prot · G409147 · 1980-12-31 00:00:00 — Detmärkliga i det dokument vi nu behandlar är att den borgerliga majoriteten inteens varit intresserad av en översyn av dessa för vårt samhälle så storaproblem. Det visar enligt min uppfattning klart att viljan att åtgärda defalsarier som motionärerna tar upp är obefintlig. Jag skall kommentera några av våra reservationer. Jag skall börja medreservation 4, som gäller revisorns ställning i företagen. ÅkePolstam sade i sitt inledningsanförande att alla påtalade olägenheter redan ärutredda och åtgärder beslutade. Men enligt reservanternas mening är detgrundläggande felet det sätt på vilket revisorer utses och entledigas iföretag. För att en opartisk revision skall kunna garanteras i alla lägen börrevisorerna inta en självständig ställning inte bara i förhållande tillstyrelsen och verkställande direktören utan också till bolagsstämman. Det måstevara galet att revisorn genom sitt anställningsförhållande skall vara beroendeav den styrelse som han skall kontrollera. Imofion 1120 hemställs om att det i ett vidare perspektiv utreds om inteföretagsrevisorer generellt bör utses av opartiska organ och inrikta sig på enmera allmän bedömning av företagets verksamhet i form av utvidgadförvaltningsrevision. I det sammanhanget bör också övervägas möjligheten attkräva obligatorisk redovisning av revisorerna av hur företaget fullgör sinaförpliktelser mot det allmänna. Reservation5 gäller ansvarsgenombrott samt aktiekapitalets storlek. Åtskillig ekonomiskbrottslighet försiggår inom ramen för aktiebolag som efter avslutad användningförsätts i konkurs. I regel är det s. k. fattigkonkurser där tillgångarna intetäcker konkurskostnaderna. har risken för upptäckt varit minimaldärför att ingen skyldighet har förelegat att anmäla gäJdernärsbrott. Dendåvarande socialdemokratiska regeringen föreslog i proposition 1975/76:210 attsådan anmälningsskyldighet skulle införas. Denna proposition avslogsemellertid av den bogerliga riksdagsmajoriteten , Hade dåfattat ett annat beslut, hade samhället varit befriat från en stor del av dennabrottslighet. , , har denna fråga bringats till sin lösninggenom de reformer som trädde i kraft genomkonkurslagstiftningen. Ettorimligt förhållande som råder är att ett företag eller en person som harett avgörande inflytande på ett bolag och drar ekonomisk nytta av detta intehar ansvar för bolagets skulder, undrade om vi skulle rubba på denprincipen. Det tycker jag verkligen att vi skall göra. Det är inte meningen attde som plundrar ett bolag och försätter det i konkurs skall vara helt fria frånansvar. Som regel betalar seriösa företag sina dotterbolags skulder om detbehövs. Så sker emellertid . I mindre seriösa sammanhang används denjuridiska personens form som ett instrument för att samla upp skulder och låtadem gå i graven med företaget. Närdet gäller frågan om en höjning av minimikapitalet för aktiebolag har BengtSilfverstrand och jag väckt en motion som tyvärr har hamnat i lagutskottet ochförmodligen kommer att behandlas i kammaren . Vi reservanter tyckeremellertid att vpk-motionen 1864 har samma inriktning som vi har tänkt oss. 1undersökningen Företagskonkurser-SIND 1975:2-konstateradesbl. a. att vidupprepade konkurser hade verksamheten nästan uteslutande bedrivits iaktiebolagsform. Akfiekapitalet hade endast undantagsvis överstigit 5 000eller . Av undersökningen framgår också att vartannat bolag som gick i konkurs var ett s. k. kronorsbolag.Inslaget av denna typ av bolag i ekonomisk brottslighet har också varitmarkant. beslöt att höja gränsen för lägstatillåtna aktiekapital . Övergångstiden hade satts sålång som . Trots detta föreslog den borgerliga regeringen attförlänga tiden , vilket också beslutades. Detta beslut innebar att den ekonomiska brottslighet somflorerar med 5 000-kronorsbolagen som instrument har fått en mycket störreomfattning än som var nödvändigt. försvinner äntligen 5000-kronorsbolagen, och därmed försvåras möjligheten till ekonomiska brott avdenna typ. Summan , sattes penningvärde ochtillkom främst för att skapa ökad trygghet för att bolaget uppfyller sinaförpliktelser mot anställda, mot samhället och mot andra borgenärer. Med densnabba penningvärdeförsämring som skett i synnerhet motsvarar50 . på inget sätt de skäl för höjning som anfördes 1973, För attmotsvara , penningvärde borde lägsta gränsen föraktiekapital vara , Som bl, a, brottsförebyggande rådet framhållit, utgör , vid utgången av 1981 ingen tillräcklig ersättning för aktieägarnaspersonliga betalningsansvar för att förebygga att aktiebolagsformen utnyttjasför ekonomisk brottslighet, I reservation nr 5 kräver vi en utredning av fråganom höjning av aktiekapitalets storlek. Reservation nr 6 gäller grå arbetskraft. tbgi sin inledning upp frågan om den grå arbetskraften som exempel på ärenden somförhalas inom . lade den socialdemokratiskaregeringen fram en departementspromemoria med förslag till lagstiftning påskatterättens område. Denna syftade till att motverka förekomsten av gråarbetskraft. Det är alltså detta hände. påstås det att en proposition är att vänta underinnevarande år. Vi hoppas att den verkligen kommer efter i denberömda långbänken. Reservation nr 7 handlar om näringsförbud. Även när detgäller näringsförbud som en mera allmän sanktionsform mot ekonomisk brottslighetvägrar den borgerliga utskottsmajoriteten att tillstyrka en översyn avnuvarande förhållanden. Vi skall naturligtvisslå vakt om näringsfriheten. Den arendrivande kraft i samhället. Men när man nu gång efter annan konstaterar att detfinns näringsidkare som ställer till stora problem både för konsumenter ochsamhälle - för konsumenter i form av dåligt utförda arbeten och för samhälletgenom den ekonomiska brottsligheten - är det verkligen att också de borgerligapolitikerna tar sitt ansvar och medverkar till en förändring. skyller utskottsmajoriteten på att betänkandet angåendekonsumenttjänstlag, som innehåller förslag till regler om reparations- ochservicearbeten, f. n. övervägs inom departementet. Men konsumenttjänstlagenlöser ju inte alla problem i fråga om den ekonomiska brottsligheten. del problem för konsumenter som har blivit illa behandladeav mindre nogräknade företag, det är riktigt, men jag tror inte att lagen kanersätta det vi kräver i vår mofion. Och hur länge det dröjer innan vi får senågon proposition om konsumenttjänstlagen är det ingen som vet. Det är nu treår sedan betänkandet lades fram, och det är möjligt att det har hamnat i en nylångbänk. Slutligen skall jag säga några ord om reservation nr 8,som gäller etableringskontroll. I inte mindre än fem motioner krävs att någonform av etableringskontroll införes i branscher med stor ekonomiskbrottslighet. Enligt Arbetslivscentrums rapport 1979 fanns ilandet över 63 000 enpersonföretag som hade B-skattsedel. Av dessa återfinns 35066 i centrala företagsregistret, medan resten inte hade registrerat sig somföretagare och ej heller inbetalat någon moms för försålda varor ellertjänster. Det är främst inom , bilbranschen,restaurangnäringen samt bland städbolagen som denna form av näringsverksamhetbreder ut sig. En undersökning som gjorts i av 2 visar att de s. k. skuttarna inombyggfacken undanhåller stora summor från beskattning . Det var 20slumpvis utvalda skuttare som granskades, och resultatet blev häpnadsväckande.De 20 som synades betalade tillsammans . i skatt eller . Detta utgjorde ca en fjärdedel av vad en normalinkomsttagare i branschenbetalade. Sätter man dessa siffror i relation till det antalenmansföretag som finns, så förstår var och en att det rör sig om stora summorundanhållen skatt som i sin tur övervältras på solidariska skattebetalare. Frånskattesynpunkt är det alltså mycket otillfredsställande att denna form avverksamhet får förekomma helt okontrollerat. Men också för konsumenterna och de seriösa näringsidkarnaställer skojarna till stora problem - för konsumenterna därför att det ofta ärundermåliga arbeten som utförs och därför att man aldrig kan hoppas på någonreklamationsrätt med så lösa etableringsformer som det här är fråga om, för deseriösa näringsidkarna därför att deras konkurrenssituation blir ohållbar närstora grupper oseriösa företagare pressar priserna på grund av att de intefullgör sina skyldigheter mot samhället. Vi reservanter föreslår en utredning syftande tillauktorisation, branschregister och etableringskontroll. Det är ett behov somsnabbt måste fillgodoses. Sammanfattningsvis vill jag konstatera att denekonomiska brottsligheten har fått en utbredning i vårt land som ställer tillmed stora problem, inte bara genom att samhället drabbas ekonomiskt. Delaglydiga medborgarna tycker att det nu verkligen har gått för långt. Massmedia har ofta rapporter om falsarier av olika slagsom vanliga, hederliga människor har svårt att förstå hur de kan få fortsätta.Är det inte nolltaxerare så är det företagsplundrare som för egen vinningsskull struntar i de lagar och förordningar som finns. Detta påverkar till slutäven dem som sköter sigoch är hederliga. De frågar sig: Varför skall jag hålla på och jobba och stå i,när så många andra bara inriktar sig på att genom fiffel och båg sko sigsjälva? Jag tycker det är beklämmande att denborgerliga majoriteten inte ens kan ställa upp på att vi politiker föranstaltarom att utreda dessa missförhållanden. Jag yrkar bifall till reservationerna 4,5, 6, 7 och 8. AnL 25 () replik: i talade iinledningen av sitt anförande om oviljan från den borgerliga sidan att göranågonting. Jag skall inte upprepa vad jag sade i mitt tidigare anförande på denpunkten. Jag vill bara be läsa snabbprotokollet; det dröjer juinte så länge förrän det kommer. Den oviljan existerar alltså inte. Också vanliga medborgare kan ha en ekonomisk situation somkräver rättssäkerhet, även om det kanske inte är regel. Jag hoppas att HansPettersson håller med om det. När det gäller revisors ställning hänvisar jagnaturligtvis till vad jag sade förut. Men jag skulle också vilja ytterligaretill protokollet anföra vad vi säger på s. 68 i betänkandet, nämligen: "Enligt gällande ordning utses revisor av företagetsbeslutande organ. I vissa slag av företag, nämligen bank- ochförsäkringsrörelser, skall finnas offentliga revisorer utsedda avbankinspektionen resp, försäkringsinspektionen." De är ju opartiskaorgan. "Revisorn skall vara fristående i förhållande tilldet företag han reviderar. Hans kontrollfunktion är riktad motföretagsledningen. Han skall därvid inte bara bevaka ägarnas intressen utanockså övervaka att regler till skydd för borgenärer, aktieköpande allmänhet ochanställda iakttas samt att samhällets intressen inte åsidosätts." Det låter som om tycker att det här är ettmycket stort problem, men jag skulle vilja påstå att det knappast kan vara det.Dessutom är de här reglerna tillkomna så sent att de inte ens har trätt ikraft; det gör de först . Jag vet inte om jag hinner säga någonting mer om den frågajag ställde, nämligen: Är vi beredda att rubba principen när det gälleransvaret för de skulder som finns i aktiebolagen? Jag undrar om Hans Petterssoni menar att vi på ett motionsförslag som detta skall fatta ettbeslut som rubbar en princip i aktiebolagslagen som vi har slagit vakt om ialla tider för att industrin och näringslivet skall kunna leva vidare ochutvecklas. Jag tror inte att ordentligt har satt sig in idetta. Han bör läsa betänkandet en gång till på den här punkten. Där står detklargörande hur vi ser på dessa frågor. AnL 26HANS PETFERSSON i (s) replik: Fru talman! I vad gäller rättssäkerheten är jag övertygad om att människorna ute i samhället skulleställa upp på en skärpt lagstiftning för att hindra att den ekonomiska brottsligheten får så storafriheter. Jag tror inte att vi kan krypa bakom detta med rättssäkerhet ochpersonlig integritet längre. kräver verkligen människorna åtgärder. I vad gäller revisorerna kräver vi att man skall utredafrågan. Det vi menar är galet i nuvarande förhållanden är att den bolagsstämmasom revisorn skall kontrollera utser revisorn i sitt företag. Trivs man intemed honom, om man t. ex. får en för aktiv revisor, kan man avskeda honom. Vimenar att detta är felaktigt. Vi kräver också att revisorerna skall haskyldighet att för samhället redovisa vad som håller på att ske i ett företag,när det börjar gå galet ekonomiskt osv. behöver inte tvivla på att jag har lastbetänkandet. Men jag tycker det är galet att en människa som är ansvarig förett företag skall få husera hur som helst med det och sedan inte behöva ansvaraför sina gärningar. Därför kräver vi att ansvarsgenombrottet skall förstärkas. AnL 27 () replik; i och jag ärsäkerligen helt överens om att vi gemensamt skall bekämpa alla former avskojeri och alla skojare som sysslar med sådan verksamhet som vi inte kanacceptera. Vi ställer upp på lagskårpning för att klara detta, om det skerunder rättssäkra former. Vi ställer upp på all skärpt lagstiftning för attförhindra den här formen av kriminalitet, men inte på vilka villkor som helst.Människor som inte begår brott skall inte behöva råka illa ut. Beträffande revisorerna har vi faktiskt gjort enutredning, och vi har en ny lagstiftning på detta område. Den har ännu inteträtt i kraft. Skall vi då göra en ny utredning? Nog har jag varit med ommycket byråkrati , men detta är att gå väl långt. Det kostar ju ocksåpengar. AnL 28 HANS i (s) replik; Det räcker inte med läpparnas bekännelse, manmåste väl få någon effekt också. har sagt att vi ärhelt överens när det gäller att vilja förhindra den ekonomiska brottligheten.Men ni kan inte ens ställa upp på att man utreder de frågor som skulleförbättra förhållandena. Vi kräver alltså en utredning. Det är inte fråga omatt ta motionen och göra den till lag. När det sedan gäller revisorerna vet jag att det är en nylagstiftning på gång. Men tycker att det är riktigt att denbolagsstämma som skall kontrolleras av en revisor har möjlighet att avskeda ochtillsätta hur som helst, om det gäller en obekväm person? Jag läste , och där står det medstora rubriker: "Far och son i bedrägerihärva. Tjänade miljoner på attslakta sina företag." Det är fem företag som har fått stryka på foten, ochdet är inte vilka företag som helst. En advokat och en revisor är inblandade idetta. Nog behövs det en översyn och förbättringar på detta område. ' Förste vice talmannen anmälde attÅke Polstam anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. AnL 29 (): har vi fått en alltintensivare debatt om den ekonomiska brottsligheten. Kunskaperna om vad som ärekonomisk brottslighet har ökat, men dess värre är nog inte företeelsen ny.Emellertid har den ekonomiska brottsligheten allvarliga konsekvenser församhället. Åtskilliga tiotals miljarder undanhålls från beskattning - pengarsom hade behövts till angelägna samhällsomsorger. måste vi ocksåkonstatera att en del av de ekonomiska aktiviteterna, som är positiva men somkommit till stånd på den svarta marknaden, aldrig skulle ha kommit till ståndom skattekontrollen varit hundraprocentig. Därför blir beräkningarna av denekonomiska brottslighetens omfattning väldigt vanskliga. En annan allvarlig konsekvens av den ekonomiskabrottsligheten är att åtskilliga företag har ett övertag i konkurrensen överärhgt arbetande företagare, därför att de förra fuskar med att betala inarbetsgivaravgifter och skatter eller på annat sätt inte fullgör sinaskyldigheter. I sådana fall måste samhället reagera otvetydigt till stöd fördet stora flertalet seriösa företagare. Den ekonomiska brottsligheten har huvudsakligen handlat omde stora skattesummor som samhället går miste om, men vi måste alltmer ibelysning av de många problemen och de allvarliga konsekvenserna också ta framden ekonomiska brottslighetens offer. De som gör svartjobb eller som ägnar sigåt ekonomisk brottslighet beskrivs ofta - det har också gjorts här i kammaren -som smarta, välutbildade och begåvade. Det är emellertid långt ifrån helasanningen i den här frågan. Mytbildningarna är många. Det är inte hellersärskilt begåvat att ägna sig åt ekonomisk brottslighet. Vi måste också komma ihåg att åtskilliga av de företagaresom inte fullgör sina skyldigheter mot samhället och mot långivare inte ärsärskilt kunniga på det ekonomiska området. Exempel på en sådan företagarefördes fram i en debatt här i kammaren i går. Tvärtom är deras fall just att deinte kan de ekonomiska bitarna. ger detta till effekt att deanställda kommer i kläm och ibland förlorar sina jobb och sin försörjning. Många som luras eller lurar sig själva att hoppa påsvartjobb och möjliggör omfattande ekonomisk brottslighet för andra, som är merberäknande, gör det inte av så värst cyniskt materialistiska skäl utan för attklara sina månatliga utgifter. Att tjäna snabba pengar är en stor frestelse förmånga som har problem med sin egen ekonomi. De tänker kortsiktigt och reagerarkanske inte förrän den dag då det finns ett behov av att få stöd genomsocialförsäkringarna eller senare i livet när man behöver sin ATP. Men då är det . Jag tror att det kan vara på sinplats att slå ett slag för socialförsäkringarna, att ansvariga myndigheterinformerar om den enskildes nackdelar av att inte arbeta lagligt. Naturligtvisbör också skolan bidra till informationsarbetet och i sin undervisning omskattedeklarationer ta upp vikten av att ungdomar tar lagliga anställningar ochkommer in i har åtskilligt arbete utförts mot denekonomiska brottsligheten. Det är i detta arbete angeläget att kontrollen ökarkraftigt. Det mesta är kriminaliserat, även om vi måste gå vidare medlagstiftningsarbetet i syfte att ge åklagare och domstolar nödvändigainstrument för att skipa rättvisa. Men viktigast av allt är att kontrollen ochkunskapen kraftigt ökar när det gäller att fastställa vilka som systematisktinte fullgör sina skyldigheter gentemot samhället. I det kontrollerande arbetet har eko-rotlarna en storbetydelse. /78 har sammanlagt 104 polismanstjänstertillförts för att bekämpa den organiserade och ekonomiska brottsligheten. Påden socialdemokratiska regeringens tid fanns inte en enda eko-polis, och inteen enda krona extra ville socialdemokraterna satsa på eko-rotlarna i åretsbudget. I budgetpropositionen föreslogs dessutom ytterligare 16polismanstjänster. Det finns nu eko-rotlar i de större städerna samt påytterligare fem orter -, , , , ,, och - och kommer snart att fattabeslut om inrättande av fyra rotlar till. Också har en central organisationsgruppför bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten. Det är vidare skäl att nämnaatt polisen ingår i de samarbetsorgan mellan berörda myndigheter på central,regional och lokal nivå som har tillskapats och som har tilluppgift att främja myndigheternas samarbete i bekämpandet av den ekonomiska ochorganiserade brottsligheten. Detta är ett resultat av den s. k. SAMEB-rapportensom arbetades fram av riksåklagaren, , ,generaltullstyrelsen och . Enligt gruppens mening krävdes bl. a. ettrelativt omfattande och oavbrutet informationsutbyte - även avsekretesskyddade uppgifter - mellan de myndigheter som skulle samverka, främstpolis-, åklagar-, skatte- och kronofogdemyndigheterna samt beträffandeutlandstransaktioner och . BRÅ har då mot bakgrund av detta arbetat fram enpromemoria om informationsutbytet mellan myndigheter, och på grundval av dennapromemoria redovisade regeringen i en proposition sin bedömning av sekretesslagensinverkan på myndigheters möjligheter att lämna varandra sådana uppgifter sombehövdes i kampen mot den organiserade och ekonomiska brottsligheten. Motion 1120 har följts upp i reservation 12 beträffande samarbetetmellan myndigheter och informationsutbyte. Reservanterna menar att om desamverkansmodeller som man valt inte visar sig vara effektiva skall åtgärderomedelbart vidtas för att förbättra samverkan, och vad utskottet anfört skallges regeringen till känna. Något sådant tillkännagivande behövs faktiskt inte.Samverkan mellan de olika myndigheterna i arbetet mot den ekonomiskabrottsligheten fungerar bra. Beträffande reglerna om sekretess framhöllföredraganden i propositionen att strävandena måste inriktas på att förframtiden skapa möjligheter för ett ökat informationsutbyte, och det förutsätts att det fortsatta arbetet med dessa frågor inomBRA bedrivs med största skyndsamhet. Även på denna punkt är motionärerna ochdärmed också reservanterna väl tillgodosedda. Det är angeläget att eko-rotlarna får fortsatta resurseratt jobba vidare. Det är också angeläget att polisens kunskap om den ekonomiskabrottsligheten får växa sig starkare just genom att man organiserar arbetet ieko-rotlar samt genom att erforderlig utbildning ges till polismännen. Självfalletkommer det också alltid att vara stort behov av att ha andra yrkesgrupperskunskaper med i de olika spaningsaktionerna. Särskilt viktigt är samarbete medrevisorer. I den socialdemokratiska reservationen nr 13 vill man attexperter på t. ex. skatte- och bokföringsfrågor skall kunna anlitas. Det är,som jag nämnt, viktigt att så sker, och det görs . Denna insikt omvikten av utomstående experters betydelse för spaningsarbetet har givetvisockså pohsen. Därför behövs inget tillkännagivande från om sådant sompolisen redan vet och redan gör. Den kritiken har ibland framförts att de polismän somrekryteras till eko-rotlarna är de polismän som tidigare jobbade påbedrägerirotlarna. Jag kan verkligen inte, fru talman, se någon nackdel i det.De kunskaper och den personkännedom som polismännen har på bedrägerirotlarnakan komma väl fill pass på eko-rotlarna. Det är däremot viktigt att intebedrägerirotlarna åderlåts. Åtskilliga av de polismän som arbetar påeko-rotlarna är nöjda med den nuvarande organisationen, men det är givet attarbetet ständigt måste utvecklas till det bättre. Den socialdemokratiska reservationen 11 handlar omföretagsböter. Förslagom detta kommer att läggas fram på grundval av en PM somarbetats fram inom . Därutöver har andra former avföretagsböter redan införts. Exempelvis finns redan förseningsavgifter,överlastavgifter, avgifter för olovligt byggande, skattetillägg osv. Detsenaste exemplet är miljöskyddsavgifterna. I ett framlagt betänkande omförslag till ny arbetstidslag föreslås också att en övertidsavgift införs. Attde socialdemokratiska reservanterna inte varit nöjda med detta får väl ansesvara uttryck för traditionell socialdemokratisk oppositionspolitik. Reservation 14 tar upp generalklausulen ellerskatteflyktsklausulen. har fattat beslut om en sådanskatteflyktsklausul, och den trädde i kraft . Huruvida den ärfullständigt verkningsfull eller inte måste man väl ändå säga är för tidigt attbedöma - den har ju inte varit i kraft mer än . Och jag har ännualdrig hört i någon debatt här i kammaren att man förkastar en lag som varit ikraft i . Jag vill också säga att det är rimligt att det finnsen viss rättssäkerhet även beträffande den här typen av lagstiftning. Genom att använda ord som kraftfulla kampåtgärder, snar,starka krav, tillräcklig, aktiv, intensiv, väsentlig osv, och genominnehållslösa uppräkningar försöker socialdemokraterna ge sken av att ha någotytterligare att komma med. Men socialdemokraternas traditionellaoppositionspolitik innehåller inte något särskilt ytterligare konstruktivtförslag. Höj rösten, argumentationen ärsvag- det är ett gammalt politikerknep. Och det kan kanske behövas efter allahistorier i massmedia om svindlande krognotor och reseräkningar i olikaorganisationer som är socialdemokraterna närstående. Det betänkande som vi behandlar är ett omfattandedokument. Det är det mest omfattande dokument som justitieutskottet harproducerat . Där redovisas vad''som har gjorts ,då socialdemokraterna förlorade makten. Vad som har gjorts är bl. a. följande, 1977 fick vi en rapport från arbetsgruppen inomrikspolisstyrelsen med krav på särskilda polisenheter. Vi har 120polismanstjänster till dessa polisenheter. Vi harfått åtta nya eko-rotlar, och fyra nya rotlar är på gång. Vi har fått en stark prioritering av resurserna inompolisen mot den ekonomiska brottsligheten.