prot · G40924 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:24 Förhandlingarna leddes avförste vice talmannen. 1 § Justerades protokolletför den 6 innevarande månad. Omändring i informationsskrift för blivande mödrar 2 § Svar påinterpellation 1980/81:18 om ändring i informationsskrift för blivande mödrar har frågat mig om jag avser att ta inifiafiv fill attskriften Vänta barn kompletteras så, att alkoholinformationen till blivandemammor överensstämmer med de senaste rönen inom forskningen. Socialstyrelsenhar gett ut en informationsskrift. Vänta barn, för blivande föräldrarom graviditet, förlossning och föräldraskap. Boken delas ut påmödravårdscentraler och är avsedd att vara ett komplement till den muntligainformation som ges av läkare och barnmorskor. Ettavsnitt i boken handlar om hur man skall förebygga sjukdom och sköta sin hälsa.Under rubriken förekommer en mening som har citerats i en debatt somnyligen förts i massmedia. Där står atl läsa följande. "Mindre mängderalkohol - öl till maten eller ell glas vin - har inle någonbetydelse." Uttalandet har angripits på den grunden atl de som drickermycket inte får stöd av i sina försök att vara alkoholfria.Från olika håll har krävts att skriften omarbetas eller dras in. Jagförutsätter att det är denna mening i skriften som syftar på isin fråga till mig. Socialstyrelsensuttalande och fråga till mig har föranlett mig att inhämtavissa upplysningar från styrelsen. Jag har då fått veta alt harbeslutat att göra viss omarbetning av texten för att undvika att missförstånduppstår om vad styrelsen anser i fråga om bruk av alkohol under graviditet. Omändring i informationsskrift för blivande mödrar 2 (): Jag ber all få tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Detär alldeles riktigt som statsrådet i sitt svar anför atl det är justföljande citat från s. 43 i skriften Vänta barn jag syftar på: "Mindremängder alkohol - öl till maten eller ett glas vin - har inte någonbetydelse. Det vet de flesta av egen erfarenhet." Vargränsen går mellan farligt och ofarligt bruk under graviditetens olika delarvet vi inte . Jag tror dessutom atl det, när säger alt öltill maten och litet vin ibland inte har någon betydelse, säkerligen ärsärskilt de storförbrukande blivande mammorna som lyssnar. De får med andra ordinte stöd i sina försök att vara alkoholfria under sin graviditet. Dessutomuppfattas "öl till maten eller ett glas vin " olika av enstorförbrukare och en som dricker . "Mindre mängderalkohol-- har inte någon betydelse" tror jag skulle bli en förvirrandeinformation både för den som skall ge informationen och för den blivande föräldern. "Vidare ställer jag med anledning av meningen "Det vet de flesta avegen erfarenhet" frågan; Vilken erfarenhet har exempelvis enförstföderska? Enligtde beräkningar som har gjorts i vårt land föds det minst 400alkoholskadade barn, varav ungefär 100 med svåra skador. Det är 400alkoholskadadc barn för myckel. Vi vet med bestämdhet alt stora mängderalkohol ger fosterskador. Då måste vi nog utgå från all även små mängder kangöra det, så länge inle motsatsen är bevisad. Deskador som orsakas av alkohol är av mycket olika typ. Missbildningar i skelettoch hjärta är exempel på alkoholskador på som beror på alkoholbruktidigt under graviditeten, medan hämning av kroppstillväxten och mentalutvecklingsstörning troligen är skador som påverkas av moderns alkoholbrukunder senare delen av graviditeten. Finnsdel något annat ämne än alkohol som orsakar alt flera hundra barn födsmed utvecklingsstörning, hjärtfel, skeleltmissbildningar m. m.? Jag vet intenågot. Men nog tror jag atl man i ett sådant fall kunde räkna med klara ochinformativa besked från . Vi kan ju påminna oss neurosedynet -ett sömnmedel som orsakade atl ett hundratal barn föddesmed skelettmissbildningar. sker en katastrof som är fullt jämförbarmed denna neurosedyntragedi. Mennu säger statsrådet i sitt svar att "har beslutat attgöra viss omarbetning av texten för att undvika att missförstånd uppstår om vadstyrelsen anser i fråga om bruk av alkohol under graviditet". Ja, det ärbra om det kommer en ändring till stånd. Jag utgår från atl denna ändring dåkommer in i den upplaga som ges ut . F.ö. måste jag säga att skriften Vänta barn är sakhg och informativ, och denbehövs. Den är också utomordenfiigt bra i innehållet, utom vad beträffar justavsnittet Alkohol, där är oklar. Man kan fråga sig om det skallbehövas tidningsskriverier och interpellationer - om min interpellation kan hamedverkat - för att skall kunna ge klarare rekom- mendafioner inom dettaviktiga område. Avslutningvisskulle jag vilja fråga statsrådet vad omarbetningen av TredaopnHpn texteni stort innebär. Eller blir del bara en viss justering av texten 14november 1980 beträffande avsnittet Alkohol? Jag vill anknyta till vad jag sade i mitt svar om atl socialstyrelsensnart kommer ut med en ny upplaga där texten är omarbetad. Jag kan inte härdiskutera innehållet i skriften och i vilket avseende texten är omarbetad, menrent allmänt anser jag att en informationsskrift av det här slaget måste grundasig på vetenskapliga fakta. Det är viktigt alt alla gravida kvinnor får enobjektiv information. Jaganser liksom atl missbruk av alkohol under graviditet är ettallvarligt problem. Den som har alkoholproblem måste få stöd för alt bryta sittmissbruk, och för detta krävs personliga insatser av personalen.Socialstyrelsen har i , i serienSocialstyrelsen anser, 1980:4, gett utföriiga anvisningar om hur personaleninom mödrahälsovården och socialvården bör ge information och stöd tillkvinnor vid känt eller förmodat missbruk. Detär min förhoppning att det klart skall framgå av skrift attalkohol och graviditet inte hör ihop. Det är viktigt att inte skapaonödig oro hos de blivande mödrarna. Det har också varitsocialstyrelsens utgångspunkt. Om planerna på en nykvinnoklinik i Anf.4 (): Jag får tacka för den ytterligare information jag fick av statsrådetHolm. Detär klart att man kan hänvisa också till den muntliga information som ges påvåra mödravårdscentraler. Trots allt hinner man inte alltid med att ge denindividuella servicen i dessa sammanhang, på grund av personalbrist osv. Därförär skriften Vänta barn ett utomordentligt komplement. Men anledningen till alljag frågade om just den här alkoholdelen var atl den kan utgöra missvisandeinformation. Jag utgår från att statsrådet tar inifiativ till att man seröver de ändringar som skall göras och att det av de rekommendationer somföreslås från sida i den kommande skriften klart framgår attblivande mödrar under graviditeten skall avhålla sig från alkohol. Med hänsyntill de skador som kan konstateras är jag av den uppfattningen att man undergraviditeten inte bör använda alkohol. 3 § Svar på fråga1980/81:84 om planerna på en ny kvinnoklinik i har frågat mig om regeringen avser att försenakvinnokliniksbygget vid i . Denallmänna ekonomiska ålstramningspoliliken innebär atl även akut sjukvården i viss mån får känna av prutningar. Jag kan under pågående budgetarbete inte utesluta atl byggnadsverksamhetens omfattning vid kan komma att påverkas av åtstramningen. Om planerna på Regeringen har genom beslut och juli1979 uppdragit åt en nv kvinnoklinik Jmmittén för sjukhusets utbyggande att utföra projektering till huvudhand- ijfjpffnla lingar av en nybyggnad för kvinnoklinik vidsjukhuset. Jag har inhämtat att byggnadskommittén inomkort kommer att överlämna färdiga huvudhandlingar för regeringens prövning. Ärendet kommer att beredas och prövas i den ordningsom gäller för ell byggnadsobjekt av denna omfattning. Jag har givelvis intenågon möjlighet att lämna förhandsbesked om regeringens kommande beslut ifrågan. 6 HANS ALSEN (s): Det är ett något egendomligt sammanträffande just nu här i kammaren.Jag har nämligen vid olika tillfällen nödgats besvära kammaren med just den härfrågan om kvinnoklinik vid , och jag har då vänt mig tilldåvarande sjukvårdsminislern, nämligen den sittande talmannen. Situationen äralltså något remarkabel. Tyvärrmåste jag konstatera att det svar jag har fått på inget sätt ärfillfredsställande, som jag givetvis tackar för attsjukvårdsministern har svarat på min fråga. Frågan om ny kvinnoklinik i Uppsalahar varit föremål för prövning vid många tillfällen här i kammaren. Den äralltså på intet sätt ny. Jag vill nämna att generalplan för Akademiskasjukhuset innehöll just förslag om ny kvinnoklinik. Man skall då vara medvetenom att innan förslag lämnas från ett generalplanearbete, så ligger det mångaårs tänkande bakom detta. var man pådet klara med att del här behovet fanns, och vi skriver nu 1980. Svaret på min frågaär alltså att det alltjämt står i vida fältet om det blir något byggande avkvinnokHnik vid i . Svaretoch situationen över huvud taget gör att oron är myckel stor först och främsthos kvinnorna i länet och hos de ansvariga polifikerna och tjänstemännen, menockså hos den personal som arbetar på Akademiska sjukhusets olika avdelningarför att betjäna patienterna. I synnerhet gäller detta självfalletkvinnokliniken. Tilldet besvärande tillstånd som har rått vid kvinnokliniken har nukommit att man fattat ett beslut, som också har effektuerats, om att förflyttaden förlossningsvård som har bedrivits vid lasarettet i till ,vilket gör att behovet av platser vid kvinnokliniken i nu är ännu störreän tidigare. Efteratt ha tagit del av statsrådet svar skulle jag vilja säga att det minsanninle är lätt att vara beroende av samarbetet med den borgerliga regeringen påden här punkten. Svaret är ju till sitt innehåll helt formellt, och där hänvisastill att det är osäkert hur beslutet kommer att bli. Jag vill fråga statsrådet:Har sjukvårdsministern ingen möjlighet att antyda någonting om hur hon ser på situationenför personal och patienter? Är det inle delta som ändå borde vara det primäranågon gång i regeringens svar på frågor som rör just Akademiska sjukhusetskvinnoklinik? Är statsrådet beredd atl något lätta på förlåten och säga vad nitycker om det tillstånd som råder vid kvinnokliniken på ?Jag och många med mig skulle sälla värde på om statsrådet gjorde det. Jag känner till att frågan om kvinnokliniken vid Akademiska sjukhusetingalunda är ny. Likaså känner jag till att man vid harbeslutat att lägga ned kvinnokliniken. Jag vet också atl man rent allmänt kansäga att kvinnokliniken är i behov av en ny byggnad, det är min personligauppfattning, men Hkafulll har jag givit precis det svar som jag underpågående budgetarbete kan ge på den här frågan. Jag anser inle att det ärrimligt att ställa i utsikt några löften som kanske inte kan hållas. Därför harockså svaret blivit knapphändigt. Omplanerna på en ny kvinnoklinik i Anf.8 HANS ALSEN (s): StatsrådetHolms anförande bestod av två delar. Honkonstaterar att hon känner till de besvärliga förhållandena, som alltså harförvärrats till följd av beslutet om förflyttning av förlossningsvården frånEnköpings lasarett till . Det är tillfredsställandeatt dessa förhållanden är kända för det statsråd som har ansvaret försjukvårdsfrågorna. Den senare delen av inlägget är emellertid ganskaegendomlig. Är det verkligen så, att en så oerhört långsiktig byggnadsfråga -både beträffande perspektivet bakåt när det gäller behovet av byggnaden i frågaoch framåt, eftersom det gäller att planera sjukvården i dess helhet på ettviktigt område -skall vara föremål för ständig prövning? Jag måste säga attdetta är egendomligt. Vårdkostnaderna blir knappast särskilt myckel högre vidnybyggnad. Däremot uppstår en investeringskostnad, men denna avserhuvudsakligen inhemsk arbetskraft och inhemskt material - det gällersysselsättning för byggarbetskraften i ett område som man kan befara ganskasnart kommer att få arbetslöshet också på del här området. Jag förmodar atldelta ändå måste vara frågor som regeringen kommer att väga in i sammanhanget, såatt det inte bara blir kortsiktiga ekonomiska bedömning- Jagvill påminna om vad socialutskottet skrev i sitt betänkande 1976/77:25 i dennafråga: "Utskottet har inhämtat att kommittén för akademiska sjukhusetsutbyggande avser att hos regeringen begäraprojekteringstillstånd för en ny kvinnoklinikbyggnad. Då det är viktigt attlokalfrågan för kvinnokliniken löses, förutsätter utskottet att regeringen tarpositiv ställning i frågan utan dröjsmål." Dettavar alltså 1977 , dvs. Somsagt, tillståndet har förvärrats . Jag hoppas verkligen attstatsrådet och regeringen tar intryck av dessa förhållanden. 4 § Svar påinterpellation 1980/81:22 om skogsindustrins råvaruförsörjning har frågat om jag med hänsyn till behovet avarbetstillfällen och till skogsindustrins råvarubehov är beredd alt verka föralt ett stöd till reproduktion och skogsvårdsåtgärder kommer till stånd iskogslänens inland. Enligtde riktlinjer som har fastställt för skogspolitiken skall skogsbruketi princip vara självfinansierat. Del innebär t. ex. att samhället genomskogsvårdslagen inte ställer större krav på bl. a. ålerväxlåtgärder efteravverkning än vad som är rimligt med hänsyn till normala förhållanden inomskogsbruket. Avregionalpolitiska skäl satsar staten emellertid på en skogsvård av högrekvalitet inom det särskilt utpekade skogliga stödområdet. Statsbidragen tilldetta område har mer än fördubblats fr. o. m. innevarande budgetår och uppgårnu fill ca 100 milj. kr. Ensärskild utredning arbetar med skogsindustrins råvaruförsörjningsproblem.Utredningen skall bl. a. redovisa behovet av ytterligare statliga åtgärder föratt påverka utbudet av virkesråvara. Jag är inte beredd att föreslå några långsiktigtverkande åtgärder av det slag syftar på innan utredningen ärklar. Om det av sysselsätlningsskäl behöver vidtas särskilda åtgärder på kortsikt, får del ske inom ramen för arbetsmarknadspolitiken och enligt de reglersom gäller för sådana åtgärder. 10 KARINISRAELSSQN (c): Jag ber att fåtacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Anledningen till frågan ärdels den situation som skogsbruket befinner sig i, dels den situation somskogsindustrin befinner sig i när det gäller råvaruförsörjningen. kostarhyggesrensning, markplanering och plantering ca /ha i Västerbottensinland. Det är inle alltid som den inkomst en avverkning ger betyder attåterställningskostnaderna täcks. Sådana här fall av dålig kostnadstäckninginträffar när del gäller gamla hyggen eller skog av klen dimension. Iflera år har priset för den enskilde varit avskräckande, och alla som sysslarmed skogsbruk vet hur viktiga återväxtåtgärderna är. Detta gäller speciellt idessa områden, där skogsbeståndet är svårföryngrat. Skogsägarstrukturen idessa trakter är av ett mycket beklagligt slag, med alltför splittrat ägandegenom de många stärbhus och dödsbon som handhar vården av skogen. Detta utgörett hinder för ett riktigt drivet skogsbruk och förhindrar att uttaget ökas somdet vore möjligt. Ägarstrukturen präglas även av att ägarna i allt störreutsträckning nått pensionsåldern, vilket gör det ur skattemässig synpunkt alltmindre lönsamt att avverka skog. Detta innebär alt de arbetsfillfällen somreproduktionen kan ge inle kommer till stånd, och det innebär också attskogsindustrin - både sågverk och massaindustri - får svårigheter atl läckasill behov av råvara. I ett framtidsperspektiv är detta Tillgången påskog i framfiden blir lidande. Omman får en förbättrad leverans av massa och en större avverkning av timmerberor det i på att råvarans pris har förändrats i posifivriktning. Fraktkostnaderna för massaveden från exempelvis åt fidigareupp all eventuell förtjänst. Just nu har dessa priser sänkts för leverantören,och det innebär ett ökat antal avverkningar. Detär viktigt att inför framfiden förebygga en upprepning av den situafion somvarit för handen . I inlandet finns i skogsbeståndet en störreandel massaved, men del finns även fin gammal skog. Avverkas inle massavedenvet vi att den övriga skogsråvaran förblir oavverkad. Jag hoppas att denutredning som ser över dessa problem tar lärdom av den utveckling vi har iår. Skogsbruketär en basnäring i inlandskommunerna, i de flesta fall i kombinafion med andranäringar. av befolkningen försörjer sig där på näringarna skogs- ochjordbruk. Där betyder ägarförhållandena mycket för att man skallvåga salsa på dessa näringar. För dagen är det mest betydelsefullt att skapaarbetstillfällen, och på den punkten skulle ålerväxlåtgärder ge lämpligaarbetsobjekt. Detta är viktigt, inte minst i ett längre perspektiv. Jagvill än en gång tacka för svaret och ser den nya skogspolitik som börjatgenomföras som positiv. Det speciella statsbidrag som utgår tilldet särskilda skogliga stödområdet är bra, men det finns fortfarandemöjligheter att göra förbättringar, speciellt genom atl se fill aft återväxtenförsäkras. Det finns där ett behov av ytterligare insatser, och jag vill gärnafråga statsrådet vilka möjligheter han ser atl gå in i just den delen avskogsbruket. Det är lätt att hålla med när hon poängterarskogsnäringens betydelse lokali-regionalt och ur landels synpunkt. Men å andrasidan skall man, anser jag, komma ihåg att det i vissa områden i landet - därekonomin i skogsnäringen är dålig - är en förslahandsuppgift för skogsindustrinsjälv att göra prisavvägningar, så alt virkesfångst även från områden avlägsnafrån befintliga industrier blir möjlig. Till min glädje har jag observerat huren sådan förändrad prissättning har skett under innevarande säsong, vilketockså har gjort att avverkningarna har blivit mer ekonomiskt intressanta än idet förgångna. Närdet gäller den direkta frågan om vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas frånstatens sida vill jag gärna poängtera att de statligastödinsatserna är uppe i en summa av 100 milj. kr. i dessa områden. Det är ensumma som innebär en fördubbling av stödet på mycket kort lid. Jagär väl medveten om de stora reproduktionskostnaderna efter en tolalawerkning,och jag kan förslå atl de i och för sig kan te sig avskräckande för denskogsägare som har sådana kostnader framför sig. Men jag är fortfarande inteberedd alt nu föreslå några ytterligare åtgärder, utan vi har i första hand attavvakta förslag från virkesförsörjningsutredningen. 11 protokoll 1980/81:20-24 mig inte obekant altledamöter i den utredningen också har sådana tankar som dem gett uttryck för. Nufår vi som sagt avvakta och se vilka förslag utredningen lägger fram. Fram tilldess menar jag nog att det ligger i den virkesköpande industrins eget. intresseatt prissättningen blir sådan att man får virkesfångsl från alla delar avlandet där det över huvud taget produceras skog. Anf.12 (): Jag ber att få tacka för det ytterligare klarläggande somjordbruksministern nu har gjort. Jagvill återigen påminna om att det går bra där uppe. Man tar emellertidlärdom av vad som hänt och vill förebygga att vi än en gång skall behövauppleva det som vi haft bekymmer med när det gällervirkesleveranser till industrin vid kusten men även till de sågverk som finns iinlandet, där man kan vidareförädla råvaran. Jaghoppas att den utredning som arbetar även tar hänsyn till detta i sittarbete. 5 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1980/81:57 fillsocialutskottet 6 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:113 och 114 tilltrafikutskottet 7 §Föredrogs och bifölls Interpellafionsframställningarna 1980/81:41 och 42 8§På förslag av förste vice talmannen beslöt kammaren att ajournerasina förhandlingar fill , då de fill dagens bordläggning anmäldautskottsbetänkandena väntades föreligga. 9§Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. 10§ Anmäldes och bordlades Proposition 1980/81:73om ett utbyggt skydd mot höga sjukvårds- och läkemedelskostnader 11 § Anmäldes ochbordlades Motionerna 1980/81:115 av LarsWerner m.fl. med anledning av proposition 1980/81:24 omförlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen (1956:236) 1980/81:116 av TorstenGustafsson och ,- Nr 24 med anledning avproposition 1980/81:27 om försvarsmaktens organisation m. m. på Golland 1980/81:117 av OlleWestberg i m. fl. med anledning avproposition 1980/81:51 med förslag till ändrade riktlinjer för Norrlandsfondensfortsatta verksamhet m. m. 12§ Anmäldes och bordlades betänkanden /81:3 om vissagrundlagsfrågor m. m. 1980/81:4 om ändringar isekretesslagen m. m. 1980/81:18) 1980/81:5 om vissa kyrkliga frågor 1980/81:6 om ändring i ersättningsstadgan förriksdagens ledamöter (förs. 1980/81:5) 1980/81:6om vissa informationsfrågor, m. m. 1980/81:2 om vittnesförhörmed psykologer 1980/81:3 om forumreglerför mål om krav på obetalda vattenavgifter 1980/81:1 om verksamheteninom 1980/81:2 om verksamheteninom 1980/81:3 om 1980/81:4 om biblar tillSovjetunionen 1980/81:5 om erkännande av Demokratiska sahariska arabrepubliken m.m. 1980/81:6 om baltiska invandrares dubbla medborgarskap 1980/81:1 om riktlinjer för det militära försvaretsfortsatta utveckling (prop. 1980/81:4) 1980/81:2 om ettfristående frågor 1980/81:3 om försörjningsberedskapen påtextilfiber- och bomullsgarnsområdena (prop. 1979/80:138) 1980/81:4 om ekonomiskersättning fill musikkårer vid högvaktsuppdrag 1980/81:5 om befrielsefrån militärtjänstgöring för fiskare 1980/81:6 om militärmedverkan i viss civil verksamhet 1980/81:7 om försök medvegetarisk kost vid militära förband 1980/81:8 om pensionernatill försvarets reservpersonal 1980/81:10 om ändring ilagen om försöksverksamhet med närradio (prop. 1980/81:2) 1980/81:11 om bevarande av medeltida pergamentshandskrifter 163 1980/81:1 om tjänster m.m. inom skolväsendel 1980/81:2 omoplikerutbildning 1980/81:3 om utbildning avcirkus- och varietéarfisler 1980/81:4 om synskadadesmöjligheter till högskoleutbildning 1980/81:5 omhandikappvänliga högskolelokaler 1980/81:6 omgymnasieskolan 1980/81:7 om studieomdömetinom folkhögskolan 1980/81:3 om lag omjaktvårdsområden, m. m. 1979/80:180) 1980/81:4 om vissafiskefrågor 1980/81:5 om naturvård 13§ Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits fill kammarkansliet 1980/81:43 av BerntNilsson (s) till industriministern om det statliga stödet fill StenbergsVerkstad : , , har gått i konkurs,delvis beroende på statsmakternas agerande. Företaget har 50 personer anställdai och bearbetar bromstrummor och bromsskivor till bilar. Företageterhöll en stor order från , som innebar attföretagets dåvarande kapacitet inte räckte till. Förelaget tog då kontakt medbl. a. industridepartementet, som gav lokaliseringsstöd och bidrag på ca 10milj. - under förutsättning att ett dotterföretag startades i Haparanda.Länsmyndigheterna i avstyrkte detta. Anledningen härfill var bl. a. inte trodde det var ekonomiskt möjligt att frakta gjutjärnsämnen på flerakilo från i till för ca 3 minuters bearbetning ochsedan frakta den färdiga produkten till . Det slutade också i konkursför både dotter- och moderbolaget, bl. a. sedan staten sagt upp IG-lån på 3milj. En rekonstruktion pågår nu av dotterföretaget i medanmoderföretaget i uppenbarligen får gå omkull och de 50 anställda bUrutan arbete. Detär enligt uppgift så att Regioninvesl-Nord skall överta produktionen, kontrakt,maskiner m. m. och driva verksamheten vidare i . Meddet anförda som bakgrund vill jag ställa följande frågor tillindustriministern: 1.Av vilken anledning biföll industridepartementet lån och bidrag till Stenbergslokalisering i , emot länsmyndigheternas avstyrkan? Varför sades IG-lånet på 3 milj. kr. Vilka åtgärder har vidtagits ochkommer att vidtas för alt få fill stånd en Fredaeen den rekonstrukfion avStenbergs Verkstad i ? 1980/81:44 av Ing-MarieHansson (s) fill utbildningsministern om litteraturstödet: Ökningarna av såväl den grafiska branschensframställningskostnader som kostnaderna inom förlagsbranschen som helhet hargjort det nödvändigt att kraftigt höja arkersättningen för den övervägandedelen av stödet för utgivning av litteratur. Antalet titlar som kan tilldelasstöd kommer på grund härav att minska med drygt hundratalet titlar 1980/81.Antalet avslagna ansökningar är /81 närmare 700, dvs. närmare hälftenav alla ansökningar. Litteraturstödetskompensation för de senaste årens kraftigt ökade kostnader för bokframställninghar varit klart otillräcklig.