prot · G40951 · 1980-12-31 00:00:00 — Efterpubliceringen av regeringens proposition har premieobligationernas värdeemellertid fallit så kraftigt att man i flera fall nått den gängsebelåningsgränsen på . Ett obetydligt ytterligare kursfall skulle kunnamedföra att bankerna tvingades kräva ytterligare säkerheter. Följden häravkunde bli tvångsförsäljningar och ännu större förluster för de enskilda. Tron att dessa förluster i första hand kom att drabbainnehavare av stora obligationsposter är nog ganska felaktig. Alla rapporterute pä fältet, dvs. bankkontor etc, visar i stället den upprördhet ochförtvivlan som många småsparare har givit uttryck för, vilka kanske under mångaår lyckats skrapa ihop . i form av premieobligationer. Det ärockså i stor utsträckning dessa människor som i panik sålt sina innehav, ävenom detta sakligt sett kanske inte varit befogat. Läget är sådant att förögonblicket icke som planerat vågar släppa ut ett nytt lån,allra minst naturligtvis inte till den överkurs som man sä frejdigt tillämpadeför . Om man senare över huvud taget vägar sig på enny emission, föreligger inga förhoppningar om att ens komma i närheten av deplanerade emissionernas storlek eller ens de belopp som emitterats under degångna åren. Kanske kan man placera ett par miljarder, men pessimisterna siarom att det kanske endast blir möjligt att täcka värdet av de gamla obligationersom förfaller, dvs. Härigenom ställs staten inför svåra problem. Det gälleratt fylla ut det gap i statens finanser som uteblivandet av nyapremieobligationer till ett belopp av 3-4 miljarder skulle innebära, och dettai ett läge då man ännu inte kunnat hejda ökningen i statsskulden. Det ärmöjligt att man något kan öka andra former av det sparande som man nu på olikasätt försöker stödja. Men det är svårt att tänka sig att man härigenom kommeratt kunna täcka hela bortfallet. Då återstår ingenting annat än att tvinga på banksystemetytterligare statsobligationer, med andra ord att öka likviditetskraven. Dettainnebär i sin tur minskade utlåningsmöjligheter för bankerna till privatainvesteringar av olika slag. Detta skulle åter försvåra den politik regeringenpå detta område för. Ökade utländska län är självfallet redan i sig betänkligtoch kan inte kompensera bortfallet av premieobligationsmarknaden, för så vittinte vår import ökar i motsvarande grad och sålunda värt bytesbalansunderskottytterligare försämras. har skatteutskottets majoritet som väl är lyckats enasig om ett förslag att ikraftträdandet av ifrågavarande bestämmelser skallskjutas framåt . Den av mig förut omtalade regeringsexperten har ipressen hälsat detta förslag med belåtenhet, under motivering att detta skullege de enskilda på sig att anpassa sin ekonomi efter de nya reglerna. Mintolkning eller i varje fall min uppfattning är en helt annan, nämligen attdetta år skall ge regeringen och inte minst dess experter tid att på allvar tänkaigenom den här frågan. Jag är övertygad om aft man därvid kommer till detresultatet att flera av de tidigare framlagda förslagen var olyckliga. Ju förrdetta sker, desto bättre.Det ligger nämligen såväl i de enskildas som i statens intresse att man äterförsöker skapa en aktiv premieobligationsmarknad. Det är möjligt att skadanredan är skedd, men det är min förhoppning att man genom olika åtgärder frånsåväl regeringens som sida i väsentliga avseenden skalllyckas i dessa strävanden. Om de överdrivna kursspekulationernaminskar kan detta endast vara till fördel. Slutligen vill jag också, med anledning av vad som sagts idebatten här säga att de olika åtgärder som man genomför för attunderlätta och uppmuntra sparandet i aktier syftar till att man skall fånyemissioner. Den som något har studerat det här problemet måste väl veta attför att det skall vara möjligt för företagen att släppa ut nyemissioner måstekurserna och avkastningen på aktierna vara lockande. Självfallet utgår jag frånatt det måste ha varit regeringens avsikt. Vi får hoppas att detta också skallkunna genomföras. 55 () replik: Jag skall för villigt erkänna attjag gav en felaktig upplysning i mitt första anförande. Jag sade att det varett enhälligt finansutskott som stod bakom det särskilda yttrandet. Det fannsen reservation, och det upptäckte jag när jag tittade i mina papper. Denreservationen var undertecknad av plus två andra moderataledamöter. Det betyder att ni inte heller den gängen var eniga medregeringen om dess proposition. Däremot var , ochsocialdemokraterna helt eniga med regeringen om att spekulationen ipremieobligationer skulle försvinna. Ordföranden i finansutskottet sade i finansdebatten glömmer bort att regeringen sätter stopp för den spekulation ipremieobligationer som gått ut på att människor genom att sänka sin skatttillfogat sig själva avsiktliga realisationsförluster, 56 BO () replik; Jag kan barakonstatera att vi i vårt särskilda yttrande föreslog att ikraftträdandet skulleuppskjutas i avvaktan på vad som sedan skulle hända. 1 den meningen ärvi således överens med skatteutskottets majoritet. 57ROLF (): lanslutning till behandlingen av dettaärende, där vi har att ta ställning till ett antal åtgärder för att stimuleraaktiesparandet, har skatteutskottet också behandlat min motion om beskattningenav kooperativa föreningar. Eftersom innehållet i motionen avviker från defrågor vi diskuterat, vill jag kort fästa kammarens uppmärksamhet påde betydande olikheter i beskattning som finns mellan olika företagsformer. Det ärverkligen otillfredsställande att vi på område efter område infört direktdiskriminerande skillnader när det gäller företagens ekonomiska miljö. Jagtänker då i första hand på den rad av åtgärder som vidtagits under senare fidför att underlätta aktiebolagens kapitalanskaffning och där motsvarandemöjligheter inte öppnats för t. ex. de kooperativa företagen. Låt mig nämna deviktigaste. Den s. k. Annell-lagen har ändrats, vilket medfört vidgademöjligheter att skattemässigt få göra avdrag för utdelning av nyemitterataktiekapital. Genom ökade kapitalresurser kan arbetamer aktivt på aktiemarknaden. Genom en ändring av försäkringsbolagensplaceringsreglemente har man ökat dessa stora kapitalförvaltares möjligheteratt köpa aktier. Det privata aktiesparandet har främjats genom tillkomstenav aktiespar-fonderna. fattade vi beslut om möjlighet föranställda inom ett företag eller en koncern att spara i aktiesparfond, där detuteslutande ingår aktier i företaget eller koncernen i fråga, fullföljer vi allt detta med en rad nödvändiga och -vill jag betona -mycket välkomna åtgärder för att ytterligare stimuleraaktiesparandet. Det är naturligtvis verkligen otillfredsställande att ingamotsvarande förbättringar av kapitalmiljön kommit de kooperativa företagenfill del. Kapitalförsörjningen utgör en huvudfråga förkooperationens utvecklingsmöjligheter. För försörjning med eget kapital är dekooperafiva föreningarna hänvisade till insatser från medlemmarna samt tillinternt inom företagen genererade medel. Resultatutvecklingen har de senasteåren varit svag och inom vissa branscher negativ. Speciellt skogsägarrörelsenbrottas med svåra ekonomiska problem, vilket ju blivit dramatiskt belyst underde . Ökningen av eget kapital har varit ofillräcklig, ochkapitalbehovet har i stigande grad tillgodosetts genom ökning av skulder.Härigenom har de kooperativa företagens soliditet och ekonomiska ställningförsämrats. Soliditeten i näringslivet i stort har också försämrats, men detmåste beaktas att de kooperativa företagens soliditetsnivå har varitlägre än för näringslivet i övrigt. Detta medför att motståndskraften inomvissa branscher mot konjunkturförändringar blir liten samt att erforderligainvesteringar kanske ej kunnat genomföras, då skuld- och räntebelastningen blirför hög. Min mofion har fått en mycket positivbehandling i skatteutskottet, varför jag självfallet inte har anledning attyrka annat än bifall till utskottets hemställan. Jag utgår då från attkooperafionsutredning-en, som man hän visar till, kommer att arbeta snabbt ochatt den verkligen tar upp kapitalförsörjnings- och skattefrågorna i hela derasvidd. Särskilt viktigt är det då att vi får till stånd en översyn avdubbelbeskattningseffekten även för andra företagsformer än aktiebolaget. 6 protokoll 1980/81:51-52 58 (): Vad som föranledde mig att begära ordet var yttrandeatt socialdemokraterna på grund av aktiespararnas enkät skulle ha ändrat åsikt,gjort en helomvändning. Ävenjag har svarat på den enkäten, men jag tycker att man bör tala om för KnutWachtmeister att enkäten var sådan att den inte bör tillmätas någon som helstbetydelse. Som ett bevis pä detta skall jag kanske åberopa vad som hände mig. ringer mig från en främmande ort och gör sken av att vara en bekant somvill ha råd när det gäller att placera pengar. Jag gav honom då de råd som jagkunde ge. började det hela att verka frågeformulär, varför jagfill sist frågade honom: Det här har du verkligen inte formulerat själv, ellerhur? Då tvingades det fram att det var en enkät frän Aktiespararnas riksförbundsom det gällde att besvara. Än har han aldrig sagt att det skullepubliceras. Jagmisstänker att många fler än jag har blivit utsatta på det här sättet. Det varinget fel i vad jag gjorde. Jag gav de råd som jag ansåg vara riktiga, ochdessa placerades in på rätt ställe i enkäten. Det var egentligen inget fel,alltså. Men det går tydligen till på det här sättet. Omman nu skall tillmäta enkäten något värde är att säga att flertaletsocialdemokrater svarade - precis som sade - att de ville attaktiesparandet skulle vara likvärdigt med andra sparformer. Det tycker även jagatt det skall vara, och det har det också varit tills . Men i den proposifionsom vi behandlar blir det inte likvärdigt utan favoriseras oerhört mycketjämfört med vad som är fallet med andra sparformer. Det är detta som vi vändeross emot. Socialdemokraterna vill alltså ha sparformer som är likvärdiga. Föratt få en ökning av sparandet vill vi jämställa alla sparformer. Vi vill inteha speciella, gynnsamma regler för dem som spar i aktiesparfonder och för demsom säljer aktier vid realisationsbeskattningen eller att de som får utdelningtill en del skall befrias från skatt, osv. Vivill alltså inte vara med om detta, eftersom det är en favorisering. I ställetvill vi ha ett generellt, stort gynnande av allt slags sparande. Om detta harvi motionerat, så att saken blir behandlad här i kammaren. Detär synd att statsrådet inte är kvar i kammaren, han var tvungen att gä. Annarsskulle jag också ha velat bemöta honom, eftersom även han sade att han vill halikvärdiga sparformer. Han menade att det inte är likvärdiga sparformer,därför att vi har dubbelbeskattning. Då skulle jag vilja säga attaktiesparandet inte är den enda formen av sparande som råkar ut fördubbelbeskattning. Inkomster beskattas ofta både en och tvä och tre gångerinnan skatteprocessen är färdig. Det sker alltså i många andra sammanhang. Vifår skilja mellan små egna rörelser och ett aktiebolag som sådant, som är enegen juridisk enhet, där man placerar pengar - precis som vilket annatsparmoment som helst. Därför är de börsnoterade företagen inte att jämställamed små egna rörelser, utan de är egna juridiska personer, som har sina egnaregler, egna beskattningsmöjligheter osv. Detsägs här att det är dubbelbeskattningen man vill åt, att det är justdubbelbeskattningen som gör att folk inte köper några nya aktier. Då måste manväl också tala om att det praktiskt taget inte finns någondubbelbeskattning vad gäller nyemitterade aktier. Genom Annell-lagstift-ningenstillkomst och utvidgning har företagen avdragsrätt för utdelningar uppfill vartenda år och för utdelningar på nyemitterade aktier intill 100 %av den nyemitterade akfiens värde. Det betyder att en dubbelbeskattning pånyemitterade aktier inträffar först sedan man delat ut - och det kan manvänta med av 20 är. På det sättet har alltsådubbelbeskattningens verkningar undanröjts när det gäller nyemitterade aktier -och det var ju de som skulle hjälpas. Detförslag som föreligger betyder alltså att man ger ytterligare skattelättnadertill dem som får utdelning samfidigt som företaget har samma förmån. Man geralltså en dubbelförmån, och det är det som gör att denna sparform blirgynnsammare än andra. Jaghar räknat ut att om ett hushåll vill utnyttja alla de nya sparformerinom aktiesparandet som vi nu håller på att ta ställning fill, kommer dethushållet att få . i lättnader i beskattningen jämförtmed vad som gäller för arbetsinkomster. Vi tycker att det är en orimligfavorisering just av aktiesparandet, och därför går vi emot förslaget. Sedanvill jag besvara en fråga som har fått och bett mig besvara.Socialdemokratin är fortfarande anhängare av ett blandekonomiskt system, därföretagsformer av alla slag får finnas, och vi vill naturligtvis också ha enfungerande börs som skall sälja akfier. Men det är svårt att säga vad som är enfungerande börs. För nog är det en fungerande börs även om där säljs sådana aktiersom inte ökar i pris. - Vi vill alltså har kvar biandekonomin, det är ingentvekan om den saken. Låtmig sedan besvara fråga varför finansutskottets yttrande intefinns med i handlingarna. Det beror helt enkelt på att skatteutskottet har fåttså mycket yttranden som det inte har begärt att vi har bestämtoss för att bara ta in i trycket de yttranden som vi antingen har berett ettannat utskott fillfälle att avge eller som vi har begärt in. Det är anledningentill att finansutskottets yttrande inte finns tryckt här. 59 () replik; Jag beklagar om i den enkät som gjorde blev uppringd av en person som inte var lämplig för sittjobb. Det förefaller som om så var fallet. I så fall kunde väl hasagt att han vägrade publicering av sina svar på frågorna. Jag blev självuppringd av en person som kom från mitt distrikt, och denne man var ytterstkorrekt. Jag hoppas att de som talade med , , och , för att nämna exempel på andra ledamöter frånskatteutskottet som också har svarat, var bättre skickade för sin uppgift änvad uppenbarligen den var som frågade . Sedan till själva frågan, som löd: Tycker ni att sparandei aktier skattemässigt bör behandlas sämre , bättre än eller lika bra somsparande i premieobligationer? av de tillfrågade menade att aktiernaskattemässigt skall behandlas minst lika bra som premieobligationer. Jag sade imitt första anförande att blott 2 av 64 socialdemokrater tyckte att det var felatt de beskattas sämre. Som det nu är beskattas inte vinst påpremieobligationer alls eller också medan aktiebolagens vinster, ävenefter den reform som vi om förhoppningsvis kommer att beslutaom, har ett sämre läge. Mot den bakgrunden förstår jag inte att man över huvudtaget kan ifrågasätta svaren pä de där frågorna. Jag tycker att slutsatsenborde ge sig själv genom den massiva uppslutning som ja-alternativet fick ienkäten. 60 () replik: Jag kanske skall upplysa omatt jag inte visste och fortfarande inte har fått något besked om att svarenskulle publiceras. De har publicerats helt och hållet utan min vetskap. Jagmisstänker att detsamma skett i många andra fall, och därför tillmäter jag inteden här enkäten något som helst värde. Sedan är det så att vi nu håller på och försöker försväraspekulationer. Vi har försökt med premieobligationer, och det kommer enligtbudgetministern att göras försök på andra områden också. Då kommer vi alltsåatt försämra möjligheterna på den sidan, och det är en lika viktig funktion somatt förbättra den på aktiesidan. Jag tror fortfarande att de som svarade på den här enkätenaldrig hade en aning om att man skulle röra in dubbelbeskattningen, utan mantrodde att det var en form för att spara i aktier, precis som attspara på bank eller köpa andra värdepapper. Det är på det man har svarat, ochinte på någon fråga om dubbelbeskattning. 61ERIC (): Jag har två skäl att i den här debattensslutskede begära ordet. Det ena skälet är att vid ett partillfällen har pekat på att finansutskottets majoritet när det gällerkvittningsrätten för premieobligationsförluster och vinster på aktier hartillstyrkt propositionen. Det andra skälet är att i sitt anförandenyss framförde synpunkter pä dessa frågor. Jag vill för det första understryka att de justeringar somskatteutskottet gjort vad gäller rätten att kvitta reavinstförluster påpremieobligationer mot realisationsvinster på andra värdepapper inte innebärnågot avslag på propositionen. Det innebär inte heller någon annan syn på deosunda kvittningsmöjligheterna än den som redovisas av finansutskottets majoritet. Tvärtom säger skatteutskottets majoritet att man "iprincip instämmer i departementschefens och finansutskottets bedömningar avdenna fråga". För det andra är det för mig helt omöjligt att dela denuppfattning som redovisas i den avvikande mening som fogade tillfinansutskottets yttrande. Där förs, precis som i anförande ,en mycket kraftig argumentering för behållen kvittningsrätt mellan resultatenav premieobligationsaffärer och affärer med andra värdepapper, och slutsatsenmåste rimligtvis bli eU bifall till moderatmotionen. Men i denna huvudfråga - nämligen om kvittningsrättenskall bibehållas eller om den skall avskaffas - tillstyrker skatteutskottetliksom finansutskottet propositionen och avstyrker moderatmotionen, och detfinner jag vara det väsentliga. 17 och18 decem ber Mom. 1(skattereduktion för aktieutdelning m. Utskottets hemställan bifölls med158 röster mot 157 för reservation 1 av m. fl. Mom. 2 a (aktiesparandet) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 157 förreservafion 2 av m. fl. Mom. 2 b (avskaffande av skattesparandet) Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 17 förmotion 138 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 3 (schablonavdraget från realisationsvinst pä äldreaktier) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 157 för reservation 3av m. fl. Mom. 4 (realisationsförlust på premieobligationer)Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 157 för reservation 4 av ErikWärnberg m. fl. Mom. 5 och 6 Utskottets hemställan bifölls. 9 § Kammarens sammanträden 62 TREDJE VICE TALMANNEN: På begäran av personalen har talmannen - efter samråd medde valda ledamöterna av talmanskonferensen - beslutat att något kvällsplenuminte hålls , . Däremot kommer kvällsplenum attanordnas . Besparingari statsverksamheten, m. m. 10 § Besparingar istatsverksamheten, m. m. (forts,) Fortsattes överläggningen om kulturutskottets betänkande1980/81:13 om besparingar i statsverksamheten, m. m. 1980/81:20). Anf.63 (): , alltså , en konferens i , där jag deltog. Statsrådet då ett kulturpolitiskt tal, där hon även tog upp Nordsatfrågan ochpläderade för Nordsat. på konferensen begärde centerpartisten ordet och förklarade då, att i denna fråga interepresenterade regeringens uppfattning. Hon argumenterade sedan engagerat motNordsat, Meddetta i minnet har jag desto svårare att förstå så plötsligt ändradeståndpunkt i utskottet. Det hade varit intressant att här i kammaren få höraGunnel syn på detta nya ställningstagande, och jag blev förvånad närjag såg att hon saknades på talarlistan. Eftersom vi genom den tidigare offentliga debatten i ämnet vet attGunnel inte varit ensam inom om sin uppfattning, ser jagmed spänning fram mot den kommande voteringen. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 64 (): Det är en märklig debatt som förts beträffande den del avbesparingspropositionen som berör . När socialdemokraterna isin reservation gått regeringen fill mötes har den borgerligautskottsmajoriteten avvisat dessa besparingsansträngningar. Man borde ha kunnatvänta att de borgerliga skulle ha accepterat den socialdemokrafiskaoppositionens medverkan och visa någon liten medkänsla med sina hårt pressadepartivänner i regeringen. Mennej, Nordsat vill man ha och tycks mena, att det får kosta vad det kosta vill. Jaghar på nära håll sysslat med denna fråga i kulturutskott. Desvenska socialdemokraterna har i någon tidningsartikel påståtts företräda enståndpunkt här hemma och en annan i , men jag vill bestämttillbakavisa detta påstående. Det måste bygga på någon massmedialmissuppfattning. Ändasedan framlades har de svenska socialdemokratiskarepresentanterna efterlyst besked om projektets reella kostnader och dessfinansiering. Något tillfredsställande besked på våra frågor har vi inte fått. Dettaär naturligtvis oroväckande, då avsikten varit att nästasession, som hålls i , skall diskutera denna fråga.Det är därför som kulturutskott med stort intresse har väntat påministerrådets förslag. Vid vårt senaste sammanträde i fick vi ta delav ministerrådets promemoria av . Detär en skäligen mager produkt, och väsentliga områden är efter flera årsutredningsarbete fortfarande inte genomlysta. Det gäller så väsentliga frågorsom bl. a. kanalantal och kanalfördelning, reklam och översättningsnivå samtfördelningen av utgifterna. Detär främst på dessa områden som vi har ställt våra frågor. För att beredaNordsatfrågan har vi inom rådet utsett en arbetsgrupp, som först skallstrukturera problemen innan resp. sakutskott och kulturutskottet kan presenterahela materialet för sessionen. Arbetsgruppenhar inte fått ett tillräckligt konkret material att behandla. Denna behandlingkan inte öka filltron för förslagets realism, och i denna fråga krävs detverkligen bästa möjliga faktaunderlag, även om vi just nu befinner oss ijultomtarnas och de långa önskelistornas månad. Inomsocialdemokratin finns ett stort intresse för utveckling av TV-samarbetet iNorden. Men det måste ske på människornas villkor - inte genom attkulturpolitiken styrs av en teknologisk kapplöpning - något som bl. a.framhållits av utskottsordföranden i dennes inlägg här ikammaren. Avgörande måste vara våra kulturella behov i stort. Det vore enolycka om vi gav oss in i ett så dyrt projekt att fältet av ekonomiska skälmåste lämnas fritt för en kommersiell reklamfinansiering. De kommersiellaintressena finns rikt representerade bland de mest ivriga förespråkarna. Omdet är viljan eller förmågan som har saknats för att tränga djupare i dessafrågeställningar kan jag inte bedöma. Men vad jag än en gång vill erinra om äratt många av våra frågeställningar förblivit obesvarade. Det är mot en sådanbakgrund det finns skäl för en ytterligt kritisk hållning, Idetta läge vill jag understryka att ett nej från oss till det föreliggandeNordsatprojektet inte innebär att vi avvisar den fortsatta utvecklingen inomsatellittekniken i övrigt. Motden bakgrunden är den kommunikafionssatellit som betecknas Tele X avstort intresse. Här finns en teknik som radikalt kan utveckla främst deframtida telekommunikationerna, som bygger på en gammalteknik. Ettrealistiskt projekt som är av stort intresse för telebolagen och även gerutrymme för ett par nordiska TV-kanaler - som kan drivas fill betydligt lägrekostnader - bör bli grundligt diskuterat i anslutning till frågan om detframfida nordiska TV-samarbetet. Lägger vi fill detta det gamla goda ordspråket"man måste rätta munnen efter matsäcken" hade vi förväntat att ävende borgerliga besparingsivrarna skulle ha varit lyhörda. Demöjligheter som Tele X öppnar framhölls av oss svenska socialdemokraternär vi diskuterade Nordsatfrågan i kulturutskott vid dettidigare nämnda mötet i . Detär tydligen denna konstruktiva debatt som förorsakat missuppfattningar pånågot håll. Med detta projekt i bakgrunden borde vi kunna bli Besparingari statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. eniga omatt lämna det vidlyftiga, mycket kostsamma och starkt kritiseradeNordsatprojektet för att i stället föra en mer jordnära och realistiskdiskussion om exempelvis Tele X. Det är beklagligt att dessa synpunkter inte har fåttutrymme i den nu pågående debatten. Men jag förmodar att ministerrådet tvingasatt diskutera de här frågorna vid den fortsatta behandlingen om det framtidaTV-samarbetet i .