prot · G409138 · 1980-12-31 00:00:00 — jämfört med regeringens förslag. Vid utskottets betänkande har också fogats ett parsocialdemokratiska reservationer. I en av dem har föreslagits inrättandet av 30nya tjänster som kvarterspoliser. I den andra föreslås medel för utrustning avdessa kvarterspoliser. Från vpk:s sida vill vi understryka aft vi i och för sigser positivt på kvarterspolisverksamhefen och förordar en utbyggnad av denna.Def har vi också visat i tidigare års riksdagsbeslut om de här frågorna. Inuläget kan vi ändå inte biträda de socialdemokrafiska reservationerna. Skälenfördetta är följande. Vi är långt ifrån övertygade om att polisorganisationensverksamhet bedrivs med sådan effektivitet och inriktning, att det inte skullevara möjligt atf genom rationaliseringar och omorganisation åstadkomma denavsedda utbyggnaden av kvarterspolisverksamhefen. Vi anser att polisensorganisation bör ses över förufsäftningslöst, en inriktning som infekännetecknat genomförda utredningar på området. Målsättningen bör varaall inom ramen för nuvarande resurser åstadkomma en kraftig förstärkning avpolisens bekämpning av ekonomisk brottslighet och polisens sociala verksamhet,då främst kvarterspolisen. I det sammanhanget bör uppmärksammas vikten av atfhöja kvarterspolisernas status i polisorganisationens hierarkiska uppbyggnad. Det andra skälet till att vi inteanser oss kunna ansluta oss fill de socialdemokratiska reservafionerna är atfvi, även om utbyggnaden av kvarterspolisen är angelägen, kan visa på en radandra områden som vi menar vara viktigare att fillgodose med resurser än just detta.Def skulle exempelvis vara möjligt att till samma kostnad som de föreslagnakvarters-polistjänsterna medför genomföra vikliga förstärkningar påinvandrarområ-del, på kulturområdet eller på handikappområdet. Sådana förslaghar också framställts från vpk :s sida och behandlats vid ett flertaltillfällen. senast i debatten om kulfurufskoftets betänkande nr 26, menavslagits av en koalition av de borgerliga partierna och socialdemokraterna,med motiveringen att del nuvarande finansiella läget inte tillåtit dessareformer. Jag finner det för min del anmärkningsvärt att socialdemokratintillmäter polisens sociala verksamhet en större betydelse än den verksamhetsom kan bedrivas av föreningslivet. Däremot kanske det inte förvånar kammarens ledamöter atfvpk infe delar socialdemokraternas uppfattning, eftersom sitt anförande hänvisade till borgerlig politik och borgerligaregeringsdeklarationer som argument för reservationerna. Vpk-gruppen kominer att avstå från att delta i voteringenom reservationerna 1 och 2 i betänkandet. Anslag till polisväsendet m. m. 85 () replik; Jag vill rätta ett felaktigt påstående iMarie-Ann anförande. Hon sade avslutningsvis att jag använde deborgerliga regeringsdeklarationerna som argument för vårt yrkande omkvarterspoliser. Det gjorde jag inte - kan inte ha lyssnatpå mitt inlägg. Jag nämnde regeringsdeklarationerna som exempel på denförändring när det gäller kraven på tjänster som infe minst hargenomgått /76. då de befann sig i minoritetsställning och ansåg sigkunna ha obegränsade krav, fram till dagens situation, där en moderat justitieministerfår finna sig i att inte föreslå en enda ny polismansfjänst. Det var defargumentet jag tog fram i mitt inlägg. 86 MARIE-ÅNN (vpk) replik: Det är möjligt atfArne argumenterade så, men def är likväl som i debattenkräver förstärkningar av polisens resurser. Vi i kommunisternaser posifivt på detta med kvarterspoliser, men vi anser att det måste varamöjligt aft inom de resurser som finns göra omprioriteringar och förstärkaden här delen av polisens verksamhet. Anf.87 (): Det jusfitieutskotfsbetänkande som vi nu behandlar och somgäller anslag till polisväsendet präglas både av den kärva sfatsfinansiellasituationen och av def förhållandet, som var inne på, atf riksdagenhelt tagit ställning fill riktlinjerna för en stor reform om polisensuppgifter, utbildning, organisation m. m. Utskottet är enigt utom på Anslag till polisväsendet m. m. tvåpunkter, som gäller satsningarna på kvarterspolisen. Därtill kommer atfvänsterpartiet kommunisterna i vanlig ordning - jag frestas aff säga def - haren annan uppfattning om behovet och inriktningen av säkerhetspolisensverksamhet. Låt mig, herr falman, först säga några ord om de tvåsocialdemokrafiska reservationerna om kvarterspolisverksamhefen. För egen del anser jag det viktigt att framhålla affkvarterspolisverksamheten har varit en hjärtefråga förutskottet. Motiveringarna för en polisverksamhet som syftar till att bygga uppen nära och förtroendefull kontakt med människorna, och kanske särskiltungdomarna, i eff avgränsat område behöver infe utvecklas närmare. Vi är allaöverens om atf både polisens och de sociala myndigheternas möjligheter attverka brottsförebyggande och trygghefsskapande bl. a. ligger i atf människornaoch särskilt de unga känner igen "sin" polis, kan tala med honomeller henne och aft polisen aktivt delfar i ungdomarnas fritidsverksamhet ochlär känna ungdomarnas förhållanden och attityder. Kan polisen i samverkan medskolan och de sociala myndigheterna arbeta så aff ungdomar med problem kan fådessa problem lösta, innan de lett till drog- eller kriminalifetsproblem, ärnaturligtvis oerhört mycket vunnet. har denna verksamhet byggtsut. Den omfattar nu nära 400 polistjänster i 68 polisdistrikt. Också detta år uttalar utskottet sin principiellaanslutning till önskemålet om att verksamhet av denna karaktär byggs ut. Mellanmajoritet och minoritet i utskottet råder alltså .ingen åsiktsskillnad om detvärdefulla i kvarterspolisens verksamhet och det önskvärda i en utbyggnad avden. Tar man ansvar för samhällets och statens ekonomi måste emellerfid demycket tunga restriktioner som vi alla får lov atf ålägga oss sätta sina spårockså på deffa område. När utvecklade sin talan här fick jag enkänsla av aft satsningen på polisväsendet från borgerligt håll under början av1970-talet nu skulle fortsätta utan hänsyn fill samhällsekonomin och defstatsfinansiella läget och atf det inte skulle ha hänt någonting påstatsekonomins område . Det har def ju trots allt gjort.Deft~afvingar oss till en betydande restriktivitet. Majoriteten i utskottet,och jag tror jag talar för hela majoriteten när jag säger det, har meduppriktig ledsnad tvingats konstatera atf def inte finns något ekonomisktutrymme för en ytterligare utbyggnad av kvarterspolisen just . Inte minst det parfi som jag företräder har under många årslagits för en snabb utbyggnad av bl. a. kvarterspolisen. Under alla år från1972 till 1976 har det funnits moderata reservationer till förmån för ökadkvarterspolis-verksamhet, men infe bara för kvarterspolisverksamhef utan ocksåför polisverksamhet mot narkotika och organiserad ekonomisk brottslighet. Underflera år har det också skett en ökning av verksamheten. Vi känner även effstarkt behov av ökade resurser för bekämpning av narkotikabrottsligheten ochden ekonomiska brottsligheten. Den verksamheten har justitieministernWinberg prioriterat trots mycket knappa resurser. Har man gott om pengar kanman prioritera allting. Def går inte i dagens läge, vi Det gäller också för socialdemokraterna.Deras reservation innebär en påplussning, infe någon omprioritering. Jag tyckeratf detta är aft göra det lätt för sig. Skulle man ha råd med 30 nyapolismanstjänsfer, som socialdemokraterna vill satsa på, är def väl infe givetatt alla 30 skal! gå till just kvarterspolisverksamhet. Man kan faktiskt tänkasig en annan prioritering inom ramen för de 30 nya tjänsterna, om vi skulle haråd med det antalet, vilket vi infe har. Detta innebär aft jag måste fråga ArneNygren, om man skall tolka s-reservationen så, alt den allmänna prioriteringenfrån socialdemokraternas sida innebär att 30 nya polismanstjänster ograveralskall gå till just kvarterspolisen och infe till någonting annat. Vi har en debatt i omsäkerhetspolisens verksamhet. I ett demokratiskt samhälle med en näsfanobegränsad tryckfrihet och där opinionsbildningen skall föras vidare genom enöppen debatt skall en diskussion om säkerhetspolisen inte anses märklig, tvärtom.Jag tror att vi alla anser att insyn i och kontroll av just säkerhetspolisenoch en så långt möjligt öppen diskussion om dess verksamhet är oerhört viktig.Samtidigt som man säger detta måste man göra klart för sig aff den verksamhetsom säkerhetspolisen bedriver till själva sin natur är sådan all allt om deninfe kan lämnas ut till en helt öppen diskussion. Då skulle denna verksamhetomöjliggöras. Lösningen på denna konflikt har vi sökt finna genom aft låta ennära och omfattande insyn i verksamheten göras av parlamentariker irikspolisstyrelsen. justitieutskolt har underde besökt säkerhetspolisen och gjort sig underrättat om bl. a.personalkontrollverksamhefen, en av de känsliga delarna. Senast hösten 1979lade utskottet ned betydande arbete på att sätta sig in i säkerhetspolisensverksamhet. Def framgår av betänkandet nr 3 /80. Jag vill också på en punkt närmare kommentera en fråga somofta berörs i denna debatt. Def är inte ovanligt atf det i dagspressen eller påannat sätt förs fram kritik mot säkerhetspolisen med anledning av desshandläggning av ett visst ärende eller dess verksamhet inom ett visst område.Oftast ställs def krav på aft företrädare för säkerhetspolisen skall bemötakritiken. Man måste förstå att detta mycket ofta inte är möjligt.Det svar som skulle tillbakavisa kritiken kan kanske inte lämnas avsekretesskäl. En bekräftelse eller en dementi kan också få negativa effekter.Min bedömning är atf säkerhetspolisen trots detta, inom de ramar sekretessenställer, har visat en betydande öppenhet och förståelse för behovet avinformation. Jusfifieufskottet har på likartat sätt försökt ge en så öppeninformation som möjligt, särskilt i det betänkande som jag fidigarerefererade till. I övrigt kan bara sägas att gångpå gång har tagit ställning till den principiella inriktningen avsäkerhetspolisens verksamhet och därvid avvisat vpk:s krav på en annaninriktning. Utskottet har inte funnit anledning atf göra någon annanbedömning. Även enskildheter i verksamheten, som kritiseras avvpk, har prövats av ansvariga organ och även här iriksdagen. Anslag till polisväsendet m. m. Anslagtill polisväsendet m. m. anmärkning mot säkerhetspolisen har därvid infeframkommit. Jag får när def gäller de särskilda frågor som har tagits uppmotionsvägen hänvisa till utskottets belysning och ställningstagande. Beträffande den översyn som fog upp isitt anförande kan jag väl kortfattat säga aff den bör ske först när de nyaformer som man arbetar efter visat sig vara ändamålsenliga eller ej. Def ärkanske för mycket atf kräva atf detta skall stå klart efter bara . Jag ber atf med det sagda få yrka bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter. 88 () replik; ställde frågan, om han skulletolka mitt inlägg så att jag ansåg att borde yrka på 500 nyapolistjänster precis som man gjorde 1975. så skall det inte tolkas. Jaggjorde ett försök att skildra den förändring som fått genomgå frånett oansvarigt opposidonsläge 1975 med krav på 500 tjänster till ettansvarsläge 1981 då man i det kärva klimat som man själv bidragit till attskapa här i landet får finna sig i att inte yrka på en enda polismansljänsl. Sedan frågade om socialdemokraterna ansåg atfalla de 30 yrkade polismansfjänsterna skulle gå fill kvarterspolisen. Ja, ärsvaret. Vi har ställt vårt yrkande i en mofion där vi framförtkrav på en rad åtgärder och insatser i storstadsområdena mot framför alltufslagningspro-blemen. Vi säger atf kvarterspoliserna på ett helt annat sätt änpolisen i övrigt kan arbeta bl. a. brottsförebyggande. Alla insatser vi kangöra för atf förhindra brott i stället för att bekämpa brott som redan ägt rumskall vi fa vara på. Det är med den mofiveringen vi har sagt: Satsabrottsförebyggande på 30 nya polismanstjänsfer i storsfäderna! Def är en insatssom man säkert får utdelning på i def fortsatta arbetet. sade liksom : Def går välatf omfördela polismansfjänsterna. Det är intressant aft moderater och vpk;arenu använder precis samma motiveringar när def gäller polisverksamheten. Def har gjorts omfördelningar. Vihar ställt frågan: Från vilken verksamhet skall polismanstjänsterna tas? Vikan infe utesluta att man avser atf ta tjänsten, o. m. frånkvarterspolisverksamhefen. Det tycker vi är så oroande att vi mycket klartvelat markera att de 30 nya tjänsterna skall reservas förkvarterspolisverksamhet. 89MARIE-ANN (vpk) replik: Jag tyckte när jag läste utskottetsbetänkande aft det borde ha gått atf bli något så när överens när det gällerden utredning vpk kräver, eftersom det aviserats en översyn av omorganisationenav säpo. menar aft utredningen infe kan göras ännuutan får vänta litet. Men förra aret hette det aff den skulle ske "omnågra år", och i så fall är det, menar jag, för den. En sådanöversyn skulle kunna göras i en parlamentarisk femparfiutredning, som vikräver. Det är beklagligt atf Körlof infe heller i sitt inlägg gav några öppningar åtdef hållet. nämnde atf man vill bedriva en så långtmöjligt öppen diskussion och hänvisade till parlamentariker irikspolisstyrelsen och till justitieutskottet, som besökt säpo. Vpk är inferepresenterat vare sig i eller i justitieulskoftef. Man frestastro att det utvidgade parlamentarikerinflyfande som uttalarsig för och som fakfiskt har börjat genomföras gör halt inför vårt parfi,vilket i sin fur gör att vi undrar om man fakfiskt har något aff dölja förvissa parlamentariker. Just i - def har jag kunnat läsa närjag har förberett mig för den här debatten - ingår representanter för de fyrastörsta parfierna. Del skall bli mycket intressant atf se hur man kommer atfuttrycka sig den dag då vpk är det minsta partiet i - endag som förmodligen inte ligger så långt borta. Anslag till polisväsendet m. m. 90 () replik: sade aff hade gåttöver från alt vara ett oansvarigt oppositionsparti 1975 fill att bli ettansvarigt regeringsparti och att det visade sig bl. a. i våra satsningarpå polisen. Kan man då i omvänd ordning tolka den socialdemokratiskareservationen så atf ni har gått över från aff vara ett ansvarigtregeringsparti fill aff bli ett oansvarigt oppositionsparti 1981? Defborde i konsekvensens namn vara vad man skulle tolka ut ur def yttrandet. Nej.skälet är naturligtvis atf def samhällsekonomiska och sfatsfinansiella lägetunder har utvecklat sig så aft även vi måste göra myckethårdhänta prioriteringar. Den verkligheten måste vi leva med. Jag noterar också att har deklarerat att allade 30 nya polismanstjänster som socialdemokraterna anser aff vi har råd medskall gå fill kvarterspolisverksamhet och att inte någon av dem skall gå fillexempelvis bekämpandet av ekonomisk och organiserad brottslighet. Jag tycker det är för tidigt, , attefter göra en utvärdering av de nya formerna för säkerhetspolisensverksamhet. Beträffandeparlamentarikerinflyfandef är def ju i många sammanhang så att vpk är för litetför att bli representerat - det gäller både statliga utredningar, en mängdverkssfyrelser och liknande. Vinner ni, vilket förbjude, ökadparlamentarisk representation blir def nafuriigtvis ett annat förhållande. Defär väl så som resonemanget har gått när det gällt er representationi olika sammanhang. 91ARNE () replik: Det var en illa vald jämförelse detta medansvaret 1975 och 1981. föreslog en socialdemokrafiskregering 400 nya polismanstjänster och ytterligare 100 tjänster i polisen. Viföreslog också mycket klart en satsning på kvarterspolisverksamhefen. I dagföreslår vi, med beaktande av def ekonomiska läge som har skapats här i landet,aft endast 30 nya tjänster inrättas. Men vi vill hålla den linje - satsning på Anslag till polisväsendet m. m. kvarterspolis - som vi drog upp under de år då vi haderegeringsinneha-vel. säger att vi inte vill satsa ytterligare påbekämpandet av ekonomisk brottslighet, alltså på de ekonomiska rotlarna. Menbåde opposifionen och utskotfsmajoriteten är ju överens om att de förslag somär lagda om omprioriteringar ligger fast. Vi har emellerfid frågat - och defskulle vara intressant om med de goda kontakter han har med i varjefall tidigare regeringskanslier kunde svara på def - var dessa tjänster skalltas. Det är viktigt aft man även i en ekonomiskt besvärligsituation försöker skapa trygghet för människor och alt man gör det inom ramenför polissatsningen. Det finns en problematik som jag gärna vill ta upp i detsammanhanget. Vi håller nu på aft komma i ett läge där vissa människor kanskaffa sig trygghet genom atf köpa tjänster av bevakningsföretag, medan andrafår se sin trygghet i form av service frän polisen successivt försämras år frånår. Det är en för oss mycket viktig fråga. Om svenska folket skall kosta på sigtrygghet i rättsväsendet skall den vara likvärdig för alla svenskar. Det skallinte vara så atf vissa kan köpa sig den tryggheten hos och liknandeföretag, medan andra får finna sig i atf få en försämrad trygghetsservice. 92BJÖRN KÖRLOF (m) replik: Det är naturligtvis så aft de stora talen,vad gäller de polissafsningar som gjordes i början av 1970-falet, har vi allafått lov atf i stor utsträckning överge med hänsyn fill den ekonomiskasituationen. Vi är nu nere i betydligt lägre tal, men jag noterar denprioritering har gjort och som han här har motiverat: 30 nya polismanstjänsfer,och de skall gå dll kvarterspolisverksamhei. Det kan kanske sägas att en satsning på narkotikapolisenockså innebär en ökad satsning på trygghet och att en ökad satsning på sådanpolis kan föra ungdomar i problemåldern bort från en kriminalitefskarriär ochdärmed också kan ha effekt på det område som talat om. Visst är vi överens om satsning på eko-roflarna, men defär nafuriigtvis en omprioritering inom nu gällande ramar. Jag vet inte exakthur den omprioriferingen kommer aft göras - det är regeringens sak aft göra iregleringsbrev. 93 (); På grund av en oförutsedd situation i går fick jag infetillfälle atf anmäla mig på talarlistan förrän efter och fick därförbara till mitt förfogande. Det innebär atf jag begränsar mig tillaft beröra kommiffémofion om kvarterspoliser. som redan framhållits, justitieutskottetsbetänkande om anslagen till polisen i huvudsak enhälligt. En enda reservationmed tillhörande konsekvensreservation finns fogad till betänkandet, och dengäller just kvarterspolisen, som omfattas av ett stort politiskt intresse av deolika Reservafionsyrkandet går, som vi ocksåhört, uf på atf 30 nya kvarterspolistjänster skall tillkomma nästa budgetår. Yrkandet i reservationen sammanfaller mycket väl med deönskemål som också vi i har. Skillnaden mellan oss och desocialdemokrafiska reservanterna är enbart av ekonomisk art. Def finns ingapengar aff anslå till nya tjänster, och risken finns också för atf en fortsattsparplan kan komma aft gå uf just över den här verksamheten, eftersom det är såsvårt att mäta effekten av den. Trots att vi på allt sätt vill understödja ochbygga ut kvartersverksamhefen, tvingas vi av ekonomiska skäl aft infe den härgången säga ja fill nya tjänster. Jag håller med om atf def är enganska märklig situation, men ännu är vi inte i opposition, och därför måste vifortsätta aff ta det ekonomiska ansvaret. Men även om vi av ekonomiska skäl den här gången inte kanbiträda yrkandet om utökning av antalet kvarterspoliser, gäller det aft slåvakt om dem som redan finns - totalt 396 i 68 polisdistrikt. Jag tror atf dekan behöva stöd från såväl polisledning och kolleger som från oss polifiker. Syftet med kvarterspolisverksamheten är i första hand avsocial karaktär, och inriktningen bör också vara aft nedbringabrottsligheten eller i varje fall hindra att den ökar. Verksamheten är ocksåägnad atf förbättra förhållandet mellan allmänheten och polisen, vilket är ennog så viktig uppgift. Def här står redan i betänkandet, men jag villytterligare understryka det. anvisningar är väl formade, och om deföljs av alla berörda instanser och befattningshavare finns det storaförutsättningar att resultatet också blir gott. Anvisningarna gäller iförsta hand hur tjänsten skall utföras, kontaktverksamheten med andramyndigheter, organisationer och olika verksamheter i samhället men ocksåutrustning, lokaler och fordon. Det kan tyckas att anvisningarna passar ganskabra in i yrkandena i vår motion, och det är bra aff de gör det. Jag tror ocksåatt man i de olika polisdistrikten försöker att med tillgängliga resurser följaanvisningarna, även om def kan brista någonstans och om några berördakvarterspoliser framför synpunkter just i det här avseendet. Deffa ärofrånkomligt, vilken verksamhet det än är fråga om. Men vad som kan bekymra är om man infe värdesätter den härverksamheten utan mera tycker aft den är en belastning som tar resurser frånannan verksamhet. Om polismännen inte känner det stöd som de så väl behöverfrån såväl ledning som kolleger i annan polisverksamhet, då tappar deintresset, och resultaten uteblir. Vid samtal som vi inom vår lagkommitfé har haft med någrakvarterspoliser, har vi nog uppfattat att de i vissa fall är kritiska mot atfdistriktsledningen inte alltid intresserar sig för deras verksamhet - även omdet i ett distrikt som vi studerade fanns en annan och posifiv uppfattning.Chefen för det distriktet uppmuntrade verksamheten och stödde den helt. Men isamma distrikt fanns det också övervakningspersonal som ansåg aft def vardåligt utnyttjade resurser att använda sig av kvarterspoliser. Bilar hade delockså fidigare varit svårt aft få disponera i arbetet, och kommunikationsradionvar Anslag till polisväsendet m. m. Anslag till polisväsendet m. m. av ålderdomlig och bristfällig art. Det här tyckte vi var litet negativt, men samtidigtpåpekades hur många brottsärenden som hade klarats upp tack varekvarterspoliserna, deras personkännedom och deras goda kontakter med t. ex.alla ungdomar, vare sig de tillhör de kriminella och utslagna elementen iområdet eller inte. I en tidningsartikel läste vi alt en kvarterspolis iStockholm hade sagt att han kände alla alkoholister och småtjuvar i sittområde. Han sade: Jag känner ju folket som går här, och jag vet precis vad deär för några och vad de har för sig. Jag känner till varenda knarkarkvart häroch vilka som håller till där. Jag känner igen missbrukarna som hänger itunnelbanan och haschrö-karna i vårt centrum. Det sade alltså denna kvarterspolis, som vi också talademed. Det är i den polisiära verksamheten givetvis en ovärderlig tillgäng medden personkännedomen, om den utnyttjas rätt. Det är helt klart attbroftsufredarna -. kriminalpolismännen - kan få ut mycket av och genom de härbefattningshavarna. Någon form av samfjänsfgöring med någon kriminalpolismankan därför också vara bra. De här polismännen uppskattas också av allmänhetenoch av ungdomen och medverkar på så sätt till atf öka förtroendet för polisenoch minska risken för konfrontationer. Def gäller nu att stödja verksamheten från alla håll -inte minst från de förtroendevalda polisstyrelserepresentanterna, som hittillssällan visat sig hos kvarterspolismännen. Det gäller att hitta de rättapersonerna för den här verksamheten - sådana som är intresserade av andramänniskor och deras problem och som kan hjälpa och skydda dem på olika sätt.Personalpolitiken måste också drivas så aft engagerade och lämpligakvarterspolismän stannar kvar i den rollen och kan befordras utan atf för denskull behöva byta arbetsuppgifter. Allt det här har vi dokumenterat i utskoftsbetänkandef.Men vi vill ändå fästa uppmärksamheten på det på detta sätt. Vi tror aft denhär verksamheten skall ge bra resultat och skänka trygghet ät dem sombor i resp. områden. Anf.94 (); hade en mycket fin argumentation för de kravsom vi har på ökade satsningar på kvarterspolisverksamhefen. Men def var enfråga i hans anförande som jag gärna vill ha ytterligare utvecklad. sade aff def tvärtom kan vara så aftkvarterspolisverksamhefen i sparplanefider ligger i riskzonen. Får jag fråga:Var det fel uppfattat, eller är det verkligen så att man inom majoritetenresonerar om att minska på kvarterspolisverksamheten?