prot · G4099 · 1980-12-31 00:00:00 — Någon ändring iskattelagstiftningen rörande inkomster av bär- och ^svampploekning har inteskett. Jag är emellertid medveten om att på många håll den uppfattningen finnsatt villkoren i praktiken har skärpts. Det är för dagen knappast möjligt att geett entydigt svar på frågan i vilken utsträckning skatteaspekter kan hainverkat på intresset för bärplockningen. Jag har erfarit att man i några län,bl.a. i , , och , med stödav de ^s.k. ^länsplaneringspengarna, driver projekt som dels syftar till attutveckla ny teknik för att omhänderta bär och svamp och förbättradistributionssystemet, dels försöker kartlägga omfattningen av plockningen ochvilken ekonomisk betydelse den verksamheten har för befolkningen iglesbygderna, och i det sammanhanget kommer givetvis beskattningsfrågan in ibilden. ^(SkU1979/80:34) har uttalat att bärplockarnas skatteförhållanden inte kan anseshelt tillfredsställande. Delegationen för glesbygdsfrågor har i skrivelse tillmig påtalat att beskattningsreglerna har medfört ett minskatintresse för bär- och svampplockning . Frågan övervägs ^f.n.inom , men jag är inte för dagen beredd att ange vilkastimulansåtgärder som kan vara lämpliga. 20 (); Jag tackar budgetministern för svaret påmin fråga. Våra skogar producerarmycket stora mängder bär. Enligt ^riksskogstax-^eringen 1975-1977 fanns det entillgång av blåbär på . På lingon var tillgången 142-168miljoner kilo . Av naturvärdsverket gjorda beräkningar säger att vitillvaratar bara 10 ^ä^ av denna tillgång. Skogsbär och svamp skulle kunnatillvaratas i långt större utsträckning än som sker. Det skulle vara tillstor fördel för vår egen försörjning. Det skulle kunna ge oss storaexportinkomster. Dessutom skulle det vara positivt för handelsbalansen. Skatt på plockning harfunnits . Några nämnvärda skatteintäkter på sådana inkomster tordeinte ha förekommit. Kontrollen av mervärdeskatten har aktualiserat den här skattefrågan. Det har enligt min uppfattningmedfört mindre plockning. Plockning är ett hårt arbete, sommestadels utförs av skolungdom och andra personer i glesbygderna med inga ellersmå inkomster. Avdrag för resor, dvs. avdrag för inkomsternas förvärvande,torde ta det mesta av inkomsten. Dessa avdrag är mycket svåra att kontrollera.Skall kontroll ske blir det mycket arbete och väsen för lite ull, som man säger.Därför bör skatten på inkomst av bär- och svampplockning slopas när det gällerplockning som man har rätt till enligt allemansrätten. Den saken bör det intevara särskilt vidlyftigt att klara. Ett sådant beslut skulle främja tillkomstenoch drivandet av bärindustrier och ge ökad sysselsättning för glesbygdens folk. Det är nu jagaktualiserade den här frågan i ett brev till glesbygdsdelegationen. Frågan harsedermera också varit föremål för motioner här i . Av undersökningar somvi från glesbygdsdelegationens sida gjort hos länsstyrelser ^m. har klartframgått att bestämmelsen om skatt på plockning kan slopas. Däråt lutar deflesta. Våra grannländer har redan en liberalare lagstiftning i det häravseendet. Vi bör nu enligt min uppfattning införa liknande bestämmelser. sägerbudgetministern att det är svårt att ge ett entydigt besked om hur man skallhantera den här frågan. Budgetministern är dock positiv, och jag är tacksam föratt han vill lösa frågan på något sätt. Det finns personer som plockar iyrkesmässiga former, även om jag inte tror att det är många som gör det. Föratt skilja den yrkesmässiga plockningen från den ^hobbybetonade skulle mankunna sätta en inkomstgräns, ett system som jag föreslog redan i mitt förstabrev till glesbygdsdelegationen. Budgetministern är för dagen inte bereddatt ange en lösning. Det kan jag ha förståelse för med hänsyn till att hans tidi budgetdepartementet ännu inte är särskilt lång. Jag vill emellertid ställadenna fråga till budgetministern: budgetministern prioritera den härfrågan så, att det kommer att finnas regler till taxering, som avser1981 års inkomster? I så fall skulle man kunna ge ett besked före nästa säsong- det skulle vara värdefullt. Om beskattningen av inkomst av bär- och svampplockning 21 Budgetministern ^WIRTÉN: Den här bärplockningen kannaturligtvis vara av rätt olika omfattning när det gäller volymen. Det framgårockså av mitt svar att det här gäller att göra en rimlig avvägning mellan detsom kan betecknas som ^hobbybetonad plockning - jag tror jag använde denformuleringen i svaret -och det som är att betrakta som yrkesverksamhet. Bärplockningen kan ibland inbringabetydande inkomster. Delegationen för glesbygdsfrågor har ^angett att det finnspersoner som redovisar inkomster av bärplockning i storleksordningen 40 . Då är det ju ändå självklart - jag hoppas att jag är överens om det -att de intäkterna måste beskattas på samma sätt somandra intäkter. Jag vill också göra ett tillägg när skolungdomar Om beskattningen av inkomst av bär- och svampplockning Det är då i allmänhetfråga om feriearbete och biinkomster. Ungdomarna kommer upp tillinkomster . , som ju är det skattefria beloppet. Jag troralltså att vi kan föra undan den gruppen från debatten. När jag i svaret sägeratt vi skall se på den här frågan beror det på att det finns litet olika praxisi och att det kan finnas anledning att ha ungefär samma regler på dethär området, liksom vi har det på andra områden inom den nordiska gemenskapen. Jag tycker också attdet finns skäl att försöka få fram något mer bestämda regler till nästabärsäsong. Jag hoppas att pä den punkten kunna ^villfara ^frågeställarensbegäran. 22 (); Om det finnsmänniskor ^soni rent yrkesmässigt kan ägna sig åt bärplockningoch som då kan tjäna . bör de givetvis beskattas för detta -naturligtvis med avdrag för utgifter för inkomsternas förvärvande. Med denerfarenhet som jag har från skogsbygderna tror jag ändå att det är ett mycketlitet antal människor som kan komina upp i sådana inkomster. Storleken kanockså bero på tillgången på bär vissa år. De som kommer upp i storainkomster, säg , bör alltså beskattas - det tror jag att vikan vara överens om. Det finns faktiskt enparallell här också. Vissa biodlare, som har 15 samhällen, är fria fränbeskattning, om jag är rätt informerad. Det skulle vara värdefullt ombudgetministern tar sig an frågan mycket snart. Man bör försöka föra undan demsom har smärre inkomster på . Därrör det sig väl om hemmafruar, skolungdomar och pensionärer. Och jag vill t. o.^m. påstå att det i många fall kan vara barn också, som tycker att det ärintressant att tjäna någon extra krona. Jag tar fasta på attbudgetministern sade att han skall försöka åstadkomma en lösning till nästasäsong. Det hoppas jag pä, och med det tackar jag än en gång för svaret. 23 Budgetministern ^WIRTÉN; Det är mycketviktigt att stryka under vad jag var inne på i mitt förra inlägg, att det intekan bli tal om skattebefrielse för stora inkomster. Och jag har förstått attockså anser att det skulle vara omöjligt att acceptera en sådanregel. Vad jag har i mina tankar är naturligtvis att försökagöra någon begränsning. Var ett sådant tak skall sättas vill jag ha tid attfundera pä. Det får vi återkomma till. 24 (): Jag tror att vi kan vara överens om attspeciellt stora inkomster bör beskattas, i den mån sådana förekommer. svårt att kontrollera sådana inkomster, men vi kan^iindå vara överens om att man måste följa någon viss princip vid bedömningenav vad som skall beskattas på samma sätt som annan arbetsinkomst. Det ^g^iiller dä att sälta en gräns vid en^l^iimplig nivå. I mitt första brev föreslog jag . Kanhända är dengränsen för lag. Jag tror alt man bör sätta den vid , eftersom det ärrätt stora kostnader förenade med inkomstens förvärvande och eftersom det ärstora svårigheter att upprätthålla en kontroll på detta område. Det är t. ex,svårt ätt fastställa var plockningen har skett. Jag är myckel tacksam för budgetministerns svar på minfråga. Jag tycker ^trols allt att det innebär att frågan har fallit framåt. Om en allmän prisinformation ^6§Svar på fråga 1980/81:16 om en allmänprisinformation ^Grethe har mot bakgrund av pågående förhandlingarmellan och näringslivet frågat mig om jag anser del vara ^tillfretlsställand^e^ atten allmän prisinformation inte^konnner till stånd i ettläge, da konsumenterna på grund av sänkt köpkraft behöver vara mera^prismedveina ^an ^forul. ^Fcirstvilljag ^siiga att jag självklartanser det nödvändigt all konsumenterna på lämpligt ^s^iitt far fullgod information om varoroch ^tjiinster, bl. ^fcirstås om priset. Förhandlingarna är inte slutförda. Vi vet alltså interesultatet av dem. Vidare tycks underlag saknas för att bedöma vilkenprisinformation som konsumenterna faktiskt ^iir ^betj^iinta av. 26 ^GREIME ^(s): Jag tackar ^slaisradet försvaret på min fråga. Jag vill peka på att ^näriiigsutskottel r^edan i november1979 redovisade alt förhandlingar pågick om allmänna riktlinjer för prisinformation. Man räknade med attförhandlingarna skulle avslutas . verkar del dock som omförhandlingarna har kört fast. Såvitt jag kunnat första beror det på atth^andelns organisationer och olika detaljhandelskedjor förhalar förhandlingarna. har man kunnat finna att förekomsten av prisinformation ihandeln, dvs. av prisangivelser på varorna, alltmer har ^niinskat. Del ^giiller beträffande både kläder och skor,och t. o. ^m. i torgstånden har prisinformationen alltmer börjat slopas. Del är mänga som liksom jag anser alt detär mycket viktigt att klart ange priserna. Det är ^uiimligen myckel lättare att dölja prisökningar, om det integes någon öppen prisinformation. ^Jag(ror ^a(t även handelsministern vill hälla^nied mig om att konsumenternas ^prismedveienhet är en myckel viktig faktor i kampen mot inflationen. Ulanen tydlig prisinformation fårkonsumenterna ^niyckcl ^samrc möjligheter att ^viiga varans kvalitet ochutseende ^mol priset. Det ^är just i s^amband ^rned sådana avvägningar som ^prismedveienhet Om en allmän prisinformation säger statsrådet i sitt svar att detsaknas underlag. har presenterat en stor enkät ^ornkonsumenternas synpunkter pä olika förhållanden. Av den framgår bl. a. att konsumenterna anser att det ärmycket viktigt att få reda på priset. I en ^hearing som gjorts med politikerfrän alla partier framhölls från samtliga håll att en allmän prismärkning ärviktig. Redan när marknadsföringslagenförbereddes angavs priset som en av de mest väsentliga informationspunkterna.Därför verkar det både nonchalant och litet löjligt när det påstås att detskulle vara så komplicerat att genomföra en allmän prisinformation. Man frestasnästan att fråga om handelsministern aldrig självgår ut och handlar. Om han gjorde det, skulle han upptäcka att en prismärkningav varorna inte skulle vara sä svår att genomföra. Jag är klar över att enallmän regel om prisinformation måste vara försedd med vissa undantag, men delär inte så komplicerat att komma fram till vilka dessa undantag skall vara. Jag vill frågahandelsministern: vi politiker förvägra konsumenterna rätten att fåprisinformation, något som jag tycker är en viktigkonsumenträttighet, speciellt i ett läge där konsumenternas situation blirsvårare på grund av en hög inflationstakt, på grund av slopandet avpriskontrollen på viktiga varor och på grund av urholkningen av konsumenternasköpkraft när ^rnomsökningar och olika avgifter drabbar hushållen. Jag skulle vilja fråga:Tänker handelsministern låta dessa förhandlingar dra ut hur länge somhelst? Dröjsmålet är allvarligt, för vad det gäller är att tillförsäkrakonsumenterna en viktig rättighet.Kan handelsministern förhålla sig passiv till dröjsmålet med dessa vikligaförhandlingar? 27 Handelsministern : Herr talman! Situationen är den att självtuppenbarligen anser att man inte har tillräckligt underlag för all avbrytaförhandlingarna och i stället vändasig till regeringen för att begära förslag om reglerande åtgärder.Konsumentverket avser att göraytterligare en ^SIFO-undersökning om vad det egentligen är förkonsumentintressen som finns i det här fallet. Detär lätt att räkna upp alla möjliga olika saker som man skulle viljagöra i konsumentintressets namn, men konsumenterna har intresse intebara av priset pä en vara utan också av att detta pris inte är onödigt högt. Det är ju sä att en lång rad olikaålägganden i konsumentnyttans namn faktiskt har den avigsidan att de ocksåkostar något och leder till ett högre pris än varan annars skulle ha haft.Oinskränkt bytesrätt. en sådan sak som den vi nu diskuterar, kundvågar ^m.m. -det går att förlänga listan ^-^ drarnaturligtvis med sig kostnader. Det finns förvisso mycket som sett ur ensynvinkel kan vara ett starkt konsumentintresse, men innan man går tilldefinitiva ingrepp måste man ta hänsyn till att de tjänster som man dålagstiftar fram kostar nå^got. Dessa kostnader kommer att drabbakonsumenterna. tycker jag att det är betydelsefullt att tillsammansmed parterna, och näringslivet, försöka resonera sig fram tillvad som är en riktig avvägning. Jag tror inte att man skall betrakta det somnågot ^tredskande eller ^långhalande. I själva verket är företagen medvetna omatt det är fråga om en balansgång mellan vad det ena och det andra för med sigi form av ytterligare kostnader. 28 ^GRETHE ^(s): Jag tycker att handelsministern drar in saker och tingsom inte har med prisinformationen att göra. Jag kan inte anse att det skullevara särskilt betungande vare sig ekonomiskt eller rent praktiskt att sätta ettpris på alla varor man skyltar med och har tillförsäljning liggande eller hängande på olika ställen i affärslokalen. Inomlivsmedelshandeln har man en nästan genomgående allmän ^prisinformafion ochäven information om jämförpriser. Det har man därför att livsmedelshandelnsjälv behöver ha denna prismärkning för sitt försäljningssystem. Man bryr siginte om att det kostar pengar när det ingår i försäljningssystemet. Det har ^fakfiskt väcktuppmärksamhet att handelsministern vid möten med näringslivet den senaste^fiden direkt har uttalat att vi behöver en andhämtningspaus ikonsumentpolitiken. Är det då anmärkningsvärt att detaljhandelns^organisafioner och grossisterna fördröjer och förhalar en sådan härförhandling? De vill kanske inte komma till ett snabbt resultat, därför att deanser att det i ett läge med höga priser skulle vara ^fill nackdel för dem, omkonsumenterna direkt fick veta priserna. Det ligger mer i deras intresse attkonsumenten först får titta på en sak, bli intresserad av den och sedan gå in iaffären och få veta priset. Då har konsumenten mycket svårare föratt ta ställning till om han behöveren vara eller inte. 1 andra sammanhanghänvisar handelsministern ofta ^fill EG när det gäller att bromsa upp, som jagtycker, rimliga konsumentkrav. Men hur är det i ^EG-länderna i denna fråga? Jo,såväl i och som i har man enligt lag allmänprisinformation med vissa undantag. har också sådana bestämmelser.Varför dröjer med att genomföra denna viktiga konsumenträttighet? Jag tycker inte man kan skylla på att detskulle vara krångligt. Jag tycker att handelsministern i detta läge förkonsumenterna nästan har en skyldighet att se till att vi får en allmänprisinformation. Om en allmän prisinformation Det är inte så att sakenfördröjs och förhalas. Det är ^fakfiskt som jag sade: självtvill göra ytterligare undersökningar av vad konsumenterna egentligen ärbetjänta av innan man drar några definitiva slutsatser. Saken är faktiskt inte fullt så enkelsom ^Grethe vill göra gällande. Det finns olika branschintressen - tabara konsekvenserna för ^juvelerarhandeln, om man skall ha också en prislapp påvarenda artikel som ligger i skyltfönstren! Det har också påpekats att det kanöka ^stöldrisker- Om en ^liberalise^rad lagstiftning för skrivbyråer I en replik hinner jag inteutveckla alla de komplikationer som kan finnas. Men rent generellt gällerfaktiskt att lika väl som en lång rad saker som har gjorts i religionens namnknappast kan ha behagat , är inte allt som görs i konsumentintressenasnamn nödvändigtvis till fördel för konsumenterna. En sådan här sak kan kommaatt starkt fördyra varorna, och det är ytterst betydelsefullt att ta hänsyn till det. 30 ^GRETHE ^(s); Jag tycker faktiskt att frågan omprisinformation är så viktig att man inte kan bolla bort den med argumentet attdet saknas underlag. Jag har dessutom hört andra åsikter i den här frågan frånkonsumentverket än dem som handelsministern här ger uttryck för. Det är typiskt att handelsministern heltlåter bli att svara på min fråga, varför skall ha en sämrekonsumentlagstiftning än många ^EG-länder. Jag tycker det är anmärkningsvärtatt vi i detta trängda läge för konsumenterna inte kan genomföra en allmänprisinformation. Om handelsministernhade litet god vilja skulle han kunnafä handelns och näringslivets organisationer att snabbt komma till ettresultat. Man började förhandla om den här frågan 1979, och förhandlingarnaskulle vara färdiga . De är ännu inte färdiga, och man ser tydligeninte lösningen på problemen. Jag skulle till sistvilja fråga: Är handelsministern beredd att tillgripa lagstiftning, om det inteinom kommer till stånd klara regler för prisinformationentill konsumenterna? När vi får se vad de resulterar i är det dagsatt svara på den fråga som ^Grethe ställde. 7§ Svar på fråga 1980/81:29 om en ^liberaliserad lagstiftning för skrivbyråer 32 Arbetsmarknadsministern ^ELIASSON; Rune^Torwald har frågat mig när den ^enmansutredning som tillsattes i juni i årkommer att lägga fram sitt förslag till ^liberaliserad lagstiftning förskrivbyråernas uteservice till fromma för arbetsmarknaden i allmänhet och desysselsatta i denna bransch i synnerhet. Enligt sina direktiv skall utredaren till en början göra en kartläggning avarbetsmarknaden för de ^korttidsanställda på kontorsområdet och belysa detservicebehov som skrivbyråerna tillgodoser. Därefter skall utredaren ta ställningtill vilka åtgärder som behöver vidtas för att detta servicebehov ifortsättningen skall kunna tillgodoses utan att verksamheten skall behöva kommai konflikt med de arbetsmarknadspolitiska målsättningarna. åtgärder som behövs för att upprätthålla en betryggandesamhällelig kontroll skall också belysas. Enligt direktiven skall utredningsarbetetbedrivas skyndsamt, och frågan om skrivbyråernas ställning i förhållande tillarbetsförmedlingslagen skall behandlas med förtur. Utredaren har ocksåmöjlighet att redovisa utredningsresultatet i denna del i ett delbetänkande. Som har framgått av vad jag nu har sagtär det inte länge sedan utredningen tillsattes. Jag har inhämtat att utredarenredan har satt i gång med det kartläggningsarbete som skall göras. Att redan iinledningsskedet av utredningsarbetet bestämt säga när arbetet skall vara klartär av naturliga skäl inte möjligt. Om en ^liberalise^rad lagstiftning för skrivbyråer 33 ^TORWALD (c): Tack försvaret, som jag anser tyda på en positiv inställning hos statsrådet. Jag villockså vädja om stor snabbhet, aktivitet och handlingskraft från utredningsmannenssida. AMS har redan anmältnågra kontorsserviceföretag till åtal, och dessa har ^å^ sin sida ^JO-anmältvissa ^AMS-tjänstemän för deras agerande. En sådan infekterad situation är detangeläget att så snabbt som möjligt eliminera. I sammanhanget kan jag inteunderlåta att redovisa att jag till min förvåning har sett att^TCO-ordföranden har haft det dåliga omdömet att hävda attskrivbyråernas verksamhet skulle vara ett exempel på organiserad och ekonomiskbrottslighet. För detta finns inga som helst belägg. Tvärtom är det fråga omseriösa företag med i många fall mycket lång verksamhet bakom sig utan några^allvariiga kontroverser med skattemyndigheterna. Nej, vad det rör sig omär en kompetenstvist mellan arbetsförmedlingarna och skrivbyråerna, huruvidadenna form av service är förenlig med gällande lagstiftning eller ej. Enliknande tvist föreligger ^f. mellan artisternas förmedlingsmedhjälpare ocharbetsförmedlingarna. Det är angeläget att dehär tvisterna så snabbt som möjligt kan få en rimlig lösning. Kartläggningarnafår inte ta , utan det gäller att snabbt komma till skott. Jag måstedärför vädja till arbetsmarknadsministern att för sin del medverka för attsnabbt - och jag understryker snabbt - få fram utredningen, så att eventuellterforderliga lagändringar kan komma ^fill stånd och skrivbyråerna och derasanställda slipper nuvarande osäkra och otrygga situation. Avslutningsvis vill jag bara säga attarbetsförmedlingarna kanske borde koncentrera sig mer på attförmedla jobb åt arbetslösa än att föra ut dem som har jobb i arbetslöshet. ^Anf.34 Arbetsmarknadsministern ^ELIASSON: Herr talman! Låt mig först sägaatt det är naturligtvis arbetsförmedlingarnas uppgift att förmedla jobb, ochenligt min mening sköter de den uppgiften med stor omsorg. Som ^Torwald vet har frågan omskrivbyråernas ambulerande verksamhet varit aktuell under en lång rad år. Denhar också utretts vid ett par olika tillfällen. Den är och har varitkontroversiell, och den är heller inte helt okomplicerad ifrån juridiskautgångspunkter. Det är därför angeläget att vi får engrundlig kartläggning av de faktiska förhållandena, och det är ju också vadriksdagen har uttalat sig för tidigare. Som jag framhöll redan i mitt svar,kommer utredningen att ske skyndsamt, och den fråga som ^Torwald särskilthar tagit upp kommer att behandlas med förtur. Att en kartläggning sker innanändringar övervägs är ju ändå den ordning som vi brukar följa. 35 ^TORWALD (c); Jag är medvetenom att det är just den ambulerande verksamheten, som skrivbyråerna sysslar med,som har varit omstridd. Att det föreligger ett behov anser jag vara klarlagt.När man har kunnat hålla på så länga tider och sysselsätta så många människorfinns det naturligtvis ett behov av denna verksamhet. Alternativet, somtydligen arbetsförmedlingarna vill driva, är att ^repektive kund i ställetskulle anställa de här personerna, men det är i realiteten en orimlighet.Företagens behov av att snabbt kunna anlita tillfälligpersonal skulle alltså leda till att en person kanske skulle ha 50 arbetsgivareunder året i stället för en arbetsgivare från vilken vederbörande får sin lönoch alla andra sociala förmåner. Ett system där de anställda skulle ha ett otalarbetsgivare skulle minska de anställdas trygghet och vara tillfördel för ingen. 8 § Allmänpolitiskdebatt (forts.) 36 ^BIÖRCK i ^Värmdö ^(m): De allmänpolitiskadebatterna utgör ett av de få tillfällen då även fotfolket i riksdagkan ge några enkla synpunkter på rikets styrelse och förvaltning. Det ärvisserligen ingen som bryr sig om vad man säger, men det kan ändå kännas sköntatt tro att det man sagt senare kommer att visa sig ha varit riktigt. Medan här i landet olika fackligaunderbefälhavare skryter med sin förmåga att lamslå det svenska samhället - detmå gälla sjukvården, livsviktiga transporter eller kärnkraftverk - så pågårutanför våra till nöds bevakade gränser ständigt nya krig och revolutioner,ständigt ökande förtryck och terrorism och växande social oro, överbefolkning,flyktingströmmar och hungersnöd bland det storpolitiska spelets bönder, medandess torn och formerar sig i strategiska positioner för den slutligauppgörelsen. Det sinnestillstånd som både orsakar ochframkallas av denna utveckling, fortplantar sig på ett skrämmande sätt ävenhit: den grova kriminaliteten tilltar, våldsdåd begås med en häftighet och enbrutalitet som vi aldrig tidigare upplevt, och i en atmosfär av smittsamtmissbruk och hård punkrock avtar alltmera, även hos vanliga människor, känslanför livets ^helgd. Fastän vi här i har detta inpåknutarna verkar det som om vi varken såg eller förstod. Den politiska stridenförs som om vi hade ett obestämt antal decennier framför oss att se om vårthus, när sanningen väl kan vara att vi bara har , månader eller veckoratt göra det. Regeringens oljespel över en blockad av^Hormuzsundet - mera förutseende än vad man själv förstod - följdes inom enmånad av kriget mellan och . Ingen vet heller om det som sker iPolen är slutet på början eller början till slutet. Var finns vår verklighetsuppfattning? Varfinns ^vär beredskap? I anförande efter anförande i denna kammare har jagefterlyst en ny beredskapsanda.