prot · G40950 · 1980-12-31 00:00:00 — Ja, av erfarenhet vet vi - var och en kan studera det påfältet - att det inte räcker med att bara efterfråga arbetskraft. Om det voreså skulle ingen industri behöva vara i avsaknad av yrkesutbildadarbetskraft eller den arbetskraft man behöver. Det ställs mycket stora krav påarbetsmarknadspolitiken för att klara detta arbetskraftsbehov. Vi måste ha eneffekfiv platsförmedling, en effektiv arbetsmarknadsutbildning och en effektivrekryteringspolitik. Det ställer krav på förändrade atfityder både hos dearbetssökande och hos arbetsgivarna, vilket jag förut försökte ge exempel på. Jaghoppas att denna debatt leder fram till att vi blir överens om att om detta förvårt land helt avgörande experiment skall lyckas, sä måste ocksåarbetsmarknadspolitiken få bli ett mycket viktigt komplement till denekonomiska politiken. Vi får inte, , och vi behöver inte rutschautför ytterligare i vår ekonomiska utveckling för att inse behovet av eneffektiv arbetsmarknadspolitik. 236 (): Statsrådet hoppades att jag skulle vara mer nyanserad i minauttalanden och inte skulle tro att det bara gällde att bara flytta maskiner.Jag står mycket stadigt pä jorden, och jag vet att vår ekonomi är dålig, attarbetslösheten är hög och att industriinvesteringarna är låga. Dessutombesitter vi en viss pessimism och bristande framtidstro. Det finns inte många,åtminstone inte de som bor i skogslänen, som tror att en förändring kan kommatill stånd i en handvändning. Men det måste finnas en klar målsättning för vadman vill, och det målet skall man arbeta mot, även om det förefaller avlägset. Vadgäller frågan om att företagen skall anställa mer folk, så är det inte barafråga om tio personer. Jag har erfarenhet av att företag i en kommun har anställt ca 1 000 nyamänniskor. Men bostadsfrågan har inte varit löst för dem, och inte heller annansamhällsservice har varit ordnad. Det har medfört stora problem för dem, vilketockså var fallet för dem som fidigare bodde i kommunen. För att folk skallkunna anpassa sig på den ort dit de flyttar - och folk kommer att flytta, , och - så måste vi ha uppmärksamheten riktad påboendeförhållanden, service och annat på orten i fråga. Jag tror ändå att manmånga gånger har tagit alldeles för lättvindigt på att det också går att styrakapital. På den punkten har vi mött väldigt starkt motstånd, inte minstpsykologiskt motstånd. Man har trott att det inte går att driva företag på ettföretagsekonomiskt vinstgivande sätt i skogslänen. Men , när det finns klarabevis för det, hoppas jag att alla opinionsbildande krafter bidrar fill atttala om detta, så att också industrin blir mera villig att flytta. Närdet gäller industrins möjligheter att engagera den lokala arbetskraften måsteman också göra extra insatser. Arbetsmarknadsministern talade i ett av sinainlägg om betydelsen av ökad arbetsförmedling och ökad utbildning. Det är enväg att klara problemet, men då måste också företagen vara positivt inställdaoch inte bara tro att om man trycker på en knapp så kommer det välutbildadarbetskraft med yrkeserfarenhet. Den inställningen måste vi komma ifrån, ochdet måste också industrin. 237 (); Det var en förfärlig massa frågor som arbetsmarknadsministern kom med,men jag skall gärna försöka besvara dem. Först vill jag dock rekommenderadeltagarna i debatten att läsa långtidsutredningen noga och ordentligt,speciellt dess alternafiv 2. Där visas nämligen alldeles klart en utvecklingsom inte blir särskilt trevlig, om vi inte vidtar åtgärder inom det härområdet, och i sin slutända kommer det att innebära att det inte hjälper mednågon rörlighet över huvud taget, eller med några rörUghetssfimulanser ellermed vilka åtgärder som helst för att ge folk i det här landet jobb. Då, kärameddebattörer, kommer vi inte att klara sysselsättningen. Fortsätter vi som vihar låfit utvecklingen gå , kommer det relafivtsnart inte att finnas en tillräckligt stor arbetsmarknad föratt sysselsätta huvuddelen av befolkningen i vårt land. Det är slutsatsen avlångfidsutredningens alternativ 2. Detta tycker jag är fillräckligt allvarligtför att jag skall våga ta upp diskussionen om ökad geografisk rörlighet. Flerameddebattörer talar om att vi måste öka kapitalets rörlighet, och det kan liggamånga positiva möjligheter i det. Men när vi alla vet att vi måste utnyttjabefintligt realkapital maximalt för att hålla näsan över den ekonomiskavattenytan för stunden, är det då inte rimligt att ta upp de problem som deflesta involverade parter betraktar som hinder i vägen? Enligtmin uppfattning är det bra om rörligheten har ökat, men jag är inte riktigtsäker på att det är en långtgående trend som arbetsmarknadsministern härredovisar. Vi kan ändå konstatera att vi under den senaste högkonjunkturenhaft en beständig brist på yrkesarbetare och arbetare i industrin i Om rörligheten på arbetsmarknaden storleksordningen,om jag skall vara generös, mellan 8 000 och 12 000 personer. Vid vissa topparhar bristen varit ännu större. Vad motsvarar det i bortfall av produktion ochuteblivna exportinkomster? Det är en fråga som vi borde ställa oss, tycker jag. På återkommande fråga om ärberedda att ställa sig bakom de förslag som decentraliseringsdelegationenkommer att lägga fram svarar jag som förut; Låt oss se förslagen, så får vi taställning. Det är inte rimligt att begära uppslutning bakom förslag vilkasutformning vi ännu inte har sett. Så till arbetsmarknadsministerns frågor. När det gällerbeskattningen syftade jag kanske inte främst på genomförda, helt riktiga ochvälmofiverade sänkningar av marginalskatterna utan mera på ett framfidaskattesystem, som i större utsträckning tar hänsyn fill försörjningsbörda ochannat än vad dagens system gör. När det gäller barnomsorgen hoppas jag att viär överens. Där måste vi ha ett system som är flexiblare än dagens system ochsom inte innebär att en plats på dagis i en kommun är säkrad, men att man, omman skulle behöva flytta för att få ett nytt jobb, inte kan få barntillsyn iden nya kommunen. Vi måste alltså ha ett flexiblare system - det är viöverens om. Vi är också överens om att vi måste få en effektivareplatsförmedling. Låt oss utnyttja de resurser som AMS besitter för att iså stor utsträckning som möjligt effektivisera platsförmedlingen. Vi får välockså se vad som kommer ut av den översyn av som såsmåningom skall genomföras. Arbetsmarknadsministern säger att det har varit brist påyrkeskunnig arbetskraft "litet här och där". Jag kan bara hänvisatill statisfiken månad 1980. Då kan vikonstatera att det är inte bara är "här och där" som det har råttbristsituationer. Det har i stället varit en beständig och irriterande brist påyrkeskunnig arbetskraft och 1980. Att detta är ett probleminser både arbetsmarknadsministern och jag. Och om vi skall kunna uppnå deekonomisk-politiska målen, klarar vi inte en likadan situation när nästahögkonjunktur kommer. Då måste vi bättre utnyttja befintliga investeringar ochmaskiner för att ge bästa möjliga bidrag till den ekonomiska utvecklingen iSverige. Mitt slufintryck av denna debatt - när dimmorna såsmåningom skingrades efter de första inläggen - är att i varje fallarbetsmarknadsministern och jag är överens på många punkter. Vi är bl. a. enseom att vi måste öka rörligheten på arbetsmarknaden. Det var ett vikfigt faktumatt få fastslaget i denna debatt. Däremot har jag inte fått svar på frågan omarbetsmarknadsministern är beredd att lägga fram förslag om t. ex. höjdaflyttningsbidrag eller förslag fill andra konstruktioner för att se till att demänniskor som vill flytta men som , beroende på ekonomiska omständigheter,inte kan flytta får möjlighet att göra det. Jag är övertygad om att vi under denärmaste åren får skäl att återkomma till denna diskussion . Klararvi inte att höja rörligheten på arbetsmarknaden den grad som jag har talat om imin interpellation, kommerverkligheten - vilket långtidsutredningen och även många andra källor har pekatpå - på nytt att ställa sådana krav. Då kommer vi i större utsträckning,beroende på vårt ekonomiska läge, att tvingas ta till metoder som jag äralldeles övertygad om att vi alla inte tycker särskilt mycket om. Anf.238 (); Jag är fullt medveten om att inte i varje enskilt fallkan ge besked om de förslag som decentraliseringsdelegafionen kommer attframlägga. Vad jag var ute efter var den principiella inställningen frånmoderata samlingsparfiets sida, med tanke på de negafiva ställningstagandensom det partiet vid tidigare tillfällen har gjort. Jag tror att det hade varitvärdefullt, om hade velat ge ett besked på denna punkt. Jag troratt det, som jag inledningsvis sade, är nödvändigt att vi skaparförutsättningar för och ser fill att det blir en decentralisering av offentligverksamhet till regioner som har behov av sysselsättning. BengtWittbom poängterade i sitt senaste inlägg litet för mycket långtidsutredningensprognos och bedömningar. Man skall ha klart för sig att det är entjänstemannaprodukt frän ekonomidepartementet. Och det finns anledning attanalysera och fundera kring bedömningarna framöver iiinan man ansluter sig fillden alldeles för pessimistiska inställning i dessa frågor som gavuttryck för. BengtWittbom upplevde att vi i stort sett var överens om den geografiskarörlighetens stora betydelse. Jag delar nog inte uppfattningen att samstämmighetenär sä stor. Jag kan inte ställa mig bakom ett uttalande om att rörlighetenunder den senaste perioden har varit alldeles för låg. Jag tror att vi måstemöta problemen med andra åtgärder - jag nämnde vissa i mittinledningsanförande. Det föreligger nämligen en mycket stor risk för att viinte kan klara en geografisk rörlighet under socialt acceptabla former. Vi fårheller inga förutsättningar för att uppnå regeringsförklaringens mål att skapaen bättre regional balans i detta land. 239 (): Ursäkta att jag tar till orda en gång till, när klockan är kvart överelva. Jagvill bara till säga att om han och hans parti lämnar sitt bidragtill att förbättra en alltför låg rörlighet på arbetsmarknaden, så att vi fårdet snäpp av förbättring som skulle betyda så mycket för svensk industri ochför svensk ekonomisk utveckling, så är jag personligen beredd att överväga attge och hans parti stöd när det gäller att decentralisera en ellerannan verksamhet ut fill landet. Så högt värderar jag alla framsteg att lösaproblemen då det gäller rörligheten på arbetsmarknaden. ,7"age,en slj::::;;;ordlades åter J980 J"«ifieutskot? ' ''"'" SO/Smj 12 ,« Utrikesutskottetsb " «-2, 5 och S -a/utskotte ;'"'"" 980/81,5 ' , "'dbruksutskottetsbe r '"'''°'-i ;? "ngsutskottets e:tr" «««i3oc ' ' ° '' C>vi)utskottets betn?'" 0/81:2 3 K o. betänkanden /81:7 och8 °' 27 S hammaren åtskildes , In fidem