prot · G40998 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag kan inte se aftregeringen skulle kunna ha något att invända mot en diskussion som kaninitieras i konsfitutionsutskottet eller på annat sätt om hur man i andraformer än de nuvarande kan skaffa sig ännu mer insyn i den här affären, där jaganser aft ingenting finns atf dölja -allt står aft vinna på aft största möjligaklarhet skapas. talade om samma affär och efterlyste en lagsom innebär aft man omöjliggör utbildning i i militära ämnen avutländsk personal. Jag vill då påminna om att just ett sådantlagförslag begärdes av folkpartiregeringen. Det förslaget är nu framlagt, och iframfiden kommer sådana här affärer atf prövas på samma strikta sätt som viprövar exporten av krigsmateriel. Sedan vill jag ta upp det som sade omSydafrikalagen. Den lagen är visserligen skriven så atf den ger ett flertaltolkningsmöjligheter, men det är den restriktiva tolkningen som bör gälla. Ävenom det infe är sagt i propositionen - och där har fel - så hade defi och för sig infe varit felakfigf eller olämpligt att inkalla utrikesnämndenför behandling av deffa ärende. I den mån regeringen får aft ta ställning tillnya ärenden av samma principiella vikt, så anser jag att det är rimligt att viinkallar utrikesnämnden . tog också upp frågan om den kärnvapenfria zonenoch efterlyste kontakter mellan de nordiska länderna i denna sak. Jag kan dåtala om för kammarens ledamöter att vi har haft ett par tre sådana kontakter,och vi ämnar fortsätta att fa liknande kontakter. Def är eft intressant ämneatt diskutera, och det är vitalf för det nordiska samarbetet. Jag kan i övrigt rätt mycket instämma med närhan talar om förhållandet mellan supermakterna. Även om jag infe nämnde def imitt tal tycker vi också från regeringens sida att det finns mycket i presidentBresjnevs budskap som det är värt att ta fasta på. Det utrikespolitiska avsnittet i hans tal hade enöverraskande försonlig ton och präglades i mångt och mycket av enförhandlingsvilja, som i varje fall jag hoppas var genuint menad. harju enträget manat supermakterna att återuppta den dialog som vi brukar kallaför avspänning, och då har vi anledning att glädja oss när supermakterna självager uttryck för en sådan vilja. I övrigt är talet intressant - jag kan samfidigtkommentera vad sade i den frågan; det brev han nämnde om tillstatsministern handlar ju just om det här talet -, eftersom den sovjetiskeledaren utan att direkt gå in på särskilt mycket ändå sadeatt också han ansåg att de s. k. förtroendeskapande åtgärderna, de åtgärder somskall minska misstron mellan de europeiska länderna, bör omfatta hela Europaoch inte bara delar av , vilket tidigare varit den sovjefiska hållningen.Detta har vi noterat med stor tillfredsställelse. Vi har också noterat attLeonid avstod från att kräva godkännande i dessnuvarande skick. Och det innebär väl att man inte nödvändigtvis motsätter sigatt SALT- Utrikes- och handelspolitisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt Jag kan i och för sig inte senödvändigheten i defta, men om det är ett sätt att få avtalet godkänt, så finnsdet ingen anledning att tillbakavisa def. I talet fanns också förslaget om atf begränsaförbandsförläggningen av nya kärnvapenubåtar, och inte heller det har vitidigare hört från . Allmänt kan sägas att det trots defta naturligtvis ärutomordenfiigt svårt att förutse hur relationerna mellan supermakterna kommeraft gestalta sig . Inte minst utgör de sovjetiskaintentionerna visavi en stark osäkerhetsfaktor. Skulle någonting händadär, skulle hela den säkerhetspolifiska situationen i och världen medeff slag förändras. Inte heller hördes i fal eller i någraandra tal från sovjetiskt håll någon som helst antydan om att tänker drasig tillbaka från - en politisk situafion som mer än någontingannat har bidragit fill aft avspänningen upphörde. Sedan är det naturligtvis - precis som sade -svårt atf bedöma relationerna mellan supermakterna och därmed detinternafionella läget i stort när vi nu har en ny administration i ,vars politiska intentioner vi ännu infe känner. Vi kan och bör ha förståelseför aft den nya amerikanska administrationen behöver fid att förbereda siginför de säkerligen utomordentligt komplicerade förhandlingar som förestår. Mendet är vår förhoppning - tycktes uttrycka samma förhoppning -attåtminstone sonderande diskussioner snart skall komma fill stånd mellanSovjetunionen och . Risken är annars att man på ömse sidor faller offer försina egna propagandistiska och uppförstorade föreställningar om motpartensmilitära hot och att detta i sin tur leder fill ytterligare en vridning avrustningsspiralen uppåt med alla de risker som defta innebär för världsfreden. Vi kan framställa många liknelser och bilder som visar detrustningsvansinne som vi menar att supermakterna har ett ansvar för. OlofPalme hänvisade till hur mycket som kan åstadkommas med de pengar vi lägger utpå stridsflygplan och stridsvagnar. Låt mig fill sist, herr talman, bara nämna några siffrorsom är belysande: Världen satsar på militärarustningar, men bara 20 miljarder för att hjälpa de fattiga länderna, 500miljarder för atf döda, 20 miljarderför att föda. Med så mycken dårskap styrsvärlden. 6OLOF () replik; Jag tycker att det är utomordentligt aftutrikesministern säger att försvarsminister formulering iförsvarsdepartementets huvudtitel om våra s, k, säkerhetspolifiska förpliktelservar ett olycksfall i arbetet. Jag vill bara korrigera på en punkt. Det är frågaom två olycksfall i arbetet. Den här formuleringen har trots våra protesteråterkommit . Men jag hoppas att vi efter denna präktigadesavouering skall slippa se den i fortsättningen. När det gäller Telubaffären begärde vi ju mycket enkelt bara en parlamentarisk insyn i utredning för att ge ermöjligheten atf tillsätta en referensgrupp eller medlemmar i utredningen. Meninte ens på denna enkla begäran kunde vi få ett rakt svar. I stället sägerutrikesministern aft om granskningen i ger anledning förden borgerliga majoriteten därstädes atf gå med på en parlamentarisk insynskulle man kunna få en sådan. Varför inte kunna ge ett rakt svar på en enkelbegäran? De många motsägelser som regeringsledamöterna har gett sigin på i Telubaffären och def uppenbara vilseledande av som förekommitgör atf det sprider sig en misstro bland människorna, möjligen heltoberättigad, om att man har någonting atf dölja. Saken har inte gagnats av dehär kringelikrokarna. När vi försökte framställa den blygsammaste möjligabegäran som en opposition kan framställa i eft sådant här läge kunde ni inteens gå med på den utan ett anfal kringelikrokar. Denna fråga kommer alltså atfkvarstå; Finns det något rimligt skäl till atf regeringsledamöter icke hartalat sanning i denna affär? I den utredning som ligger till grund förSydafrikalagen sägs enhälligt att principiella frågor skall underställasutrikesnämnden. Oavsett detta borde så ha skett i det här fallet. Vi har juinte så många utrikespolitiska frågor av principiell räckvidd. Det är infeprecis någon överbelastning av ärenden i utrikesnämnden. Och eftersom maninställt veckosittningarna hos stafsministern, som fanns i gamla fider, ärkontaktvägarna ganska igenslammade. Ansvarig för utrikesnämnden är ju statsministern. Därförfog jag upp den frågan när var inne i kammaren. Men han smetuf. Det var ju en fråga riktad direkt till honom, eftersom det är han som bäransvaret för aft utrikesnämnden kallas. Jag frågar mig: Var det möjligen på det sättet - och detkan jag i så fall inte skylla för - att ett sammanträde iutrikesnämnden skulle ha visat att def fanns en klar parlamentarisk majoritetför atf säga nej till den här begäran och att alltså regeringschefen infevågade ta risken atf upptäcka att det i defta om än endast rådgivande organ skullefinnas en bastant majoritet för atf säga nej? Var def därför man underlät attsammankalla utrikesnämnden? Jag har inte haft så väldigt stora förhoppningarpå regeringen, men defta aft icke kalla de organ som vi har för sådanafillfällen och att smita ut när frågan ställs i är ett lifef tristuttryck för denna ängslan att mötas till öppen diskussion och kontakt i frågorsom gäller hela landet. Slutligen vill jag gärna hjälpa regeringen på traven,därför att i den i övrigt alldeles utmärkta regeringsdeklaration som förelåg saknades fakfiskt en kommentar fill tal, som ändå är en händelseav stor världspolitisk räckvidd. Oavsett vad man tyckerom Sovjetunionenspolitik, så är fal pä partikongressen någonting som världen mäsfeuppmärksamma. kom den kommentaren, och jag är glad över atf jag har hjälptden på traven. Låt mig bara säga om SALT atf jag infe heller tycker aftdef finns skäl att omförhandla SALT 2. Det är färdigförhandlaf. Så pass klokaär ryssarna att Utrikes- och handelspolitisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debatt de infe pressar den frågan. Det väsentliga är faktiskt attdef i en offentlig enhällig rapport från , där jag varmed, har konstaterats att SALT-processen måste fortsätta. Den har inte avsattnågra väldiga resultat. Den är långsam och trög. Men det vore katastrofalt förhela världen om denna förbindelselänk mellan stormakterna i nedrustningsfråganskulle brytas. Och det är sannerligen icke en fråga bara för ochSovjetunionen atf SALT-processen fortsätter - det är en fråga för hela världensfolk, som känner fruktan för kriget. 7LARS (vpk) replik: Jag vet inte hur jag skall uppfattautrikesministern, om han tycker atf vi talar för lågt om vårt partisinställning till händelserna i och till händelserna i . Jagtror inte att det för vanliga människor, med normal fattningsförmåga, är oklartvar vårt parti står och vad vårt parti har sagt under den fid konflikten iAfghanistan och processen i har pågått. Man kan naturligtvis alltid beskylla andra för att talaför lågt. Jag kunde ju säga detsamma om under , bådeom under ledning och om folkparfiet under OlaUllstens ledning. Det fog väldigt innan ni reagerade mot ;s brutalautrotningskrig i . När företrädare - det är juså modernt att tala' om företrädare , och man skall helst hoppa eft steg iutvecklingen, så jag talar om - äntligen tog filt orda iVietnamfrågan, gjorde han det i väldigt försiktiga ordalag. Han tvingades attglida undan i sitt försvar av Indokinapolifik, och han nöjde sig med attkrifisera resultatet av det amerikanska engagemanget i . Han begränsadesig till att säga atf man borde se som en konsekvens av Amerikasutrikespolitik som den utformats under det dagar och i den blindakommunistskräckens spår. Enligt var den polifiken bara en oförnuftigtillämpning av en i och för sig både riktig och idealistisk tanke. Så här kan vi ju föra resonemangen, , men jagtror att det är rätt klart var i vart fall vårt parti står i de aktuella frågorsom vi diskuterar . Sedan vill jag i likhet med notera atf det varposifivt att man uppfattar budskap på det sätt som härhar gett uttryck för. Jag vill också notera som posifivt att man ändå - om jaghar uppfattat det rätt - är beredd att i något sammanhang ta initiativ till attdiskutera som en kärnvapenfri zon. Sedan får det väl vara nog med vackraord. Jag ställde frågan varför inte vill ansluta sigtill den alliansfria rörelsen. säger atf vill föra enoberoende politik. Ja, det är vi helt överens om att vi skall göra. Men dettasvar innebär ju , om man uppfattar det logiskt, aft andra länder inomden alliansfria rörelsen vill någonting helt annat. Menar utrikesministern atfde stater som fillhör den alliansfria rörelsen vill föra något annat än en oberoendepolitik? Jag efterlyser på den punkten något bättre argument än demutrikesministern använder - och också bättre än dem han använde förraåret. När def gäller Telubaffären säger atf folkpartiethar begärt en lag på detta område. Men avtalet ingicks ju underfolkpartiregeringens tid, under tid som statsminister! Och iefterhand säger ni att ni ingenting kunde göra! Men i den här regeringen sägerni atf ni lär ha stoppat den militära utbildningen. Varför kunde dåfolkpartiregeringen ingenting göra? Åven på den här punkten återstår alltså många oklarheter.Def är eft minimikrav atf man får till stånd en parlamentarisk utredning.Varför, , vill regeringen inte ha en parlamentarisk utredning i denhär frågan? Frågan om svenska investeringar i är av storprincipiell betydelse. I den frågan har och blivitgrymt överkörda av sina borgerliga regeringskolleger. I stället för att drakonsekvenserna av detta fortsätter utrikesministern att administrera en politiksom han här i kammaren säger sig inte stödja. Jag slutar med atf ställa frågantill utrikesministern, om han med utgångspunkt från vunna erfarenheter i falletSandvik är beredd att medverka till en skärpning av lagen som stoppar allatyper av svenska investeringar i . Utrikes- och handelspolitisk debatt Jag vet inte om jag kommer att lyckas i denpedagogiska uppgiften att förklara för varför vi inte kan vara medi den alliansfria rörelsen och inte heller i några andra organisationer ellerrörelser av det slaget. Men man skall ju infe ge sig, så låt mig upprepa vadjag sade. har förbehållit sig rätten att utforma sin egenneutralitetspolitik. Vi känner- för aft knyta an till den andra debatten här omneutralitetspolitiken - inga förpliktelser gentemot några andra än oss självaoch vårt ansvar att vara med om att stärka världsfreden. Därför kan vi inteheller engagera oss i en organisafion som, om den skall fungera, innebär attdess medlemmar måste eftersträva en samordnad utrikespolifik. Om vi går med i den alliansfria rörelsen kan vi intelängre föra en helt oberoende utrikespolitik. Då måste vi eftersträva attsamordna oss med andra länder, som har andra lojaliteter. Det önskar vi integöra. I stället önskar vi fullfölja den klassiska svenska alliansfria politiksom syftar till neutralitet i krig. Def är därför vi infe kan gå med påkommunisternas förslag till svensk utrikespolitik. I övrigt kan jag efter vad sade i samma ämnemen från en annan utgångspunkt bara notera att regeringen och oppositionen isak är överens om den neutralitetspolitik som bedrivit . Jaghoppas att def inte igen skall återfinnas formuleringar som, ufan att detta äravsikten, ändå möjligen kan ge intryck av en annan orientering. Så tillfrågan om parlamentarisk insyn i den s. k. Telubaffären. Det pågår en granskning i . I varjefall jag har stor respekt för konstitutionsufskottets oväld.Konstitutionsutskotfet har tillgång Utrikes- och handelspolitisk debatt till alla de handlingar som behövs. Utskottet kan numera -trots att def tidigare inte var någon populär idé - också kalla statsråd ochhögre tjänstemän aft avge vittnesmål. Om def i - jag talar inte om dessmajoritet utan om utskottet - framkommer synpunkter på atf man får för litetinsyn, är vi naturligtvis beredda atf diskutera på vilket sätt man i så fallskall förbättra utskottets insynsmöjligheter. Jag tycker att skallnöja sig med det svaret. Vad gäller och lagen om förbud mofnyinvesteringar sade jag aft eftersom beslut i vissa fall har en storprincipiell betydelse finns def anledning att nästa gång eft ställningstagandeskall ske där principerna ställs på prov ha ett sammanträde med utrikesnämnden. Sydafrikafrågan har också en annan aspekt än den somgäller den svenska nyinvesferingsförbudslagen. Det är riktigt, tycker jag, attvi från de svenska statsmakterna engagerar oss i def som händer i södra . Vi bör inte acceptera att konflikterna i södra sätts in iett enkelt öst-väst-perspektiv och får de ideologiska förtecken som detinnebär. Vad som pågår är en kamp för mänsklig värdighet, socialrättvisa och polifiskt oberoende. befrielse och självständighet vareft verk av det egna folket, men vägen dit underlättades av omvärldens sföd ochinsikt atf det inte var en fråga om hur öst eller väst skulle flytta fram sinapositioner. Låt därför tjäna som exempel och föredöme för utvecklingenäven i och . Fredliga uppgörelser, förhandlingar och val idemokrafisk ordning måste vara vägen bort från konfrontation i södra . Det är i detta perspekfiv vi också bör se det starkasvenska stödet till frontstaterna, till befrielserörelserna och fill detregionala ekonomiska samarbetet i södra . Apartheidpolitiken i fortsätter att vara ettmassivt brott mof de mänskliga rättigheterna, eft hot mof internationell fredoch säkerhet, en utmaning mot FN:s auktoritet och en utmaning motinternationell opinion. Trycket från västdemokratierna på Pretoriaregimen attgenomdriva grundläggande reformer får inte minska. Om så sker skulle det varaliktydigt med ett moraliskt nederlag. skulle def också stå i strid motvästs egna intressen i södra och i tredje världen över huvud taget. De krafter inom som kräver förändring måstekänna omvärldens stöd och solidaritet. Skolbojkotterna, strejkerna och raden avprotestaktioner visar aft dessa krafter växer sig alltstarkare. Vi bör ge dem vårt stöd. Det är därför som lagen om nyinvesteringar iSydafrika har kommit fill. Den bör då också fillämpas på eft sådant sätt atfden även uppfattas som ett stöd av de demokrafiska krafterna i . 9 () replik: I korthet: Def är bra att utrikesministernsäger att skall frågor av principiell räckvidd som gällertillämpning av Sydafrikalagen föreläggas utrikesnämnden. Därav följer för def första aft fallet är enutrikespolitisk fråga av principiell räckvidd. Därav följer för det andra attsamråd i utrikesnämnden självfallet borde ha ägt rum i Sandviksaffären. Längrei desavouering av statsministerns hantering av ärendet kan jag icke begära aftutrikesministern skall gå. Men han har i sak rätt, och det är ickeutrikesministerns utan statsministerns ansvar att kalla utrikesnämnden. Beträffande Telubaffären förhäller def sig på det härsättet. Jag har def största förtroende för konsfifutionsufskotfef. Det är därtyngdpunkten i granskningen ligger. Men när nu regeringen hade tillsatt en ioch för sig mycket oförvitlig ämbetsman aft granska statsrådens hantering avdenna fråga och det icke är lämpligt att enbart en ämbetsman gör detta, var defnaturligt för oss att kräva en parlamentarisk insyn i någon form även i dennautredning. Innan jag krävde detta hade jag naturligtvis noga diskuterat sakenmed de socialdemokratiska ledamöterna av , och vi varöverens om att hantera frågan på det sättet. Men regeringen har något slagsoändlig oförmåga atf svara ett enkelt ja på en begäran när den kommer från densocialdemokrafiska oppositionen. Alltså säger man aft om konsfifufionsutskottetbegär detta så kunde man tänka sig att gå med på def, i stället för atf inseatf socialdemokrater i konstifutionsufskotfef och deras partiledning är ganskasamstämda i sådana här frågor; man bör utgå från def i alla fall. Då har mannått den lilla triumfen att kunna avvisa ett förslag från oss och säga: Om nikommer tillbaka i andra former, så skall vi kanske i nåder kunna tänkas gå medpå saken. Def här är en sådan oerhörd småsak, men det sprider ett drag avtristess över det politiska livet. Jag kanske ändå kunde använda en minut till aft säga enprincipiell sak till när det gäller Telubaffären. Den har aft göra med hur manbetraktar statsförvaltningen. Det finns en väldig förmåga bland regeringens företrädarehär i debatten att skylla ifrån sig på ämbetsmän. Man skyller ifrån sig på demsom skötte företaget , man skyller ifrån sig på departementstjänstemän ochlägger över ansvaret på dem som servar regeringen i det dagliga arbetet. Dethär tror jag är en väldigt olycklig tendens. Def finns många tecken på atf denhär regeringen i vissa avseenden låter sig toppridas av ämbetsmän i stället föratt regera själv, men i ett parlamentariskt system måste ansvaret vara helt ochodelbart. Qm tjänstemännen gör något fel så skall statsrådet fa ansvaret. Sedanfår han göra upp det bakom lyckta dörrar med resp. ämbetsman som försaft honomi den situafionen. Men ansvaret skall han, eller hon, ha modet atf själv ta istället för atf i varje läge försöka hitta en syndabock: Den där har infeinformerat mig, den där har inte sagt riktiga saker, det där har inte fungerat.Så har jag allfid, i svensk byråkrati, ansett atf vi bör göra. Det ärutomordentliga människor som arbetar i svensk förvaltning, med Utrikes- och hati-delspolitisk debatt Utrikes- och handelspolitisk debau mänskligaskröpligheter som alla andra. Det är utmärkta jobb som de gör åf oss sompolitiker, och politikerna står ju gärna upp och hurrar för sig själva ochhissar flaggan när det går bra. Men när det går dåligt skyller man ifrån sig,och man har verkligen nästan nått nya rekord när det gäller aft skylla ifrånsig i den här Telubaffären. Det strider mof min principiella syn på hurförvaltningen i en demokrati bör jobba. De ansvariga polifikerna skall ha modetatt ta sitt ansvar både när det går bra och när det blåser kalla vindar. 10LARS (vpk) replik: Utrikesministern säger att vi skall engageraoss i Sydafrikafrågan. Han talar mycket om detta engagemang. Men samfidigt ärhan ungefär som en dålig, begagnad tvål, som man har litet svårt att få greppom, som fladdrar än hit än dit. Jag ställde en konkret fråga, om utrikesministern ufifrånde vunna erfarenheterna i fallet var beredd att medverka till enskärpning av lagen, så aft alla typer av svenska investeringar i Sydafrikastoppades. Det är tydligen litet svårt för att besvara den frågan.Jag frågar mig: Hur tål ni i regeringen aft bli överkörda innan nireagerar? Utrikesministern talar vidare mycket om nödvändigheten avnedrustnings-åtgärder och nya förhandlingar mellan stormakterna. I mitt förstaanförande föreslog jag aft företrädare för partierna här i i dagskulle rikta en gemensam maning till stormakterna att ratificera SALT2-avtalef, att avbryta de nya kärnvapenprogrammen, dvs. atf NATO inteverkställer beslutet att stationera ut nya eurostrategiska vapen i Västeuropaoch aft Warszawapakfen stoppar utplaceringen av SS 20-robofar. Utrikesministernhar inte reagerat på detta, varför jag på nytt upprepar min fråga. Jag anser att det nu behövs ett internationellt tryck,kanske framför allt mot för atf framtvinga nya förhandlingar omkärnvapenupprustningen. En gemensam deklarafion från företrädare frånriksdagsparfierna skulle kunna medverka till att skapa ett sådant tryck och fåfart på nya förhandlingar. Men utrikesministern har ännu inte ens kommenteratden tankegången. Sedan ytterligare ett ord om den alliansfria rörelsen.Utrikesministern säger att det är svårt att övertyga mig, att det kanske berorpå pedagogiken. Jag utgår från att både och jag är normalbegåvade,men låt oss diskutera den här frågan en vända fill. Def råder fill att börja med bred enighet om de fastlagdaprinciperna för neutralitets- och alliansfria utrikespolitik.Meningsskiljaktigheterna rör frågan om hur den här polifiken skall bedrivas.Där försöker utrikesministern - och det är inget nytf för den här regeringen -allfid göra gällande att den som inte är överens med regeringen i den aktuellafrågan, i allt är motståndare till denna grundläggande princip. Detta påståendetolkar jag som att utrikesministern är i avsaknad av verkliga argument. Vi har, av omsorg om den här polifiken, föreslagit attSverige skall ansöka om medlemskap i den alliansfria rörelsen, något som andrapartier avvisar. En del har t. o. m. anfört att ett sådant medlemskapskulle vara oförenligt med vår neutralitetspolitik, och det tycker jag är eftmycket märkligt påstående. Jag vill aft förklarar på vad sätt defstrider mot vår neutralitetspolitik att vi är med i den alliansfria rörelsen.Den alliansfria rörelsen har ju ändå ökat i betydelse och organiserar inteminst en stor del av tredje världens länder. Den har därför också kommit attspela en betydelsefull roll i nord-syd-dialogen. Def är rikfigt att rörelsen diskuterar utrikespolifiskafrågor. Def är också riktigt att den utformar program i olika frågor. Men, OlaUllsfen, den arbetar dock efter consensusprincipen, dvs. atf alla skall varaense om besluten. Dessutom står det varje land fritt att självt avgöra om detvill stödja ett antaget program eller inte. Man kan därför infe jämföra den alliansfria rörelsensarbetssätt och principer med EG:s, vilket litet slarvigt gjorde iförra årets utrikesdebatt. Den alliansfria rörelsen är mer demokratisk och harmer demokrafiska spelregler än EG.