prot · G40934 · 1980-12-31 00:00:00 — Är det därför som man är så enormt rädd för attden skall omfattas av skatteflyktsklausulen? Varför vill inte KnutWachtmeister, regeringen och utskottet vara med om aft de lokalataxeringsnämnderna skall vara första instans när det gäller tillämpningen avlagen? Det skulle vara intressant att få höra ett argument för er inställning-något sådant anförs ju inte i proposifionen. När vänsterpartietkommunisterna föreslår en mer omfattande skatte- Onsdagenden .26 november 1980 Lagmot skatteflykt, m. m. flyktsklausul gör vi detockså utifrån vetskapen om att nya bedömningar allteftersom åren går gör att nugällande regler kan komma att ändras i och med en förändrad syn påbeskattningen. Därför menar vi att en skatteflyktsklausul måste ha en sådaninriktning att nya seenden och nya skeenden härvidlag inte sätter stopp förmöjligheterna att hindra skatteflyktstransaktioner . Anf.33 (): Jag skall först besvara direkt ställda frågor. Varförhar inte utskottet gått med på att även gåvobeskattningen omfattas avgeneralklausulen? Gåvobeskattningen är kopplad till arvsskatten, och detställer sig inte särskilt lätt att få ett förhandsbesked i sådana fall. Varförfår inte de lokala taxeringsinstanserna ingripa med stöd av generalklausulen?Den här lagstiftningen är så pass känslig att vi har ansett att den störrejuridiska sakkunskap som finns i länsrätterna behövs. Beträffandedet sade om skenavtal vill jag betona att jag inte gjorde någonvärdering om huruvida sådana var svåra att avslöja, som påstod,utan jag påpekade blott att de var förbjudna. Detta sade jag i mittinledningsanförande. AvTommy första inlägg framgår att han är av den uppfattningen attlagförslaget t. o. m. underlättar en fortsatt skatteflykt. Så är detnaturligtvis inte. talade bara om de stora kanonernasskatteflykt. Har han alldeles glömt bort vad som hänt ochvad som har avslöjats inom många ? Det har förekommit skattefrittskadestånd i stället för semester. Det har förekommit stipendier -skattefrianaturligtvis - i stället för förlorad arbetsförtjänst under exempelvis fackligakurser. Det har förekommit fiffel med traktamenten, där man exempelvisorättmätigt tagit ut utlandstraktamenten, trots att någon utlandsresa integjorts osv. Läserman vpk:s motion 1979/80:1864 finner man en del saker som är ägnadeatt förvånamot bakgrund av vad jag anförde. Man skriver bl. a.: "Den ekonomiska brottslighetenförtrycker på ett mer destruktivt sätt än kapitalismen i allmänhet. Inte minstriktar den sig i hela sin karaktär mot för arbetarklassen och folkflertaletviktiga ideologiska värderingar som solidaritet, ansvar och medmänsklighet ochleder därmed fill en försvagning av de demokratiska krafterna." Dettalåter litet egendomligt mot bakgrunden av vad jag anfört om det omfattandeskattefusk som har avslöjats. Såfill vad genmälde. Han sade bl. a. att förhandsbesked har funnitsfidigare. Ja, det är rätt, men det vikfiga är att de har fått ökad betydelse iden nya lagen. Sedansade att generalklausulen huvudsakligen berör juridiska personer.Jag tror att det blir ganska svårt att övertyga svenska folket om att det ärblott mot juridiska personer som den är riktad. Vidare ville intevänta på de pågående utredningarna. Det är gammal god tradition i vårt land avvaktar pågående utredningar. Hundratals, ja tusentals motioner hartidigare avslagits just med sådan motivering under den fid dåsocialdemokraterna hade majoritet i . Jag beklagar att utskottet inte kunde ena sig i dettaärende. Med tanke på att det gäller en försökslagsfiftning tror jag att dethade varit möjligt för utskottets ledamöter att åstadkomma en gemensamskrivning, om viljan härfill hade funnits. Lag mot skatteflykt, m. m. 34 (): Jag tycker att det verkar som om KnutWachtmeister börjar lägga ut dimridåer för att skydda sin ställning, när han nugår in på handlande. Jag kan möjligen förstå det yttrandet om detgjordes i polemik med , men själv har jag aldrig sagt något avantydd innebörd utan menar, att den föreslagna lagstiftningen skall gälla alla.Men jag säger att de juridiska personerna inte kommer att undantas.Dessa har i större utsträckning än andra börjat använda den aktuellamöjligheten, trots att deras skattebörda inte ökat särskilt mycket under dengångna tiden. När det gäller förhandsbesked sade jag att det i alla deförslag som över huvud taget varit uppe till diskussion under de tre till fyraåren sedan den lade fram sitt betänkande har tagits uppmöjligheter fill utökade förhandsbesked. Om skall hänga uppsitt nya ståndpunktstagande just på att han accepterar förhandsbeskeden, trorjag att han är ute på mycket hal is. Jag är vidare inte någon anhängareav tanken på en försökslagsfiftning, och på den punkten var utskottetsledamöter nog inte överens. Vi tycker att den nu föreslagna lagstiftningenskall utvärderas, men vi har inte i lagtexten velat föra in något om att det ärfråga om en försökslagstiftning. 35TOMMY (vpk): anförde som skäl för inte skulle kunna tillämpa skatteflyktslagstiftningen i första instans attlagstiftningen är känslig. Ja, men man måste fråga sig vad det finns för skälatt inte ta upp sådana mål i de lokala taxeringsnämnderna. Den juridiskaexpertis som talar om kommer sannolikt att tas i anspråk närden som anser sig ha blivit felakfigt behandlad i den lokala taxeringsnämndenvänder sig till länsrätten. Anledningen fill att vi menar att den lokalataxeringsmyndigheten först måste komma in är att vi vill stoppa dessaföreteelser och inte låta det dröja , vilket som bekant blirfallet när man går uppåt i skattedom-stolshierarkin. Jag talade vidare om att det nu föreliggande förslagetinnebär en försvagning, och jag vidhåller definifivt att det är fråga om enförsvagning i förhållande till expertgruppens förslag. Framför allt fungerarpropositionen. Lag mot skatteflykt, m. m. som jag sade i mitt inledningsanförande, som ettuppslagsverk över hur man kan kringgå lagen mot skatteflykt. I och med dettatorde all rädsla hos de stora kanonerna, som nämnde, att inteklara sig i detta sammanhang vara försvunnen. säger att omfattande transaktioner skettinom fackförbunden. Det kan kanske förefalla som om de varit omfattande, pågrund av att borgarpressen har givit så stort utrymme åt just detta. Men jag ärövertygad om - och det tror jag att också är - att dettaegentligen är mycket ringa saker i förhållande till vad läromästarna, de storakanonerna, har gjort sig skyldiga till. Jag menar att det är ur den synvinkelnman måste se det hela. Därmed är naturligtvis inte sagt att lagstiftningen inteskall gälla även för fackförbund. 36KNUT (): Det jag sade om var självfalletinte riktat mot , utan det sade jag i min replik till TommyFranzén. säger att jag lägger ut dimridåer, bl. Det gör jag inte. Jag har understrukit betydelsenav förhandsbeskeden, och i utskottsbetänkandet har vi också understrukit viktenav att så många resultat av dessa förhandsbesked som möjligt publiceras, så får en praxis som underlättar för länsrätterna att följa en lagstiftningsom är lika över hela landet. har praxis varit att förhandsbeskedendast publiceras om de överklagats till kammarrätten eller om de har ettallmänt juridiskt intresse. har vi skrivit i utskottsbetänkandet - och påden punkten är utskottet enhälligt - att det är mycket viktigt att manpublicerar så många förhandsbesked som möjligt utan att det därmed kommer ikonflikt med den personliga integriteten. Apropå dimridåer kan jag inte underlåta att påpeka att deti den socialdemokratiska motionen 1979/80:1590 står följande: "En förutsättning för att införa en allmänskatteflyktsklausul är enligt vår mening att det är möjligt att ge den entillräckligt preciserad utformning." Sedan skriver man i reservation 1: "En allmän skatteflyktsklausul måste enligtutskottets mening utformas så att elementära rättssäkerhetskrav inte träds förnär. Skall å andra sidan en sådan klausul kunna tillgodose någorlunda rimligaeffektivitetskrav måste det, såvitt utskottet kan bedöma, vara olämpligt att gebestämmelserna en alltför snäv avfattning och ett alltför exakt innehåll. "Först säger man alltså i motionen att det måste vara en preciserad utformning,och sedan säger man i reservationen att det inte får vara alltför exaktinnehåll. Där tror jag det finns mera dimma att hämta än i mitt yttrande. Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 18 förmotion 59 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. förberedande votering biträddes reservation 1 av m. fl. med139 röster mot 17förmofion 59 av m. fl. i motsvarande del. 154ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 155 röster mot 153 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottetshemställan bifölls med 155 röster mot 153 för reservafion 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottetshemställan bifölls med 155 röster mot 153 för reservafion 3 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 1980/81:4 om vissa villkorför svenskt medborgarskap betänkande 1980/81:5 om anställningsskydd. 37 (vpk): I detta betänkande tas två vikfiga frågor upp till behandling, nämligendels kravet på att deltagande i strejk aldrig får utgöra saklig grund föruppsägning, dels kravet på att vid permittering lön skall utgå från förstadagen. Deflesta strejker orsakas ju av arbetsköparna. Centrala avtal skrivs på. Lokalaförhandlingar om problem som där finns kan inte beaktas vid centralauppgörelser. På de lokala arbetsplatserna kvarstår dock kraven. Oresonligaarbetsgivare driver då fram en strejk. Arbetarna får inte något gehör för sinakrav. När konflikten har pågått kan de hota med strejk. Det finns en delfall där resultatet har blivit avsked. Märk väl att fackföreningen och deanställda i de allra flesta fall har samma krav. Utgångspunkten är alltså försöker splittra dem som är valda att företräda de arbetande och dearbetande som känner sig vanmäktiga inför en situafion. Trefall är särskilt uppmärksammade. Vi har Bil & Traktor, där man villepådyvla arbetarna fast lön. Man kom inte fram till något resultat i förhandlingarna,och arbetarna blev avskedade. I försökte varvsledningen att efterkonflikten straffa dem som var med i denna genom att avskeda dem. Det hotet,som gällde två man, togs sedan tillbaka. är AB Cementgjuterii aktuellt. 33 arbetare är där avskedade. Orsaken är också här lokalalönekrav. Det är dock inte fråga om oskäliga krav, inte ens sett med borgerligaögon. T. o. m. en låglönefråga är med i bilden - lönen för kvinnliga anställda.Utvecklingen har lett till att arbetsgivarna i dessa fall åberopatavskedsparagraferna eller använt sig av anvisningarna i lagstiftningen för attkunna avskeda. Men i vill man nu återanställa 13 personer. Det ärresultatet av konflikten där. Under den svenska arbetarrörelsens framväxt har kampen motavskedanden vid konflikter varit en central fråga. Det har betraktats som endemokratisk rättighet att få strejka utan att mista sitt arbete. Det måste varafel att avskeda människor för att de har deltagit i en konflikt, allra helstsom konflikten har sin orsak i de förhållanden som man lever under påarbetsplatsen. I valrörelsen tvingades t. o. m. statsministern inågon av utfrågningarna att vara litet vag på denna punkt. Han tyckte attavsked inte var någon bra metod. Jag skulle därför vilja ha klart besked frånutskottet, om det anser att avsked är en bra metod för att lösa konflikter. Detmåste väl ändå finnas någon princip som utskottet handlar efter då det år efterår bara avvisar vårt krav på att deltagande i strejk inte skall få utgörasaklig grund för avskedande. Jag vill även ställa en fråga till utskottetssocialdemokratiska ledamöter, som vid behandlingen av detta ärende tydligenhelt somnat in. De har av allt att döma inte alls uppmärksammat att Fabriks nugår till arbetsdomstolen med det ärende som gäller de avskedade arbetarna iÖjebyn. Fabriks kräver t. o. m. ett skadestånd på 1 milj. kr. Dessutom tycksinte heller socialdemokraterna ha märkt att Svenska arbetsgivareföreningensystematiskt begagnar sig av anvisningarna i lagstiftningen för att framtvingatotal underkastelse vid konflikter. Finns det inte skäl för en liten markeringmot Svenska arbetsgivareföreningens offensiv? Jag vill också ta upp frågan om full lön vid permittering.En stor permitteringsvåg är på väg. Snickerier drar ned produktionentill tredagarsvecka. Vid glasbruk blir det kortfidsvecka och december. NCB:s sulfitfabrik i permitterar. Likasåblir det permittering i och eventuellt i . Listan kannaturligtvis göras mycket lång. Nära 20 000 metallarbetare är f. n.permit-terade eller arbetar korttidsvecka. Det är den högsta siffran i modernfid, enligt , föreståndare för Metalls A-kassa. Det finns riskför att det blir ännu värre . , , Aluminium,järnverken i , , och är några storföretag som harplaner på att permittera. Dessutom har vi många mindre företag, främst underleverantörertill bilindustrin, som också har permitteringsplaner. Totalt är mellan 50 och100 arbetsplatser berörda, och det duggar in nya varsel , enligtIngvar Liljeroos. Permitteringar kommer inte in i arbetslöshetsstatistiken.Det är en dold arbetslöshet som enbart för Metall berör 20 000personer och kostar A-kassan 40 milj. kr. Korttidspermitteringar bordeförbjudas, menar . Och det är ett rättvisekrav. Metallsavtalssekreterare håller med om att den nuvarande ordningen ärhelt oacceptabel. Som vanligt är det industriarbetarna som kommer i kläm ochfår betala för industrins problem. Tjänstemännen på den privata och offentligasektorn får ju full lön oavsett om det råder arbetsbrist eller inte. LeifBlomberg säger också: "Många företag har råd att betala full lön. De sominte har det borde kunna få stöd ur någon form av fond, som arbetsgivarnaskulle finansiera solidariskt Det är fel att vår A-kassa ska fungera som ett allmäntindustristöd. Den är till för att skydda medlemmarna. Inte för att hållaindustrin under armarna." "Jag är säker på att många av de företag som hareller överväger permittering kommer att hålla oförändrad aktieutdelning i år.Det är orimligt att våra medlemmar och vår A-kassa ska bära hela bördan medandet s. k. riskvilliga kapitalet sitter i orubbat bo." Så långtMetallarbetaren nr 47 1980. Vi kan till de här fackliga uttalandena lägga att densenaste uttalade sig för full lön . Till defackliga kongresserna kommer det här kravet igen. I en motion från minfackförening sägs precis detsamma som man har sagt vid , nämligenatt de flesta företag bedriver sin verksamhet strikt företagsekonomisktoch att kortsikfiga lönsamhetskrav ofta är avgörande för neddragningar ochnedläggningar. Konsekvenserna är att man permitterar eller säger upp arbetare.Man använder permittering för att anpassa produktionen efter konjunkturen. Manvill kringgå anställningstrygghetslagen och genomföra permitteringar, införa s.k. korttidsvecka och övervältra kostnaderna på skattebetalarna, de fackligaorganisationerna och den enskilde arbetaren. Det är en otrygghet på arbetsmarknadensom borde kunna avlägsnas. I motionen krävs att permittering av anställdaendast får ske efter överenskommelse med den fackliga organisationen - det ärhuvudkravet - och att man skall ha betalt av en permittering. Utskottet säger naturligtvis att en utredning är på gångäven på detta område. Man frågar sig då vad den skall komma fram till. måste kunna svara när det gäller dess inställning: Är det en riktigprincip att de arbetande genom sina kassor och sina egna förtjänster skallbetala industrins konjunkturnedgångar? Eller är utredningsarbetet inriktat påatt ta bort detta? Och hur kan utskottets socialdemokrater i detta lägeunderlåta att påtala kapitalets framfart med permitteringar? Jag yrkar bifall till vpk-motionerna och, omde skulle bifallas, att förslagen i dem träder i kraft . 38INGEGERD (): Jag vill först säga, att eftersom ettenhälligt utskott har avstyrkt mitt yrkande i motion 978, känns det intesärskilt meningsfullt att yrka bifall till motionen, och jag kommer inteheller att göra det. Detta innebär inte att jag delar utskottets uppfattning,att ett bättre anställningsskydd för de manliga ungdomar som inte fullgjort sinvärnplikt behöver medföra svårighet för dem att få arbete. Jag grundar minuppfattning på att den lag jag har motionerat om inte används i någon störreomfattning på arbetsplatserna. Vad jag främst reagerar mot är begränsningen avanställningstryggheten för en grupp i landet, nämligen manliga ungdomar sominte fullgjort sin värnplikt. Begränsningen i deras anställningstrygghetgentemot de arbetstagare som omfattas av lagen om anställningsskydd finnsangiven i lagen om förbud mot uppsägning eller avskedande av arbetstagare medanledning av värnpliktstjänstgöring m. m. Enligt 2 § i den sistnämnda lagen gesnämligen rätt för arbetsgivaren att träffa överenskommelse med den enskildearbetstagaren om att anställningen skall upphöra vid värnpliktstjänstgöringensbörjan. I lagen om anställningsskydd ges däremot inte utrymme för sådanauppgörelser. Jag menar att den särskilda anställningsskyddslagen förvärnpliktiga m. fl. borde innehålla bestämmelser om att det endast är denfackliga organisafio-nen som skall ha rätt att träffa överenskommelse omvisstidsanställning. De unga människor det rör sig om skulle därmed få ettbättre och säkrare skydd när det gäller att bedöma om en visstidsanställningkan anses befogad. De som berörs av den här särskilda lagen är ju nämligen ungaoch oerfarna i fråga om sin rätt på en arbetsplats. Det är också vid de mindrearbetsplatserna, där fackklubb saknas och där det ofta inte heller finns någonsom engagerar sig i frågor som rör de anställdas rättigheter, som det träffatsavtal enligt den nämnda lagen om värnpliktstjänstgöring m. m. Detta är vad jag har framfört i motion nr 978. Jag haralltså inte krävt att arbetsgivarna i alla lägen skall vara skyldiga atttillsvidareanställa de unga människor som inte fullgjort värnplikten. Jag villsäga detta, eftersom utskottet anger det som ett skäl för att avstyrkamotionen. Jag har ju i stället vänt mig mot den generella rätten tillvisstidsanställning av unga, oftast manliga, arbetstagare. Jag har bara velat framföra dessa synpunkterpå anställningstryggheten för en grupp unga arbetstagare, och som jag sadeinledningsvis nöjer jag mig med detta . 39 (): Utskottet har haft att behandla 25motioner om den arbetsrättsliga lagstiftningen. Motionerna väcktes iår, och de griper delvis in i varandra. I det nu föreliggande betänkandetbehandlar utskottet fem motioner med konkreta ändringsförslag beträffandelagstiftningen om anställningstrygghet. Fyra av motionerna gälleranställningsskyddslagen. Den femte gäller den äldsta av lagarna på dettaområde, lagen om förbud mot uppsägning elleravskedande av arbetstagare med anledning av värnpliktstjänstgöring m.m. Anställningsskyddslagenär under översyn av en parlamentariskt sammansattkommitté. Den väntas avge sitt huvudbetänkande och fullföljer sittarbete med ytterligare förslag . Regeringen har för sin delaviserat förslag till beträffande lagen . Utskottethar vid behandlingen av motionerna följt anställningsskyddslagens dispositionoch har därför börjat med motion 738, som riktar sig mot degrupper arbetstagare som enligt 1 § är undantagna från lagens skyddsregler. a. verkställande direktörer och andra arbetstagare i företagsledandeoch därmed jämförlig ställning. anser att lagens uttryckssätt intebör tolkas snävt utan inbegripa en vidare krets av högre befattningshavare.Utskottet anser inte de hittillsvarande erfarenheterna av lagen vara sådana bör ta fasta på motionsförslaget - det skulle försämra anställningsskyddetför berörda arbetstagare. Mofio-nen avstyrks sålunda. Vänsterpartietkommunisterna återkommer i mofionerna 444 och 1003 med fidigare gjorda yrkandenom begreppet saklig grund. Utskottet har i fidigare sammanhang framhållit attavskedande eller uppsägning i samband med olovliga konflikter endast får godtasi speciella undantagssituafioner. Sedan anställningsskyddslagen infördes år1974 har f.ö. arbetsdomstolen hitfills endast prövat frågan om avskedande elleruppsägning i ett fall, och det var , då arbetsgivarens åtgärd godtogs. Lars-OveHagberg efterlyser vår mening om avsked i samband med strejk, och jag vill sägaatt detta naturligtvis inte är någon bra metod. Det måste i det sammanhangethandla om verkliga undantagsfall. Vi får väl se vad arbetsdomstolen kommer framtill beträffande målet i , som blir det första och f.ö. detförsta sedan 1976 års uttalande av dåvarande arbetsmarknadsministern . Det är enligt min uppfattning för tidigt att uttala någonförkastelsedom och att diskutera vad som skulle kunna komma att hända. Vadgäller samarbetssvårigheter och andra personliga förhållanden som grund förenfledigande bör på nytt fastslås att arbetstagaren skall ha visat en klartdokumenterad olämplighet för att kravet på saklig grund skall vara uppfyllt.Riksdagen avslog ett yrkande om att göra ändringar av det slag somvpk också nu begär. Utskottet anser att det inte finns skäl för attändra denna sin tidigare bedömning. Imotion 1491 tar vpk upp en fråga som även har aktualiserats vidupprepade fillfällen. Kommunisterna vill vidga arbetsgivarnas skyldighet enligtlag att betala permitteringslön, att gälla inte som efter 14 dagarspermittering utan . De arbetstagare som kan permitteras harsom regel ett annat inkomstskydd. Vidare hänvisar utskottet till attpermitteringsinstitutet är en av anställningskommitténs huvuduppgifter attöverväga. Även övriga i motionen framförda ändringsförslag, beträffandevikariat, turordningsregler m.m., bör prövas i samband med att resultatet av anställningsskyddskommitténsöversyn av lagen föreligger. Slutligen några ord om motion 978 av m. fl.om förbud mot uppsägning eller avskedande av arbetstagare med anledning avvärnpliktstjänstgöring m. m. Lagen ger en i förhållande tillanställningsskyddslagen vidgad möjlighet till tidsbegränsade anställningar. Detär sålunda möjligt att anställa unga män för tiden fram fill dess att de skallpåbörja värnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst. Dessutom gäller det, fruElm, inte bara manliga. kan det också bli aktuellt för unga kvinnor somantas fill militär grundutbildning. Motionärerna anser attanställningstryggheten skulle försämras för de här ungdomarna. Utskottet menaremellertid, att avskaffar man denna specialregel, finns det risk för attungdomarna - som vi av flera skäl vill hjälpa - inte får någon anställningalls. Därmed skulle de gå miste om en värdefull arbetslivserfarenhet föremilitärtjänstgöringen. Därför har utskottet inte kunnat biträdamotionsyrkandet. Jag vill på alla punkter yrka bifall tillutskottets hemställan. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 40LARS-OVE (vpk): sade att det behövs saklig grundför att säga upp någon och att det bara hänt i undantagsfall. Det är endast irena undantagsfall som det kan bli fråga om avskedande efter strejk, menar han. Men, , det är ju inte bara lagstiftningensbokstav som gäller utan också lagsfiftningens innehåll. Tycker arbetsgivarna skall ha detta medel att hota med vid en konflikt? Vilever ju i en värld där verkligheten i många fall bestämmer över juridiken. Vihar konflikter -och jag tror också att på ett eller annatsätt erkänner att de finns - vilka som regel löses på det lokala planet. Menhär har arbetsgivarna ett instrument som gör att de kan hota med avskedande,trots att det i läget i fråga kan anses vara principiellt felaktigt attavskeda. Det här är inte bara en juridisk pa ragraf. De möjligheter somlagstiftningen ger härvidlag innebär en maktfaktor. Jag kan bara konstatera attElver framhärdar i sin övertygelse att det är riktigt med det härinstrumentet. Detta säger kanske också något om borgeriighetens uppträdande iförhållande till . I vad gäller permitteringslön åberopar man vad som står ibetänkandet, och det tycker jag är fel. Man har en annan ordning för betalningom det gäller permittering. Men det är inte detta som det handlar om. Vad rörsig översynen om? Är det A-kassan eller är det de arbetande?