prot · G40919 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är inte så att situationen skulle varaavgjort myckel bättre än den varit tidigare, när regering och riksdag tagitställning till ett sådant här stöd för kommun. Problemen kvarstårfortfarande, och jag vill instämma med dem som sagt att del är betydelsefulltatt regeringen nu inte låter del gå för myckel prestige i frågan utan är bereddatt sätta sig ned och ta sig en allvarlig funderare, göra en omprövning av dethär med utgångspunkt från det som vi bl. a. under debatten här harförsökt framhålla. Låt mig sedan, fru talman, bara säga några ord medanledning av inlägg. Det enda hon anförde som skäl för altmoderaterna inte kunde vara med på framställningen från kommun var,såvitt jag uppfattade,all man var rädd för del prejudikat som kunde uppslå om vi skulle fortsätta päden inslagna vägen. Jag vill säga att jag inte är rädd för det. Jag tycker attdet är självklart att staten skall bära sådana här extra kostnader, oavsettvilken kommun det sedan gäller. sade att jag hade gett englättad bild. Jag är inte säker på att del är en riktig karakteristik av mittinlägg. Jag tycker all jag log den här frågan på fullt allvar, ungefär som minameddebattörer har gjort. Möjligen kan jag trösta mig med att inästan samma andedrag sade att han instämde i den allmänna syn påinvandringspolitiken som jag hade gjort mig till tolk för. Då hoppas jag att omPär instämmande inte gällde den del som var glättad, så har vi docken gemensam grundvärdering i dessa frågor. hävdar att regeringens huvudskäl till sittställningslagande är att vi skulle ha krupit bakom det inomregionala slödel.Jag har aldrig sagt att del inomregionala slödel var något huvudskäl. Del är enav de faktorer som med nödvändighet måste vägas in när vi går att fatta beslutom hur det extra skatteutjämningsbidraget skall fördelas. Jag hoppas verkligenatt är beredd att vara med på del. Skall vi inte i alla sammanhangförsöka göra en gemensam bedömning av vad det finns för resurser i förhållandetill de behov som skall tillgodoses, då kommer vi säkert snett. Det vore välalldeles fel om vi försökte blunda för att kommun här får ettinomregionalt stöd i storleksordningen 8-9 milj. kr. Det är ändå en betydanderesurs. Det bör redovisas för kammaren, tycker jag,att när regeringen går att fördela dessa resurser som ryms under titeln extraskatteutjämningsbidrag, så har man en summa på 95 milj. kr.Skalleutjäm-ningsnämnden, som förbereder delta, har all la ställning till 112ansökningar från olika kommuner i vårt land. Det är alltså nära hälften av allasvenska kommuner som anser att de har en alldeles särskilt besvärlig ekonomisksituation och behöver hjälp från statens kassa för att klara sina uppgifter.Det är alltså på 112 kommuner som dessa 95 milj. kr. har fått - som jaghar redovisat - 35 milj. kr. i ordinarie statsbidrag för den socialaverksamheten. Kommunen har fått 10 milj. kr. i extra bidrag för sådana härfrågor inom den sociala sektorn. Till det kommer att man för utbildningsseklornhar fått extra bidrag i storleksordningen 5 milj. kr. Så har vi ettinomregionalt stöd på 8,6 milj. kr. Detta är den bild som skatteutjämningsnämnden hade attbedöma när man satte sig ned för att pröva om behövde mer resurserän någon annan invandrarkommun i . Man svarade nej, som jag sade i minföregående replik. Regeringen har omprövat detta. Det finns ingenprestigebindning i detta sammanhang, . Tvärtom har vi sagt attriksdagen har uttalat, med hänvisning till den situation som råder iSödertälje, att det finns motiv att göra en extralilldelning - och den blev 3 Om det statliga stödet till kommun föromhändertagande av assyriska och syrianska invandrare Om det statliga stödet till kommun föromhändertagande av assyriska och syrianska invandrare milj. kr.Kan någon säga alt inte vederbörlig hänsyn tagits till situationen i Södertäljemot bakgrund av den resurstilldelning jag nu redovisat? Jag skall inte förlänga den här debatten mycket mer ulanbara konstatera att flera av talarna gått in på det som måste vara huvudmåletför oss alla, nämligen alt försöka ordna situationen i på ett sådantsätt alt konfrontationer undviks. Då är del naturligtvis nödvändigt att kommunalmänneni , lika väl som alla andra kommunalmän och som vi i regeringen fårgöra, sätter sig ner och funderar över hur vi skall prioritera våra knapparesurser. När ställer frågan om vilken av de tre vägar hananvisar i sin interpellation som är den lämpligaste alt tillämpa, måste svaretbli alt det naturligtvis inte går att la några resurser utifrån ulan vidare.Del är samma skattebetalare som skall ta fram de pengarna oavsett om vi går vialandsting, stat eller kommun. Det är endast en väg jag kan se vara rimlig ochmöjlig, nämligen att prioritera inom de utgiftsposter kommunen har all pröva.Det är den vägen vi får använda i regeringen, och den skall vi försöka följa ifortsättningen på ett så rättvist sätt som möjligt. Får jag bara, fru talman, till , som förtupp en mer teknisk fråga om kyrkobokföringen, säga att del naturligtvis är ensak som tål sitt särskilda studium. Jag har för dagen ingen kommentar till denspeciella frågan. 34PÄR (): När jag sade att budgetministern gav englättad beskrivning gällde det hans sätt att beskriva kommunssituation. När vi nu fått en redovisning av vilket beslutsunderlag skatteutjämningsnämndenhade till sitt förfogande är jag inte förvånad över den fortsatta hanteringen.Man har alltså redovisat det totala stödet till kommun under enfemårsperiod, och sedan har man - det framgår också av svaret - fått fram ettgenomsnitt på 3 miljoner. Jag har redan pekat på varför det sättet att räknainte håller. Budgetminislern vet ju om alt vi har haft en betydande inflationunder . Dessutom vet naturligtvis den förutvarandeinvandrarministern om alt antalet assyrier och syrianer har ökat högstväsentligt . Att utgå från något slags genomsnitt ellerklumpsumma för den här femårsperioden för att ge en bild av vad som skulle varaskäligt är alltså orimligt. Det andra argumentet - som kvarstår som huvudargument - ärde 8,6 miljonerna från . Jag har försökt förklara attav de 8,6 miljoner som landstingsslödet utgör - om man över huvud laget skallgodta alt landstingsslödet räknas in, men låt oss utgå från delta - kan man interäkna på mer än den del som avser den assyriska/syrianska invandringen. Del äralltså en knapp femtedel - . Det är helt orimligt att räkna på 8,6miljoner. Fyra femtedelar av det beloppet måste räknas bort, eller också hävdarbudgetminislern och regeringen att det är finnarna, jugoslaverna, grekerna,spanjorerna m. fl. som skall avstå sina rättigheter till assyrierna ochsyrianerna. Man måste skilja på äpplen och päron också när det gäller kommun får andra bidrag som man också frånolika håll skulle kunna åberopa. Vi får energisparstöd. Kan det bli nästaförslag, att energisparstödet skall tas med när vårt behov av stöd förinvandringen bedöms? Vi får bidrag för andra ändamål - skall de las med vidbedömningen? Jag kan vara med och resonera om man diskuterar de stöd vi får förden assyriska/syrianska invandringen. Men börjar man diskutera bidrag somSödertälje kommun får för andra ändamål håller det inte längre. Jag är förvånadöver alt budgetministern inte har gått in på det här resonemanget, eftersom jagtog upp del redan i mitt första anförande och flera med mig har gjort det. Jag vill alltså påstå att om det som budgetministernredovisar har varit grunden för skatteutjämningsnämndens bedömningar, harnämnden gjort sina bedömningar på helt felaktig grund. Och det är klart att mandå kommer fram till ett felaktigt förslag. Budgetministern framhåller det som vi naturligtvis är enseom, att vi skall försöka ordna det så att konfrontation undviks mellan olikabefolkningsgrupper i kommun. Men regeringen måste vara medveten omall man genom det här beslutet har försvårat för kommun att nå delmålet. Man har ju dragit undan en viktig del av grundvalen, dels i form avekonomiska resurser, dels i form av argument gentemot dem av Södertäljesbefolkning som har invändningar mot den här befolkningsgruppen. Regeringen fåralltså la på sig ett tungt ansvar för de problem som kan uppstå pågrund av delta beslut - det vill jag framhålla. Del råd vi fick var onekligen kärvt. Det ärsamma skattebetalare som skall betala, oavsett om det är kommunen, landstingeteller staten som har kostnaderna, sade budgetministern. Del är naturligtvisfel. Kommunalskatten betalas enbart av invånare. Landstingsskattoch statsskatt betalas lyckligtvis av något större befolkningsgrupper. Detspelar alltså stor roll var man lar ut dessa kostnader. Budgetminislerns rådvar all vi skall prioritera inom utgiftsposter som kommunen har. Jag tror attbudgetministern är väl medveten om den kärva situation som råder i de flestakommuner och även i kommun. Där har vi ett budgetförslag som byggerpå att kommunen skulle få samma stöd för den assyriska/syrianska invandringensom kommunen haft . Budgeten innebär mycket hårda prutningar av denkommunala servicen - i stort sett inte någon utbyggnad alls. Men vad vi alltsåförväntas göra är att skära bort ytterligare 10 milj. kr. i denna budget. Det är klart alt man kan göra det. Man kan stängabibliotek, man kan minska barnomsorgen, man kan pruta ytterligare på servicen iskolan osv. Men är det verkligen det rådet vi får, att vi skall vidta sådanaganska omfattande försämringar i den kommunala servicen för invånarna iSödertälje? Skall vi sedan gå ut till invånarna och säga att anledningen tillatt vi måste förkorta tiden för öppethållande, skära nedkultursatsningar, stänga fritidsgårdar, pruta på barnomsorgen, eller vad detkan vara fråga om, är att vi måste använda dessa pengar till att täckakostnader för den Om det statliga stödet till kommun föromhändertagande av assyriska och syrianska invandrare Om det statliga stödet till kommun föromhändertagande av assyriska och syrianska invandrare assyriska/syrianskainvandringen, som staten inte längre vill svara för? Vilken effekt på detallmänna klimatet i kommun tror budgetminislern alt det skulle få?Eller skall vi göra dessa prutningar och försöka förtiga dem, hitta på någotannat motiv för alt vi gör dem och således dölja sanningen? Det går nog inte att komma ifrån att det här beslutetkommer att innebära en allvarligt försvårad situation. Detta att vi skall vara glada och tacksamma för att vi harfått något alls -vilket verkar vara litet av ett tema i budgetministernsanförande - är en ganska besk medicin att svälja för oss som skall ta ansvarför den situation som uppkommer i kommun. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 35 (): Till det som har sagts om del inomregionalaskatteutjämningsbidraget skulle jag vilja foga all delta bidrag aldrig någonsinhar varit aktuellt för att användas till att fördela kostnader mellan stat ochkommun. Det har tillkommit för att utjämna de stora strukturella skillnader somfinns mellan kommunerna i . Invandrarkommunerna har haft mycketstora kostnader för en snabb utbyggnad, utbyggd barntillsyn och annan kommunalservice. Det är för att utjämna sådana skillnader mellan kommunerna som delinomregionala skatteutjämningsbidraget har tillkommit. Till detta kommer att regeringen så sent som för etthalvår sedan bedömde det så alt behövde extra tillskott för denassyriska/syrianska invandringen. Förhållandena har inte förändrats tilldrastiskt minskade behov - snarare tvärtom. Invandringen fortsätter alltjämt,och den befolkningsgruppen ökar alltså. Budgetminislern hade ingen kommentar, sade han, till dentekniska fråga som gällde kyrkobokföringen. Jag skulle ändå vilja vädja tillbudgetminislern alt hålla den här frågan aktuell och ta de initiativ someventuellt kan behövas. Skillnaden mellan antalet i kommunen kyrkobokfördapersoner -1 500 - och del antal som behöver service är mycket märkbar. Kravenpå service är alltså betydligt större än vad som framgår av kyrkobokföringen.Skillnaden betyder mindre utjämningsbidrag och annat än som behövs. Vilkaregler som gäller för kyrkobokföringen har alltså ganska stor betydelse föross. hävdade i sin replik att vi hardragit undan resurser som kommun behöver för att klara de häruppgifterna. Utöver de generella bidrag som har utgått till Södertäljetidigare år och som naturligtvis också kommer att utgå ochdå enligt ett nytt regelsystem, har denna kommun på grund av den besvärligasituation manbefinner sig i fått i genomsnitt 3 milj. kr. Delta är obestridligt. Vi har därutöver mot skatteutjämningsnämndens förslagbeviljat ett bidrag på 3 milj. kr. som en extra resurs. I dennanämnd finns också ett kommunalråd inom . Han hartillstyrkt att inte skulle få något sådant bidrag. Detta förslag äralltså något förankrat även regionall. Ändå har regeringen beviljat ett bidragpå 3 milj. kr. för att hjälpa att lösa sina uppgifter. Till detta kommer del inomregionala slödel på 8,6 milj.kr. har naturligtvis rätt i att det gällerinvandrare i stort. Men jag ställer inte upp på att i debatten spela ut den enainvandrargruppen mot den andra. kommer alt inomregionalt få 8,6milj. för all förslärka sina invandrarresurser, och det hjälpernaturligtvis också assyrier och syrianer. Sedan vill jag påminna om attriksdagen fattade beslut om det inomregionala stödet mot den bakgrunden allStockholms läns landsting började väga så tungt i vågskålen när regeringenfördelade del extra skatteutjämningsbidraget att del fick avbidraget. Kommunerna i alla de övriga länen i fick dela på återstående50 %. Hälften gick alltså till denna region. Och del är den region som i landeti övrigt anses vara den i särklass starkaste, ekonomiskt sett. Undra på altdåvarande statsrådet tyckte att del fanns skäl alt öppna en väg för attåstadkomma en fördelning av de stora resurser som finns i vissa av kommunerna iden här regionen! Del gjorde man alltså för alt få till stånd en internfördelning av pengarna mellan kommunerna i . Jag kan inte finna annat än att detta var ett mycketbärande motiv när tog beslut om del inomregionala stödet tillStockholms län, och jag tycker att det skall tillföras debatten när man nuförsöker hävda, all regeringen inte skall la hänsyn till den myckel lungaresurs som kommun får med anledning av den här lagen. Jag konstaterar, herr talman, än en gång all den enda vägsom står till buds för kommun liksom för rike när man haront om resurser är all prioritera mellan de olika behov som finns. Detta, PärGranstedt, är den enda möjliga vägen. Vi kan inte lyfta oss själva i håret, vikan inte hålla på att låna pengar utomlands för alt tillgodose det ena ellerandra behovet. Det är nödvändigt att vi får balans mellan våra inkomster ochutgifter. Om det statliga stödet till kommun föromhändertagande av assyriska och syriaitska invandrare 37PÄR (): Statsrådet säger att man inte skallspela ut den ena invandrargruppen mot den andra, men del är ju just del han inästa andetag föreslår alt vi skall göra. Vi har fått anslag av förhela invandrargruppen, men säger regeringen: Nej, ni skall inte använda depengarna för hela invandrargruppen utan enbart för en femtedel av den, nämligenden assyriska/syrianska gruppen. Det är precis innebörden när man räknar avhela delta bidrag mot kommunens behov för extraordinära insatser Om kampanjen mot våld i skolan på grund av den assyriska/syrianska invandringen. Dessutom är avsikten med den inomregionalaskatteutjämningen egentligen inte all läcka sådana här specialkostnader somhar all göra med en stor flyktingström, utan att jämna ut de så alt säganormala kostnader man har för invandringen. Det stödet går även till kommunersom har invandrargrupper som funnits här mycket lång lid och alltså inte här typen av speciella problem. Det verkligt absurda är emellertid när man inte nöjer sigmed all räkna in den del som är direkt knuten till den assyriska/syrianskagruppen utan tar in hela biten. Jag tycker att regeringen borde sätta sig nedoch fundera över detta, för det är verkligen att spela ut den ena gruppeninvandrare mot den andra, del är alt säga att vi skall skära ner på servicenför andra invandrare för att gynna den assyriska/syrianska gruppen. Det ärnaturligtvis helt ohållbart. Så kan man bara inte bära sig ål. Det är naturligtvis riktigt som budgetministern säger, attvi måste hushålla i landet i dess helhet, att vi inte kan finansiera det enaeller del andra med alt låna utomlands, även om vi nu gör det i ganska storomfattning. Men huvudpoängen med hela det här problemet är att vi lever i enganska orolig värld. Rätt som det är händer sådana saker att en mycket storbefolkningsgrupp måste ge sig i väg från sitt hemland, fly någonstans och därskapa sig ett nytt hemland. De söker sig ofta till en och samma ort. Det harhänt , och det kan säkert hända . Då uppstår det speciellakostnader och svårigheter på den orten. Vad del handlar om är: Skall dessaspeciella kostnader bäras i huvudsak av dem som råkar bo på den orten, ellerskall de bäras av hela nationen? Frågan är inte om vi skall låna pengarutomlands eller inte, utan den är: Var skall ansvaret ligga? Vi hävdarfortfarande frän kommun alt ansvaret för den typen av kostnaderskall bäras av nationen i dess helhet och inte av invånarna i just den kommundär den stora gruppen råkar hamna av en eller annan historisk slump. Det ärsärskilt viktigt, om man vill förebygga motsättningar och främlingshat av ettslag som vi redan har sett alldeles för mycket av i kommun. 6 § Svar på interpellation 1980/81:16 om kampanjen motvåld skolan har ställt följande två frågor till mig: Kan inteskolministern se några betänkligheter i att bekämpa våldet i skolorna med hjälpav en seriefigur som förknippas med våld? Anserskolministern att Stålmanskampanjen överensstämmer med de av uppsattakulturpoliiiska målen? , skapare, lär en gång haställts inför frågor, som till sin karaktär påminner om de här. Man anklagadehonom och för att profanera det religiösa budskapet genom alttill sina väckelsesånger använda populära världsliga schlagermelodier. "Varför skall ha monopol på alla bramelodier?" Jag anser inte att Stålmannen är en ovanligt braseriefigur. Lika litet anser jag alt haft ett finger med i skapandetav denna figur. Men det finns likheter mellan sätt att arbetaoch uppläggningen av den kampanj för en tryggare och mänskligare skola som justnu pågår i . Metoden att ge en välkänd yttre form ett nytt ochoväntal innehåll haren överraskningseffekt, som gör att budskapet väckeruppmärksamhet och tränger fram till vårt medvetande. Stålmannen är en science fiction-figur med övernaturligakrafter. Han kan upphäva tyngdkraften, och han är osårbar. Han tillhör enurgammal sagotradition. Inget barn tar honom på allvar. Alla inser alt demetoder Stålmannen använder för att bekämpa våld och förtryck är omöjliga iverkligheten, just därför att ingen är osårbar och ingen har övernaturligakrafter. Det emblem som vi har valt för att symbolisera kampanjenför en tryggare och mänskligare skola liknar endast till det yttre Stålmannens,men förmedlar ett helt annat budskap. Våld föder våld. Våld kan tillfälligtnedkämpas av ett annat, starkare våld. Men våldet kan slutgiltigt besegrasendast genom medmänsklighet och inlevelse i andra människors situation. Därförhar vi valt hjärtat som symbol i emblemet. Jag delar uppfattning att det måste varaen kollektiv och inte en individuell åtgärd att bekämpa våldet. Det är justdärför kampanjen riktar sig till klasserna i årskurserna 4-8. Genom att iklasserna diskutera dels våldets orsaker och mekanismer, dels vad mantillsammans kan göra för att undvika att våld uppslår, kan man komma långt påväg när det gäller att minska våldet i våra skolor. Självfallet kan och bör mandå också diskutera de samhälleliga förhållanden som medverkar till uppkomstenav våld. Den tidning som vi har sänt ut till klasserna avser att ge uppslagtill många olika debatter om våldet och dess orsaker. I skolorna får man i samband med kampanjen även anledningatt analysera och diskutera den verklighetsflykt och den våldsromanlik somfrodas i många serietidningar; delta står i god överensstämmelse med de avriksdagen uppsatta kulturpolitiska målen. Om kampanjen mot våld i skolan 39 (vpk): Våld föder våld, säger i sittinterpellationssvar. Förvisso är det så att misshandel lever av alt misshandelse. Då kan man titta pä en bild som är hämtad ur - jag citerarkampanjledningen - del viktigaste bidraget till kampanjen mot våld i skolan,nämligen tidningen. Det är en tecknad serie som handlar om en 14-åring, ,som spöar upp sin fröken. Av den torftiga texten att döma gör han det därföratt han har svårt alt läsa. Serien slutar med att fröken förklararföljande: "Vad tjänar det till att analysera allting? Varför kunde manhelt enkelt inte talat om för att han gjort ett allvarligt fel och se'ngett honom något slags bestraffning?" Analyser ligger uppenbarligen inte för . Om kampanjen mot våld i skolan kampanjen rycks helt ur sitt sammanhang, och en analys avvåldet insatt i ett socialt perspektiv saknas helt i det material som till enkostnad av över 1 miljon skickats ut till landets skolor. Av materialet attdöma är det i stället så att eleverna i våra skolor i en dramatiskt ökadomfattning fått för sig att använda våld inte bara mot varandra utan också motlärare och annan skolpersonal. "Våldet ökar mellan elever" - "Skrämmanderapport om skolvåldet" -"Hej! Vi är skolans ligister!" -"Jag var på lyran och slog en lärare i huvel med en kasse öl" - sålyder de fyra första rubrikerna i den här genomgående destruktiva skriften, somdessutom tar upp enbart del fysiska våldet och helt bortser från det psykiska. Myckel rikligt har elevorganisationerna - såvälElevförbundet som - tagit avstånd från kampanjen. Men inte bara de, utanockså flera lokala Hem och skola-föreningar har protesterat. Normgruppenvägrade vid sitt sammanträde att befatta sig med kampanjen.Kommunalarbetareförbundet har tagit tillbaka sin representant iantivåldskommitlén, och i en kommun, kommun, har skolstyrelsen avomsorg om de elever som utpekas i en av artiklarna vägrat att dela ut den härtidningen till skolorna. Borde inte detta vara tillräckligt för alt fåkommittén med i spetsen att ifrågasätta vad det är de egentligenhåller på med? Våldet i skolorna och våldet i människornas vardag är ettalltför allvarligt problem för att få behandlas på detta uppenbart nonchalantasätt. Våldet är ett angelägel socialt ochsamhälleligt problem som måste diskuteras seriöst. Våldet är inte ettinformationsproblem, alltså något som man kan avskaffa med hjälp avStålmansjippon och pristävlingar. Kampanjen tjänar bara syftet alt skyla överde verkliga och svåra problem som elever och personal vid skolorna möter. Ochde problemen kommer att bli än värre efter regeringens besparingsförslag, somju i första hand kommer alt drabba de kommuner som redan är faltiga och som hardel svårt. Kampanjen tjänar också syftet alt skyla över regeringens brist påvilja alt ta itu med det kommersiella träsket. Jag tycker att kampanjen justgenom användandet av Stålmannen legitimerar delta träsk. Våld föder våld, säger . Då frågar jag mig:När läste Stålmannen sist? Den handlar om supermannen som ensamövervinner alla svårigheter, helt i enlighet med individualistiskaideal, supermannen som behandlar kvinnor som mindre vetande våp och som genomsin livsstil, dvs. ensam är stark, direkt motverkar kollekliviiel och samarbetemänniskor emellan. Jag har tidningen här, men jag skall besparaBritt Mogård och kammarens ledamöter att ta del av texten i den - den kanbegrundas efter debatten. säger att det är endast till det yttre somemblemet liknar supermannen - ja, bevare oss för hans inre! - och att han är enscience fiction-figur, en overklig figur som ingen kan ta på allvar. I en högstkonkret situation använder man sig alltså av en kommersiell seriehjälte somförknippas med våld. Den kommersiella kulturindustrin gnuggar naturligtvis