prot · G40964 · 1980-12-31 00:00:00 — De säger; Vad kan man göra? Min pojke är , han skolkar fränskolan, han spelar bort allt vad han har på flipperhallar, och det går inte atttala med honom. Jag har också här i mötts av ledamöter som sagtåt mig: Tack skall ni ha, ni i näringsufskottet, för att ni ordnar upp det här,för jag har en pojke som är så och så gammal och som har fastnat i det härträsket. Skall det nu bli åtföljande hasch och annat knark, som finns påAlexander och mänga andra ställen? Jag tior inte atf föräldrar har möjlighet aft påverka sinabarn, hur mycket de än vill, därför att man just i åldrarna mellan 12 och 16 årär så beroende av gänget, och man dras till dessa ställen. Tyvärr kan vi barakonstatera detta, och det var därför vi i lofferiutredningen skrev ettlagförslag som gär i den riktning som utskottets förslag nu går i, attkommunerna själva skall få avgöra saken. Jag villän en gäng framhålla att det inte är fråga om något förbud. 21MARGARETHA AF () replik; Men, . , problemet är ju atthasch och annat knark förekommer på många olika ställen i vårt samhälle. Detförekommer pä , och vi kan inte så att säga förbjuda torg.Jag läste i tidningen att det förekommit knark på ett AMU-center inärheten av och atf tvä av eleverna lämnat . Detförekommer knark pä våra ungdomsgårdar, tyvärr. Jag menar alltså att andraåtgärder måste fill för att vi skall kunna angripa de bakomliggande orsakerna. Kontroll av spelhallar och diskotek 22SVEN () replik; är det så att det i de här mycketolämpliga ungdomslokalerna, i de här ungdomsmiljöerna, finns fillgång tillknark. Där har man presumtiva kunder när det gäller knark, och detta ärvitsordat av sociala myndigheter. Det känns på lukten där inne att man rökerhasch, och 12-, 13-, 14-, 15-äringar, som hör till gänget, förleds ofta attsjälva börja röka hasch. Det är därför gråtfärdiga föräldrar ringer till politiker- kanske inte till , men till dem som man vet sysslar meddessa problem och som har litet förståelse för vilken katastrof familjernautsätts för, därför atf de har så små chanser att fä barnen att sluta gä tilldessa lokaler. 23 HANS i (s): och jag motionerade om dehär aktuella problemen med anledning av de tidningsartiklar och rubriker somett tag var väldigt framträdande i våra massmedier, men också därför att mångakommunalmän har känt stor olust över sin maktlöshet när de velat angripaproblemen. Jag trodde att vi skulle ha kunnat behandla den här frågan ,och då hade ett beslut i enlighet med utskottets hemställan blivit en brajulklapp till de många föräldrar och kommunalmän som verkligen vill göranågonfing åf detta. Jag vill dock varmt tacka utskottet för den behandling somde båda motionerna nu har fått. Det är glädjande aft utskottet tagit ett sådantstort ansvar. Jag tackar infe för egen del - det har sagts mig att man inteskall göra det här i - utan jag tackar på många föräldrars vägnar ochpå de aktiva kommunalmäns vägnar som verkligen vill vidta åtgärder på det härområdet. Jag skall inte lägga mig så mycket i sakdebatten, men jagvill ändå säga att jag blev litet skrämd atf höra att man frän moderathåll troratt man med de förslag som framförts i reservationen kan förbättra ungdomarnashandlingsmönster i det här avseendet. Vi tror inte att man kan komma åtknarkmissbruk eller andra drogmissbruk genom att stänga flipperhallarna, men vivet att dessa utgör en bra rekryteringsbas för dem som vill sälja droger tillungdomen. Ett stort problem för kommunerna har varit att desatsningar som de gjort på ungdomsverksamheten har kommit i skymundan därföratt flipperhallar- 4 protokoll 1980/81:62-66 Kontroll av spelhallar och diskotek na haretablerat sig i närheten av kommunernas anläggningar och också i närheten avskolorna. säger aft skolan skall påverkaungdomen, och det tycker jag är eft bra förslag i och för sig, men jag trorinte atf en sådan påverkan kan ge så stora resultat. Jag har här en artikel iSvenska , och jag skulle i det här sammanhanget gärna vilja visaingressen till den artikeln på bildskärmen. Av den framgår att eleverna i enskola stjäl instrument för , . De säljer dessa instrument ochspelar bort pengarna i flipperhallarna eller använder dem för atf köpa knark.Det visar att det infe bara är inom skolan man skall agera, utan att vi allamåste hjälpas åt för att stoppa den utveckling som råder på den här marknaden.Jag tror att om kommunerna får möjlighet aft angripa problemen, så gör de detpå bästa sätt. Det är glädjande att utskottet i sin skrivning säger attett förslag från regeringen måste läggas fram snabbt och att frågan bör fäförtur. Jag vill peka på att lotteriutredningen, om jag minns rätt, i sittbetänkande har en färdig lagtext speciellt för den här verksamheten. Jag hemställer fill sist att man inom regeringen, sedanriksdagen nu fattat sitt beslut, skyndar på med det här ärendet sä att viverkligen kan fä en rätsida på problemen. Jag yrkarbifall till näringsutskottets hemställan i betänkandet. 24 (): försökte ge eft intryckav atf brottsförebyggande rådet skulle vara emot det förslag som vi nudiskuterar här i . Det är aft ge en helt falsk beskrivning avverkligheten. Inom har man haft en utredning som lagt framförslag just när det gäller atf komma ät olämpliga ungdomsmiljöer. I denutredningen har ingått två företrädare för just brottsförebyggande rådet.Utredningen är helt enig i fråga om sina förslag till åtgärder för att kommatill rätta med olämpliga ungdomsmiljöer. En av de punkter som denna utredningdiskuterat är just frågan om etableringskontroll och vetorätt, och jag ber attfå citera vad utredningen bl. a. säger på just denna punkt: "Det är rimligt att kommunen erhåller entillfredsställande kontroll över nöjes- och fritidsmarknaden. Någon form avkommunal etableringskontroll med möjligheter för kommunen att lägga in sittveto mot oönskade projekt är därför nödvändig. Detta förutsätter åtgärder avlagstiftningskaraktär. att hos statsmakterna begär enlagsfiftning med etableringskontroll och vetorätt för fritids- ochnöjessektorn.'' Det är alltså helt felaktigt att, som ge sken av, den myndighet som sysslar med bl. a. dessa frågor skullegä på linje i det här sammanhanget. En annan sak som jag tycker är anmärkningsvärd iMargaretha sätt atf diskutera den här frågan är atf hon - vilketockså . påtalade - säger atf förbudsivrarna vinner nyaframgångar. Jag ser det här förslagetsom en möjlighet för kommunerna att få en förbättrad kontroll på just detområde som de har eft stort ansvar för, nämligen den sociala sektorn. Vad som är än mer förvånande är att föra fram frihetens standar som hon företräder ett parti somär berett atf kasta ut ungdomarna i än hårdare miljöer genom den systematiskanedskärning av stödet fill ungdomarnas egna organisafioner som den nuvaranderegeringen står bakom. fick ledamöter eft brev frånhandikapporganisationerna med skarpa protester mot denna politik. Det är alltsåde svagaste som drabbas hårdast i det här samhället, och dä tycker jag aft detär rimligt att samhället får större möjligheter att påverka utvecklingen. Kontroll av spelhallar och diskotek 25 (): Jag skulle kunna tänka mig att en förklaringtill skillnaderna i de uttalanden från BRÅ som och jag citeradeligger i att vi citerade tvä olika utredningar. Jag återgav ett referat somfinns i tidning , och jag tror att detÅke citerade var en Sfockholmsufredning. Jag är dock inte säker påden saken, men jag skall kontrollera detta sedan jag fått tillbaka tidningen frånstenografen, som lånat den för kontroll av citatet. Jag tror ändå, , aft man infe kan komma åtdefta genom aft gä in och peta i alla olämpliga miljöer. Man kommer infe åt debakomliggande orsakerna genom att förbjuda olika miljöer. Det visar sig ju såklart. Vi vet t. ex. aft ungdomsgårdarna infe alltid är lämpliga miljöer, aftdär förekommer hasch. Vad kommer det sig annars atf ungdomarna inte söker sigfill ungdomsgårdarna i större utsträckning? Vi får också läsa i fidningarna attdet finns hasch pä AMU-centra. Jag menar atf man infe skall troaft man löser våra svåra ungdomsproblem genom atf gå in och peta i olikaenskilda miljöer, utan det måste till andra åtgärder. Vi måste t. ex. få enannan ordning och en arbetsglädje i skolorna. Det exempel som nämndes här, afteleverna stal instrument för . i en skola, visar ju framför allt påeft mycket allvarligt skolproblem, som jag tycker atf alla engageradekommunalpolitiker liksom vi här i kammaren måste börja uppmärksamma. Skolket iskolorna, den bristande disciplinen och det faktum atf ungdomarna inte självakänner mera ansvar och inte har mera krav pä sig - det är där de verkligaproblemen och de verkliga svårigheterna ligger. 26ÅKE (): Det är säkert riktigt att afUgglas och jag talar om olika utredningar. Men det är inte bara den skillnadenmellan oss här. En annan skillnad är att talar i allmännaordalag kring det hon citerade från den utredning som tydligen återgivits i enskrift från . Men det jag citerade var en mycket konkretpunkt, i vilken brottsförebyggande rådet genom sina företrädare har tagitställning och somrör just den fråga som vi f. n. behandlar här i kammaren. Jag vill säga till : Ingenhar i den här debatten påstått aft man löser problemen genom aft riksdagenföljer det majoritetsförslag som behandlas, men - och det är det avgörande- rnan skapar förutsättningar för atf fa sig an en del av problemen. Och,, man löser absolut inte problemen genom aft sitta medarmarna i kors när det gäller de kommersiella krafterna. Utskottets hemsfällan bifölls med 255 röster mot 71 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemsfällan bifölls. betänkande 1980/81:9 om patenträtt. 27MARIANNE (): Jag vill säga några ord med anledning av minmofion 355, men kan meddela kammarens ledamöter att jag inte har något yrkande. Den ställning som utskottet har tagit till mofionen byggerpå vissa motsägelser. Det erkänns att det är ett svårt rättsligt problem för enuppfinnare att formulera patentkrav. För defta rättsliga problem kan hanemellertid inte fä någon rättshjälp, eftersom det rör sig om ett teknisktproblem. Antingen har utskottet rätt när det påstår att det är ett rättsligtproblem att formulera patentkrav som duger någonting till, och då är detobegripligt varför infe rättshjälpslagen redan gäller, eller också är det ett teknisktproblem. Men om det , tvärtemot vad remissinstanserna säger, äreft tekniskt problem, kan det frågas vad som hindrar att problemet löses genomaft man lättar på dessa tekniska problem, genom att man ger större utrymme åtvad uppfinnaren gjort och beskrivit. Men se det går inte alls, för dä uppstår det, påstår man,problem med rättssäkerheten för tredje man. Dä har man emellerfid lyckats bitasig själv i svansen. Atf formulera patentkrav är inget rättsligt problem, utanett tekniskt problem. Men vi kan infe minska dessa tekniska problem, för dåuppstårdet ett rätfssäkerhetsproblem. Är det logik det? Det tycker inte jag-detär de obotfärdigas förhinder. Vad är det för resten för rättssäkerhet som vi diskuterar?Jo, det gäller avvägningen mellan uppfinnare och näringsidkare, som efterbildaruppfinnarnas konstruktioner. Det gäller frågan om hur nära en plagiafor får gåutan atf riskera obehag. Det är vanligt att en uppfinnare får tåla att någonannan snyltar på hans uppfinning genom aft göra nästan, men bara nästan, detsom står iuppfinnarens patentkrav. Utskottet talar om rättssäkerhet, men vem är det man villskapa rättsäkerhef för? Kammaren har fattat ett hett diskuterat beslut omen generalklausul mot skatteflykt. Lagen gick igenom, därför att riksdagentänkte pä alla skojare och bedragare som bör näpsas. gäller det uppfinnare - många små och försvarslösa,livets barfotabarn. Teknikens historia är full av utfattiga uppfinnare, sombidragit fill aft driva fram tekniken. I den heliga rättssäkerhetens namn måstevi låta dem bli snuvade. Har de skrivit dåliga patentkrav, får de tolerera kringgår dem. En sky av experter finns till hands för att gynna dem som kanbetala med goda råd om hur patenten skall kringgås som det väsentligai uppfinningarna ändå skall kunna tillgripas. Kan det verkligen vara etträtfssäkerhetsintresse atf personer med sådana affärsmetoder skall harättssäkerhet när de begår patentintrång? Kan det verkligen vara etträfts.5öer/!ewintresse? Jag har resonerat som så, att principen måste vara attuppfinnare skall kunna fä skydd för vad de uppfinner utan att det skall betydanågot om de är rika eller fattiga. Det finns två sätt aft komma dit. Antingen utjämnar manskillnaden mellan fattig och rik genom atf ge undersföd, eller också förenklarman formaliteterna, så aft det inte spelar så stor roll om det blir töntigapatentkrav. Bestämmer man sig för understödslinjen, gör man det föratt man tror på talet om rättssäkerhet. Jag är inte lika säker på att talet omrättssäkerhets-intresset är sä berätfigaf. Jag tror därför att en utredning ärbefogad. Mina utskotfskamrafer tyckte emellerfid infe som jag. är jag infe alldeles missnöjd med utskottetsbetänkande, för utskottet har medgivit att patentansökningar är ett väsenfiigträttsligt problem. Det tyckte inte justitieutskotfet, när jag i fjolmotionerade om rättshjälp för patentansökan. Det är alltså eft klart fallframåt. Likaså har det i remissomgången ganska klart framkommitatt STU infe allfid är rätt instans när det gäller aft ge bidrag tillpatentansökningar. Så har t. ex. patent- och registreringsverket föreslagit aftett särskilt anslag skall ges åt för att dennaskall kunna ge bidrag åt patentsökande i små omständigheter. Utskottets noggranna arbete har alltså avkastat resultat,och det framstår nu alldeles klart att jag har dragit fram ett problem värt attlösa. Att jag som enskild riksdagsledamot dessutom skulle kunna föreslå denlösning som på bästa sätt eliminerar problemet - det hoppas jag att ingen begärav mig. Utgången i utskottet känns alltså klart uppmuntrande för mig, och jagavser atf återkomma i frågan. Jag har, herr talman, inget annat yrkande än bifall tillutskottets hemställan. Omflyttning på fö re dr agn ingslista n 9 § Omflyttning på föredragningslistan Jag får meddela aft på morgondagens föredragningslistakommer proposifionerna 100 och 101 att sättas sist. 10 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:396av m. fl. om tillsättningen av suppleanter i statliga myndigheter och företag 1980/81:397 av m.fl. med anledning av proposition 1980/81:77om godkännande av europeisk ramkonvention om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan1980/81:398 av och om uttalande mot kollektivanslutning till politiskt parfi 1980/81:399 avSven-Erik m. fl. om huvudmannaskapet för tidningen Från Riksdag & Departement 1980/81:400 av förbättrad kontroll över de statliga utgifterna /81:401 av om förenkladhantering av interpellationer i 1980/81:402 av m.fl. om riksdagensfonograminspelningar 1980/81:403 av om förbud mot offentlig pornografisk föreställning 1980/81:404 av i om framtida ställning 1980/81:405 av och i om avbetalningsfider vid köp av bilar m. m. 1980/81:406 avJoakim Ollen om kommunalt anställningsstopp 1980/81:407 av iStockholm om avskaffande av lokalkontor 1980/81:408 av och om kommunernas skattskyldighet för inkomst av rörelse och fastighet 1980/81:409 av om beskattningen av intäkt från uppfinning 1980/81:410 av om införandeav distributionsskatt pä direktreklam1980/81:411 av om ökad kapitalbildning genom pensionssparandeutan försäkring 1980/81:412 av om exporfstimulerandeskattelättnader 1980/81:413 av om rätten till avdrag förunderhållsbidrag vid inkomstbeskattningen 1980/81:414 av omändrad tidpunkt för avlämnande av självdeklaration /81:415 av i och om 1980/81:416 av rätt fill avdrag för fackföreningsav- Nr 64 gifter vid inkomstbeskattningen den 1980/81:417 av omåtgärder för att stimulera banksparan- det 1980/81:418 av ochKarl-Eric om beskattningen av traktamenten m. m. 1980/81:419 av . om skaftefrihet för viss lunchförmån 1980/81:420 av ochAke Polstam om placering i kriminalvårdsanstalt av personer som dömts förgrovt narkotikabrott 1980/81:421av m. fl. om påföljden för rattfylleri 1980/81:422 av . om narkotikaproblemet inom kriminalvärden 1980/81:423av om påföljderna för narkotikabrott 1980/81 ;424 av m. fl.om svenskt agerande mot militärregimen i 1980/81:425 av m.fl. om fördömande av militärregimen i 1980/81:426av m.fl. om pensionstillskottet 1980/81:427 av om vuxenutbildningsnämndernas verksamhet 1980/81:428 av ochMargaretha om utbetalningen av ersättning för skador i samband medmilitärtjänst 1980/81:429 av m. fl. omfortsatt utredning rörande oförbrukade läkemedel i hemmen 1980/81:430av om åtgärder mot att barn vistas i häkte 1980/81:431 av om statistik beträffande spontana aborter 1980/81:432 av m.fl. om prisdeklaration på läkemedelsförpackningar 1980/81:433 av m.fl. om avfatfningen av läkarintyg m. m. 1980/81:434av om familjepolifiken 1980/81:435av m.fl. om mammografi 1980/81:436av m. fl. om insatser för de handikappade 1980/81:437 av . om avfattande av sjukjournaler m. m. på svenska 1980/81:438 av om lokalisering till av uppbördsorganisation förTV-avgifter 1980/81:439 av Per ett ökat regionalt ansvarstagande inom musikområdet 1980/81:440 av iHallstahammar in. om ett levande svenskt bruksgrafiskt museum 1980/81:441 av . om statsbidrag fill lokal kulturell verksamhet i bostadsområden 1980/81:442av m. fl. om kostnadsansvaret för arkeologiska utgrävningar i samband med byggnation /81:443 av LarsWerner m. fl. om lagstiftning rörande folkbiblioteken 1980/81:444 av StigAlemyr m.fl. om utbildning av tolkar för döva rn. 1980/81:445 av FilipFridolfsson om kristendomsundervisning i skolan 1980/81:446 av m.fl. om en samlad översyn av de konstnärliga utbildningarna /81:447 av . om skolundervisning i dans 1980/81:448 av m.fl. om skolundervisningen för synskadade 1980/81:449 av i in. fl.om intagning av bandelen Bjärka/Säby-Västerviki SJ:s riksnät 1980/81:450 av och om förbättradpostservice i glesbygden /81:451 av om ombyggnad avjärnvägsstationen Södra 1980/81:452 av omfloftningspolitiken 1980/81:453 av och iHjärtum om vissa rabatter hos SJ för rörelsehindrade 1980/81:454 av OveKarlsson m.fl. om upprustning av Västerdalsbanan 1980/81:455 av om fraktpriserna på 1980/81:456 av och omofficiell provning av utrustning som ansluts till telenätet 1980/81:457 avMargit Sandéhn och om barns placering i personbilar 1980/81:458 av och om den framtida väderfjänsten vid 1980/81:459 av ochMärta orn bemanningen av Vinga lotsplats /81:460 av m.fl. omkostnaderna för överflyttning av flygtrafik från fill 1980/81:461 av PerWesterberg om anpassning av svenska fordonsbesfäm- melser till internafionella regler 1980/81:462 av och om betydelsen av bemannade väderstafioner, m. m. 1980/81:463 av ErikWärnberg m.fl. om intagning av bandelen Bjärka/ Säby-Väsferviki SJ:s riksnät 1980/81:464 av m.fl. om hastighetsbegränsning försnöskotrar 1980/81:465 av m.fl. om SJ:s fraktprissätfning1980/81:466 av om skördeskadeskydd för åkerbönsodling 1980/81:467av om förbudet mot engångsförpackningar av aluminium 1980/81:468 av m.fl. om inventeringav våtmarker 1980/81:469 av m.fl. om statligt stöd tillskogsskolan i 1980/81:470av m.fl. om förbud mot import av skinn från Nr 64 1980/81:471 av ochSven om åtgärder för att öka exporten av livsmedel 1980/81:472av m.fl. om märkning av oljelaster till sjöss 1980/81:473av m.fl. om en plan för torvufvinning 1980/81:474 av ochHans Alsén om obligatorisk jämförpr-ismärkning 1980/81:475 av om omhändertagandet av använt kärnbränsle 1980/81:476 av om utvecklingsfondernas uppgifter och verksamhet 1980/81:477 av . om tillverkning i av eldfast doromitfegel 1980/81:478 av . om åtgärder för att främja utvinning av torv 1980/81:479 av .Svanberg ochCurt om vidareförädling vid ASSLs anläggningar i 1980/81:480 av ochKarl Leuchovius om inriktningen av energipolitiska åtgärder i 1980/81:481 av ochArne om arbetsmarknadspolitiska medel till flottning 1980/81:482 av m.fl. om decentraliserad statlig verksamhet i Ange 1980/81:483 av rätten till ledighet för värd av barn 1980/81:484 av . om obligatorisk arbetsförmedling, m. m. 1980/81:485 av m. fl.om den kommunala bostadsförmedlingen 1980/81:486 av om räddningshelikopterverksamheten i och 1980/81:487av och om tekoindustrin 1980/81:488 av Pehr.sson om rekrytering och utbildning fill tekoindustrin 11 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:229 av () till handelsministern omhandläggningen av dispensärenden om investeringar i ; I lagen om förbud mot investeringari finns inskriven en möjlighet för regeringen att ge dispens frånförbudet i fall dä det är fråga om s. k. ersäftningsinvesteringar, som inteöppnar möjlighet till expansion av vederbörande företags verksamhet pä den sydafrikanskamarknaden. Motivet till denna dispensmöjlighet är atf man velat undvika attföretag, som redan var etablerade i , i något eller några fall skulledrabbas oskäligt hårt av investeringsförbudef. Flera svenska företag med produkfion i haransökt om dispens frän investeringsförbudet, däribland , Fagersta ABoch SKF. Den äldsta av dessa ansökningar är och den senastefrån . Inget av företagen har fått något besked. Mot bakgrund av de uppseendeväckande långahandläggningsfiderna vill jagfråga handelsministern: Finns det något annat skäl för frånvaron av beslut än attregeringen har svårt att enas? 1980/81:230 av i (fp) tillutrikesministern om slutsatserna av samtal med företrädare för : Utrikesministern har nyligensammanträffat med , ledande företrädare för den palestinskaorganisafionen PLO. Kaddoumi själv har vid en rad tillfällen uttalat sig förstatens förgörande. Den organisation han företräder har Israelsutplånande och fördrivande av majoriteten av dess befolkning som väsentligasteprogrampunkt. Vilka slutsatser drar utrikesministern av sitt samtal medFarouk Kaddou- 12 § Kammaren åtskildes .