erbjudandel all bli återförsäljare av företagets produkterkonstatera, atl det var omöjligt all ens tjäna några kronor. Återförsäljarnabetalade själva sin utbildning och sill varulager- varor som var myckelsvårsålda. Försäljarnas chans all få tillbaka sina satsade pengar var alt i sinlur värva återförsäljare, därav namnet pyramidförelag. Både konsumentombudsmannen och har haftanledning all lilla närmare på pyramidföretagens marknadsföring avålerförsäl-jarrälligheter. 1973 förbjöd ett förelag (Holiday Magic)vid vite av 2 milj. kr. a. förespegla återförsäljarna orealistiskaförljänstmöjligheter. fick konsumentombudsmannen den första anmälanmol ytterligare ett förelag (). I och finns en lagstiftning som klartanger hur pyramidföretagen får agera. 1 har konsumentombudsmannenställt villkor för pyramidföretagen om regler för ålerförsäljning. Gång på gånguppmärksammas emellertid alt nya och gamla pyramidföretag inte följer de reglersom utfärdals. Det är åtskilliga människor som påverkas av och tror påpyramidföretagens garantier om höga inkomster. De som lockas tror ofta alt dehar en trygghet genom den relativt hårda lagstiftning har på övrigakonsumentområden. Medhänvisning lill del anförda vill jag fråga handelsministern: Vilka åtgärder är handelsministern beredd alt vidta föralt stärka återförsäljarnas skydd inom pyramidföretagen? 10 § Meddelande om frågor Meddelades atl följande frågorframställts 1980/81:129av (vpk) lill utbildningsministern om åtgärder molvåldsinriktade videoprodukter: På Fonzie's, en flipperhall iStockholm, visas Molorsågsmassakern för minderåriga. The Tollbox Murders kanhyras i närmaste videoaffär av 12-13-åringar. Del här är produkter som utgörorgier i spekulativt våld, produkter som sannolikt skulle ha lolalförbjudits avfilmcensuren. När behandlade motioner från vpk ochäven socialdemokraterna, där vi krävde snabba åtgärder för att förhindra denvåg av våldsinriktade videoprogram som de kommersiella videoföretagen nu gör enjätlesatsning på, hänvisades lill videogramulredningens arbete. utredningenhar emellertid ännu inle lagl fram något förslag som skulle kunnaförhindra den formliga explosion av underhållningsvåld som nu drabbar främst barn och ungdom. Motdenna bakgrund vill jag fråga utbildningsministern: utbildningsministernberedd all lägga fram förslag som skulle innebäraalt videoproduklerna åtminstone kom atl omfattas av samma eller liknanderegler som gäller för filmen? 1980/81:130av () till utbildningsministern om ell internationelltsjöfarlsuniversitel: Enligt uppgifter från olika håll ärdet aktuellt atl förlägga ett internationellt sjöfarlsuniversitel i FN:s regilill . Vilka planer har regeringen i frågan om lämplig ort förlokalisering av delta universitet? 1980/81:131 av Per () till statsrådet om statens ansvar för asylsökande flyktingar: I uppvaktning och skrivelser harUppsala kommun och frikyrkoråd var för sig påpekat de svåraförhållanden som råder för de spontana, asylsökande flyktingar som söker asyl iSverige. Den långa väntetiden är ofta nedbrytande för de asylsökande. Deasylsökande får också själva välja uppehållskommun under undersökningstiden.Del gör all kommuner som , , och får ettövermäktigt tryck på sin administration, särskilt på bosladsförmedlingsorganoch sociala nämnder. Kommunerna får inle heller full täckning för deadministrativa kostnadsökningar som de asylsökande förorsakar vissa avkommunernas förvaltningar. Invandrarverkels generaldirektör har i KommunAktuellt tagit utgångspunkt i här redovisade synpunkter och föreslår altkommuner skall få specialisera sig på en eller ett fåtal invandrargrupper uretnisk, språklig, religiös och kulturell bakgrundshänsyn. Mol bakgrund av del anförda önskar jag fråga statsrådetKarin : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit, eller avserstatsrådet att vidtaga, för atl staten skall la ell totalansvar för allaasylsökande i och för alt de asylsökande vid ansökningstillfälletrekommenderas till en upplagningsen-het, som bygger på etnisk, språklig,religiös och kulturell bakgrund? 11 § Kammaren åtskildes .