prot · G40963 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag har storförståelse för aft man kan råka hamna utanför farleden, men vi skall integlömma att detta grund ligger inom det område som är utmärktmed ett djup pä . Uppfattningen att det grundet sedanockså borde ha varit utmärkt delar jag också, men vi skall som sagt inte glömmadetta självklara faktum. 6§ Svarpå fråga 1980/81:196 om principerna vid utvisning enligt terroristlagen, m. m. Med anledning av utvisningsärendena rörandevissa palestinier med tidigare hemvist i har Per frågat migom jag är beredd att dels redovisa vilka principer som tillämpas vid utvisningenligt terroristlagen, dels medverka till att inga utvisningar sker i deftafall förrän klarhet har uppnåtts om deras säkerhet i . Syftet med terroristbestämmelserna, som sedan den 1januari 1976 ingår i utlänningslagen, är atf minska riskerna för terroristdåd ivårt land. Bestämmelserna riktar sig endast mot en viss kategori utlänningar,nämligen de som tillhör och verkar för en terroristorganisation och somantingen har begått eller kan antas begå en terroristhandling här i riket.Lagstiftningen innehåller med andra ord eft personligt rekvisit som innebär attterroristbestämmelserna endast kan fillämpas pä utlänning som vid enindividuell prövning har bedömts kunna komma att medverka tillterrorisfhandling-ar. I praxis har det personliga rekvisifet ansetts varauppfyllt om utlänningen har en ledande ställning i ferroristorganisation ellerom han deltar mera aktivt idess verksamhet. Däremot omfattas inte utlänning som endast är passiv medlem iorganisationen i fräga. Vidare omfattas inte utlänning som tillhör enbefrielserörelse som för en väpnad kamp som är begränsad till hemlandet ellerdess gränstrakter. Vad beträffar Per fråga om de aktuellapalestiniernas säkerhet i vill jag först erinra om att bestämmelserna ompolifisk asyl omfattar även en presumtiv terrorist. För en terrorist gälleralltså samma verkställighetsskydd som för andra utlänningar. De palestinier som har utvisats till harinte bedömts vara politiska flyktingar. Regeringen anser att de inte löpernågon risk för förföljelse i vare sig pä grund av sitt medlemskap i enferroristorganisation eller av andra skäl. Den ferroristorganisation sompalestinierna tillhör och verkar för har f. ö. sitt säte i . Om principerna vid utvisning enligt terroristlagen, m. m. Anf.19 (): Jag vill försttacka för svaret pä frågan. Det är nu min ersättare iriksdagen, Per , ställde sin fråga till . har vi i vårt land fått en principiellrättssäkerhetsdebaff ufifrån just det fall som Per tog upp i sinfråga, som alltså rörde de tolv utvisningshotade palestinierna i . Dethar också fattats eft regeringsbeslut som inneburit att fyra av de tolvpalestinierna har utvisats. Enligt uppgift fattades det beslutet efter elvatimmars föredragningar för invandrarministern, sex timmars föredragningar förutrikesministern och ett extra regeringssammanträde. Handläggningen av frågan har kritiserats av friståendedebattörer och av en rad tidningar av olika politisk färg. UppsalaadvokatenPeter , som har framstått som palestiniernas talesman, menar att det somskett strider mot och överväger om klagomål skall anförastill för mänskliga rättigheter. fär stöd av bl. a. ff.professorn i offentlig rätt i , . Den som utvisas som terrorist från får en stämpelpå sig som gör att han är ovälkommen nästan överallt. Han kan drabbas avyrkesförbud eller utspärrning från utbildningsanstalter. Han blir känd hosantagonistiska extremistorganisationer och kan därigenom utsättas för livsfara. Allt detta gör atf det är oerhört viktigt aft allt görsför att infe ferroriststämpeln med alla dess påföljder skall drabba oskyldiga.Lagstiftningen måste användas restriktivt och med uppbjudande av allatillgängliga rätfssäkerhefsgarantier mot misstag. I det här fallet har också enligt uppgift vissa dokumenthemligstämplats, sä att inte ens de terroristmisstänktas biträden - advokatermed tystnadsplikt -fått ta del av dem. I de stora spionrättegångarna fanns dethemligt bevismaterial, som i hög grad handlade om förhällande tillfrämmande makter. Ändå ansågs det självklart aft försvarsadvokaterna skulle fåta del av bevismaterialet. Man frågar sig vad den principiella skillnaden ärmellan det hemligstämplade materialet frän spiOnrättegångar- Om principerna vid utvisning enligt terroristlagen, m. m. na och dethemligstämplade material som det nu är fräga om. Man kan, herr talman, mycketväl avsky och fördöma terrorism och slå vakt om rätten för människor aftförsvara sig mot misstankar om planerad sådan terrorism. I regeringens proposition 1979/80:96 föreslogs bl. a. attutlänningslagen skulle ändras så att ordet "förhör" skulle utbytasmot begreppet "förhandling". Detta skedde för aft markera atf bådeutlänningens och myndighetens intressen skulle fillvaratas. anslötsig fill detta förslag, och en lagändring blev följden. hävdar man medbestämdhet frän de Uppsalaadvokater som företrätt palestiniernas intressen attnågon förhandling i ordets egenthga mening inte har skett. Det vore värdefulltom ville kommentera detta. vill jag också gärna ha ett svar på frågan omvem som har gjort bedömningen om de utvisades säkerhet i . Det gälleralltså Per andra fräga. Där har olika uppgifter förekommit, ochdet vore bra att få ett svar pä den frågan. Anf, 20Statsrådet : Först vill jag säga att jag delar JörgenUllenhags bedömning av hur viktigt det är att man så långt det är möjligt äröppen i de ärenden det här gäller och även ser till att rättssäkerheten blir såstor som möjligt. Jag tycker att den debatt som har startat och som jag ärsäker på kommer aft följa i fortsättningen är bra. Jag har ingenting alls emotatt den äger rum. Jag tycker också, liksom , att man skallvara sä restrikfiv som möjligt när det gäller att använda sig av en lag som särprägel som terrorisfiagen har. Detta har också regeringen haft somutgångspunkt för sina bedömningar i dessa frågor. Det ställdes en rad frågor till mig, och jag hinner välinte svara pä alla i detta anförande, men jag kanske får tillfälle attåterkomma. första fråga gällde de hemligstämpladehandlingarna. Där ligger det fill så aft regeringen har rätt och möjlighet atthemligstämpla handlingar och undanhålla dem för en part i ett mål, om ettfrisläppande vore fill allvarlig skada för landets säkerhet eller berörde någotannat sekretessintresse. I detta fall tar alltså sekretesslagen överutlänningslagen, där det står att den berörde skall få del av handlingarna.Skillnaden mellan spionrättegångarna och handläggningen enligt utlänningslagenär aft en spionrättegång är just en rättegäng, och där skall en part i målet harätt atf ta del av alla handlingar. En handläggning enligt terroristlagen äringen rättegäng. Terrorisfiagen förutsätter inte att man skall ha begått någotbrott för att kunna utvisas. Jag hävdar alltså att regeringen har handlat riktigt ochenligt lagen när man har hemligstämplat handlingarna. Eftersom min faletid nu är slut ber jag att få återkommatill de övriga frågorna i ett senare inlägg. Anf.21 (); Jag ber att få tacka för de kompletterande svaren, men jagtycker ändå aft det kvarstår en del frågetecken. Jag tror att vi är överens om ganska mycket. Självfalletmåste värt land ha räft att utvisa allvarligt misstänkta terrorister, under förutsättningatf skälen bakom misstankarna är tillräckligt övertygande. Det är inte dettasom saken gäller. Saken gäller självfallet inte heller vilken uppfattning manhar i den svåra Mellanösternfrägan. Man kan mycket väl dela officiellainställning-och det gör jag- men ändå vara kritisk till handläggningen av dethär utvisningsärendet på principiella grunder. Diskussionen gäller hellerinte, vilket den till stor del gjort i massmedia, frågan om karaktären päorganisationen . Enligt min uppfattning är inte PFLP-GC den oskyldigasällskapsklubb som en del fidningar har velat göra den till. Tvärtom harPFLP-GC knutits fill avskyvärda terrorhandlingar. Man kan ha också denuppfattningen men ändå vara kritisk till handläggningen. Det är omöjligt för mig eller någon annan som infe harfillgång till materialet - det är just det som är knuten - att bedöma omregeringens beslut om utvisning är riktigt i sak. Jag utgår självfallet frånatt så är fallet. Det saken gäller är atf de utvisningshotades juridiskabiträden, enligt egen uppgift, infe har haft möjlighet att ta del av allahandlingar. På den punkten tycker jag fortfarande det kvarstår ett stortfrågetecken. Det finns också andra frågetecken. Ett gäller denoffentliga diskussion som ägde rum mellan rikspolischefen ochjustitiedepartementet. Det intryck man som vanlig tidningsläsare fick var aftHolger menade att den extra hemligstämplingen av vissa dokument stredmot lagstiftningen medan företrädare bestred rikspolischefensuppfattning. Om har tid vore jag mycket facksam för ettklargörande svar också på den frågan. Om principerna vid utvisning enligt terrorisdagen, m. m. Jag vill först om igen hävda att regeringenhandlagt ärendet helt i enlighet med lagen. De handlingar som ombuden och deinblandade har haft tillgång till i ärendet har varit av den art att deinnehållit fillräckliga anklagelser för atf ge underlag för det fattadebeslutet. Aft regeringen därutöver har haft andra handlingar, som ombuden intetagit del av, har inte varit helt avgörande för ärendets utgång. Det är ocksåså det skall vara. När det gäller och de uttalanden somfidningarna påstår att han har gjort har jag tagit personlig kontakt med honom,och han har försäkrat att han helt och hållet delar regeringens bedömning i denhär frågan, Jag tycker det kändes skönt att få säga detta eftersom tidningarnainfe vidarebefordrat rikspolischefens uttalande särskilt väl. Det är märkvärdigt att ett språkligt byte av eft ord i enlag skall kunna vålla så mycket missförstånd som det gjort här. Man har tolkatdet på flera olika sätt. Det är väl jag själv som har bäst förutsättningar atttolka det, eftersom det är jag som lagt fram förslaget till lagstiftning. Jagförsäkrar att när den språkliga förändringen gjordes var det för att få ett meradekvat ord för det Om principerna vid utvisning enligt terrorisdagen, m. m. verkligaskeendet, nämligen att såväl ombud som parten själv skall vara med vid förhandlingenhos polisen. Det finns fler frågor - vi får se om jag hinner återkomma. 23 (): Jag har respekt för att det kan vara svårt att besvaraalla de här oerhört viktiga frågorna på denna begränsade tid. Det kanske finnsandra möjligheter aft återkomma. Jag tror det är utomordentligt viktigt att vifår en fortsättning på den debatt som har startat. Sedan Per ställde denna fråga harockså andra riksdagsledamöter börjat intressera sig för frågan. I fredagsställde t. ex. en fråga av följande lydelse: "Är regeringen beredd att tillsätta en parlamentariskkommission med uppgift att överväga om lagstiftning och praxis behöverförbättras i syfte att öka rättssäkerheten i frågor av denna karaktär?" Jag vill gärna, liksom , ställa mig bakom dentanken. är ett rättssamhälle. rättshjälp för utlänningar äreft internationellt föredöme. Det är utomordenfiigt angeläget att vi gör alltvi kan för att sträva efter maximal rättssäkerhet. Den målsättningen, ikombination med de frågetecken som jag fortfarande tycker kvarstår, gör detbefogat atf tillsätta en parlamentarisk kommission, som skall ha till syfte attöka rättssäkerheten. Jag tror atf många människor skulle hälsa en sådan åtgärdfrän regeringens sida med mycket stor tillfredsställelse. Jag delar helt åsikten att vi skall hamaximal rättssäkerhet vid tillämpningen av våra lagar - inte minst vidtillämpningen av den här lagen som är av så speciell karaktär. Jag vill ocksåhävda om igen att regeringen följt de regler som gäller för lagens tillämpning. Jag har, som nämndes, fått en fråga om enparlamentarisk kommission, och jag skall be atf få återkomma och svara pä den.Jag är inte beredd att svara pä den frågan . Jag fick ytterligare någon fråga som jag inte hann besvarai mitt tidigare inlägg, men har jag faktiskt glömt vad det var. Jag kan bara sluta med att säga att jag tycker atf viskall fortsätta den här debatten. Och jag hoppas atf debatten skall föras påett konstrukfivt sätt. Man skall inte blanda ihop kritiken mot handläggningenav det här ärendet och kritiken mot lagen. Man kan mycket väl vara krifisk motlagen -jag har själv varit det tidigare. Jag har fortfarande den inställningenatt den skall tillämpas restriktivt. Men jag vill erinra om attriksdagen så sent som , när man antog den nya utlänningslagen, utanerinran förlängde giltigheten av de gällande paragraferna rörandeterroristärenden. Då fanns det ingen som sade någonting om det. 7 §Föredrogs och hänvisades Nr 63 Motionerna den /81:340-342 fill 20 ianuari 1981 1980/81:343till finansutskottet 1980/81:344fill skatteutskottet 1980/81:345-348till justitieutskotfet 1980/81:349till försvarsutskottet 1980/81:350och 351 fill socialförsäkringsutskoftet 1980/81:352och 353 till socialutskottet 1980/81:354till kulturutskottet z 1980/81:355-357till utbildningsutskottet 1980/81:358fill jordbruksutskottet 1980/81:359och 360 fill näringsutskottet 1980/81:361till socialförsäkringsutskottet 1980/81:362till utbildningsutskottet 8 § Föredrogs och biföllsInterpellafionsframställning 1980/81:82 9 § Anmäldes och bordladesProposition 1980/81:86 om ändring i 6 kap. 3 § jordabalken 10 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:363av i om möjligheter att granska statliga myndigheters förvaltning 1980/81:364 avGunnar i om myndigheters behandling av allmänheten1980/81:365 av om översyn av det kommunala partistödet1980/81:366 av förste vice talmannen om kommunala vårdnadsbidrag 1980/81:367 av m.fl. om förbudmot offentlig pornografisk föreställning 1980/81:368 av om enplanmässig utbyggnad av den offentliga sektorn 1980/81:369 av i Värmdöom finansieringen av materiel för sjukvårdsberedskapen 1980/81:370 av om enhetliga skatteregler för barnpension, underhållsbidrag ochbidragsförskott 1980/81:371 av om skärpt bedömning av brott sombegås med vapen 1980/81:372 av om översyn avvissa bestämmelser rörande internafionella rättsverkningar av äktenskap 1980/81:373av Per om lagreglering av ytjordvärmeanlägg- Nr 63 ningar, m. m. Tisdapenden /81:374 av förste vicefalmannen om obligatorisk 20 ianuari 1981_ lungröntgenundersökning avinvandrare från vissa länder 1980/81:375 av m. fl. 1980/81:376 av ochGunnar om filläggsdirekfiv fill aborfkommitté, m. m. 1980/81:377av om bevarande av stenvalvsbroar 1980/81:378 av m.fl. om kommersialismens inverkan på kulturområdet 1980/81:379 av i om översyn av högskolans organisation 1980/81:380 av iVärmdö om omdisponering av forskningsmedlen 1980/81:381 av ominplacering av och i fransportstödsområdet 1980/81:382 av och om bättre markeringar av hastighetsbegränsningar på vägar 1980/81:383 av m.fl. omdet statliga bidragssystemet för kollektivtrafik inom tätorter 1980/81:384av m.fl. om livsmedelskonsumtionens inriktning 1980/81:385 av omåtgärder mot djurplågeri inom travsporten 1980/81:386 av omåtgärder för atf underlätta delning av stora jordegendomar, m. m. 1980/81:387av m.fl. om bestrålningen av livsmedel 1980/81:388 av ochHans Petersson i Rösfånga om statens ansvar som aktieägare 1980/81:389 av Per . om ökat statligt engagemang inom gummiindustrin 1980/81:390 av ominrättande i av en försöksanläggning för framställning av metanol 1980/81:391 av omeft industriellt utvecklingscentrum i 1980/81:392 av m.fl. omen undersökning av internationella karteller 1980/81:393 av m.fl. om statligt stöd till vissa industrilokaler 1980/81:394 av m.fl. omfacklig vetorätt vid införande av ny teknik m. m. 1980/81:395 av m.fl. om fortsatt utbyggnad av vattenkraften 11 §Anmälan av interpellation Nr 63 den Anmäldes och bordlades följande interpellation som ingivits till kammar- 20ianuari 1981 kansliet 1980/81:83 av (vpk) till statsrådetElisabet om den s. k. sjukhussjukan: I ett flertal motioner och frågorunder har kommunisterna dels tagit upp frågor somrört patienters rättsskydd och ersättning vid sjukvårdsbehandling, delsframfört kravet aft den s. k. sjukhussjukan skall klassas som yrkessjukdom. Rättsskyddet har efter hand förbättrats både för patienteroch för de anställda. När det gäller de anställda så har beslutat atfs. k. resistenta stafylokockinfektioner skall betraktas som yrkesskada. Dettabetyder att de sjukvärdsansfälldas krav delvis, men inte helt, tillgodo-setts. För dem som skadas i samband med sjukvård finns sedan 1975en patientförsäkring som skall svara för ersättning. Det är landstingen - iegenskap av huvudmän för sjukvården - som försäkrar patienterna. Sä långt ärallt väl, men som i många andra försäkringsfall fungerar patientförsäkringeninte allfid när behovet att utnyttja den föreligger, då bevisbördan främstligger på patienten. När det gäller sjukhusinfektionen, den s. k.sjukhussjukan, brister det fortfarande i registreringen på många sjukhus. Detfinns en tendens från sjukhusansvariga att försöka dölja aft smitta förekommerpå sjukhuset. Konsekvensen blir att detta försvårar och ibland omöjliggör fördrabbade patienter atf få den ersättning de egentligen är berättigade till.Ofta försvåras också dessa patienters rehabilitering pä grund av att många läkareav olika skäl vägrar atf befatta sig med dem. I en artikelserie har beskrivits en radanmärkningsvärda fall med "sjukhussjuka". Ett fall beskrivs därpatientförsäkringen upphört aft gälla vid en ny operation, trots att den gamlaskadan fanns kvar. I andra fall har beskrivits hur anställda med infektionenfått gå kvar och sköta sitt arbete, vilket måste vara helt förkastligt ursmiftosynpunkt. Helt kan sjukhusen säkert aldrig gardera sig motsjukhusinfektioner. Men medvetenheten om riskerna är sä stor aft mycketkan göras i förebyggande syfte. Om skador trots allt uppstår, måste depatienter och anställda som drabbas garanteras inte bara ekonomisk trygghetutan också rätt fill fortsatt vård som innebär bästa möjliga rehabilitering. De definitioner för sjukhusinfekfion som utarbetats avsocialstyrelsen är uppenbarligen inte tillräckliga som grund för bedömning aversättning från patientförsäkringen, liksom infe heller de riktlinjer som finnsför personal på sjukhus. Nr 63 Jag vill därför fråga hälso- ochsjukvårdsministern: Tisdagenden - statsrådet beredd att skärpadefinitionen för sjukhusinfektioner och 20 inninri1981 bestämmelsen om användandet avsmittad personal inom sjukvården? Vilka andra åtgärder är statsrådet beredd attvidta som kan stärka Meddelandeom ställningen för personer somdrabbas av sjukhussjukan? 12 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1980/81:226 av i (m) till statsrådetElisabet om kostnaderna för laboraforieundersökningar inom sjukvärden: Kostnaderna förlaboratorieundersökningar inom sjukvården (fysiologiska, kemiska,mikrobiologiska, röntgenologiska m. Emellanåt uppges att mänga"prover" beställs "i onödan". Ett bristande kostnadsmedvetandebetingas sannolikt, och inte minst, av aft den beställande läkaren icke vet vadden enskilda undersökningen ("provet") kostar. Han kan därför integöra en realistisk cost-benefit-kalkyl utan är hänvisad till att framför alltinte underlåta att utnyttja befintliga diagnostiska resurser. Förslag aftungefärliga prisuppgifter eller gruppvisa kostnadsklassifikafioner skulle angespä laboraforieblanketterna har väckts men förefaller i allmänhet infe aft haresulterat i åtgärder. Har statsrådet tillfälle att redogöra för, och kommentera,nuläget i detta hänseende inom den svenska sjukvården? 1980/81:227 av i (fp) till statsrådet om behandlingen av asylsökande: Enligt utlänningslagen kan enutlänning avvisas trots aft han söker politisk asyl, om hans påstående är'"uppenbart oriktigt" (33 §) eller "kan lämnas utanavseende" (34 §). I riksdagsbeslutet om utlänningslagen sägs atfräftssäkerhetsgaranfierna skall vara likvärdiga oavsett vilken paragraf somtillämpas. Defta riksdagsbeslut har dock infe följts i praktiken - vilketinnebär att t. ex. ärenden som rör kristna assyrier/syrianer frän Turkietbehandlas med sämre rättsskydd än för andra asylsökande. Anser statsrådet att handläggningen av flyktingfall enligtden nya utlänningslagen motiverar förtydliganden beträffande behandlingen avasylsökande? 1980/81:228av (fp) fill kommunikationsministern om uppgifter Nr 63 om grund i prickade farleder: den Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning avvad som framkommitorn aft undanhållit uppgifter om------------ grundsom uppmätts i eller i omedelbar anslutning till prickade leder? 13 §Kammaren åtskildes .