prot · G40940 · 1980-12-31 00:00:00 — Detär alldeles nödvändigt att vi kan tillämpa såväl en priskontroll som ettprisstopp i vår ekonomi just , eftersom regeringspolitiken lett till så svårabalansstörningar. Inte minst sett ur fördelningspolitiska aspekter är detta en Tyvärrägnar sig regeringen i propositionstexten mest åt att presentera olägenheternaav att använda den lag som man föreslår förlängd. Av den anledningen tycker visocialdemokrater att det är nödvändigt för oss att reservera oss motutskottsmajoritetens enkla bifall till regeringstexten. Tidigarei år, i motion nr 71 i samband med den s. k. besparingsproposi-fionen,framförde vi socialdemokrater hur allvarligt vi såg på regeringensinflationspolitik. saknas också tecken på att regeringen skulle varaintresserad av att i praktiken åstadkomma någonting för att hålla prisstegringarnai schack. Regeringenhar misslyckats med att hantera landets ekonomi. Under tolvmånadersperiodenoktober 1979-oktober 1980 steg konsumentpriserna . Det harutskottsmajoriteten angivit i sitt betänkande, och utskottet konstaterar attdet inte alls verkar bli bättre . Utskottet nöjer sig med att redovisaregeringens bedömning att prisökningarna för kalenderåret kommer att liggamellan 13 och , vilket sannolikt inte alls är en överskattning av vad somhåller på att ske. Enfortsatt inflationspolitik, som vår regering nu för, kommer att få en radallvarliga följder. Näringslivets låga investeringar är resultat av att prishöjningarnahar pågått för . Det lönar sig bättre att placera pengarna i mark,juveler, främmande valutor och andra spekulationsobjekt än att investera förframtiden. Sådan är den - kapitahsmen. Inflationengör det mer eller mindre meningslöst för folk att spara, och därför upplever vinu en uppseendeväckande stark konsumtion som byggs på krediter och kontokort.Räntekostnaderna är avdragsgilla, och vi vet alla vad det är för grupper somgynnas av skatteavdrag. Inflationengör det än svårare att återvinna marknader utomlands som näringslivet förloratunder de borgerliga regeringarnas år. Detallvarligaste är i alla fall att den nuvarande inflationstakten utgör ett hotmot de breda folklagrens realstandard. Den borgerliga inflationspolitikenleder förr eller senare till ett samhälle som karakteriseras av allas krig motalla. Jag citerar ur den socialdemokrafiska motionen nr 71: "Det är därfören tvingande nödvändighet att göra kraftansträngningar för att försöka brytaden inflationsutveckling som plågar vårt samhälle." Självfalletkan inte bara tillämpningen av en prisregleringslag återföra landets ekonomi ibalans, men det skulle kunna vara ett nog så viktigt medel. Vi socialdemokraterhar pekat på en rad åtgärder som tagna tillsammans borde kunna föra osstillbaka i ekonomisk balans. Jag vill peka på avskaffandet av diverseindexregleringar av skatteskalorna, indexklausul i jordbraksavtal och olikaindexavtal som reglerar byggnadsverksamheten. Allt detta finns nämnt i vårmotion nr 71. Dettaär speciellt viktigt nu inför avtalsrörelsen. Tillsammans med en användning avprisregleringslagen skulle en bra reform av skatterna kunna lägga grunden fören samhällsekonomi i balans och en lönerörelse som kan försvaras. Och just idet sammanhanget skulle alltså en intelligent tillämpning avprisregleringslagen vara av betydelse. Men, herr talman, för Förlängdtillämpning av allmänna prisregleringslagen Förlängdtillämpning av allmänna prisregleringslagen det krävs en ny regering,och tills vi har fått en sådan kan vi socialdemokrater bara visa påfärdriktningen för politiken. Dettainnebär i det här faUet ett bifall till den socialdemokratiska reservafionensom fogats fill finansutskottets betänkande nr 11. Anf.70 i (fp): Prisstopp kan ju fylla en funktion i specieUa situationer, t. ex. föratt hindra en snabb prisuppgång i samband med en devalvering eller för atthindra att tillfäUiga internationella prisfluktuationer slår igenom i permanenthöjda priser här hemma. Det förutsätter att prisstoppet finns som en metod attta till i just sådana situationer. Därför bör det finnas en prisregleringslag,och det är också syftet med den proposition som lagts fram och som utskottettillstyrker. Menmycket långvariga prisstopp har ju betydande nackdelar. De hindrar nyaprodukter att komma fram. Det måste finnas en betydande kontrollapparat föratt hindra att produkterna försämras. Dessutom finns deten stor risk för att prisstopp på vissa varor leder till att priserna ökardesto mera på andra varor. Det är också tveksamt om prisstopp har någralångsiktiga positiva effekter på prisutvecklingen. När prisregleringskommitténblir färdig får vi väl veta mer om den saken. Dethär är sagt under förutsättningen att vi inte, som vpk, vill ha en totaltreglerad ekonomi, där statliga organ bestämmer alla priser. Vill vi däremot haen sådan total reglering lär effekten bli att staten sköter allproduktion, och då blir vi av med konkurrensen. Låtoss nu inte förväxla prisstopp med inflationsbekämpning. Prisstopp kan vara ettmedel att ta till i samband med att vi försöker t. ex. förbättra kostnadslägetför svensk industri. Om exempelvis prisstopp är en föratsätt-ning för enåterhållsam avtalsuppgörelse, låt oss då införa prisstopp i samband medavtalsuppgörelsen. Inflationen måste vi bekämpa på annat sätt, därför attinflationen medför - precis som sade - väldigt stora skadeverkningar.Den är ett hot mot solidariteten i samhället, den leder till mycket storaförmögenhetsöverföringar - överföringar som går till dem som redan är gynnadeoch från dem som är utsatta . Dessutom leder inflationen till en heltirrationell användning av samhällsresurser. Inflationenmåste vi bekämpa genom att försöka hålla nere kostnaderna. Det handlar om enrimlig avtalsuppgörelse, om att spara energi och om att få fram alternafivaenergikällor här hemma för att minska oljekostnadernas prispress uppåt. Detgäller att se till att vi får en inkomstskatt som inte leder till allt störrekompensationskrav, och det är skälet till att vi har infört indexregk:radeskatter. Och det gäller vidare att försöka hindra att vi får enefterfrågeinflation genom en överhettning här hemma. Det är ju också bakgrandentill de förslag som regeringen lade fram under det urtima och som denlagt fram under detta för att dra in köpkraft. Här är riskennaturligtvis att köpkraftsindragningen blir för stor och att det orsakararbetslöshet. Men skall vi bekämpa inflationen måste vi dra in köpkraft. Närman lyssnar på blir man litet förvånad, för han säger att inflafionenleder till att det blir mindre produktivt sparande och till att folk i ställetsparar i diamanter, konst o. d. Men socialdemokraterna går ju här i riksdagenemot de förslag som regeringen lagt fram för att göra produktivt sparande meralönsamt och föra över pengar från just diamanter, konst, antikviteter ochsådant där skräp - ja, antikviteter är ju inte alltid skräp, men jag tänker påmedaljer och sådant skräp - fill framför allt akfier och akfiefonder. Ochsocialdemokraterna har gått emot de indexreglerade skatteskalorna, som ju harvarit ett väsenthgt instrament att minska kompensafionskraven iavtalsrörelserna och därmed begränsa inflafionen. Socialdemokraternahar vidare sagt att vi måste ha en större stimulans av ekonomin än vadregeringen vill ha . Det är möjligt att det är riktigt, men detlär då inte leda till minskad inflation. Tvärtom tar man risken att dra på sigen långt större inflation än man annars skulle ha gjort. Nuhandlar den här debatten om prisregleringslagen, och jag tror att man skall hai minnet att den är ett mycket litet inslag i en antiinflafionspolifik som haroch måste ha större och viktigare ingredienser. Förlängdtillämpning av allmänna prisregleringslagen 71 (vpk): i säger att prisstopp kan fylla en funktion ivissa situationer - jag tror det var så han sade. Vi anser att just nubefinner sig i en sådan situation. När livsmedelspriserna höjs i ettsvep är vi väl, om någonsin, i en situation då vi borde ta fill vara demöjligheter som finns. OlleWästberg sade också att vpk kräver totalt prisstopp på alla varor. Det är inteheller riktigt. Vad det nu gäller är nödvändighetsvaroma, de varor som vi måsteha för att överleva. Tvärtom har vi föreslagit att man skall beskatta vissalyxvaror och en del onödiga prylar, som vi inte har någon användning för. Menvi tycker att det är ett osunt system att på maten lägga en extra skatt, sommervärdeskatten utgör, och att staten på det sättet genom kraftigaprishöjningar på just livsmedel skaffar sig extra inkomster. Maten är denutgiftspost som känns tyngst för hushållen, och det är inte heller oviktigt förvårt hälsotillstånd vad vi äter. Vi borde i stället satsa på en bättrekostsammansättning, och det kan vi enligt min mening göra genom att styrainköpen. Det kan ske antingen genom subvenfioner på basmaten som - därsortimentet kanske borde ses över - eller genom att man slopar mervärdeskattenpå dessa varor. Detgår, herr talman, inte att komma ifrån att slopandet av prisregleringen och deminskade livsmedelssubventionerna ingår i den omfördelningspolitik somgenomsyrar regeringens förslag på skilda områden. Ävenjordbrakarna är oroade, och de har också sagt i denna fråga att minskade ellerrent av slopade subventioner kännbart skulle minska standarden för deköpsvagaste kategorierna konsumenter och att det svenska krisläget kanförvärras genom en kortsynt matpolitik. Jordbraket har nämligen anpassatproduktionen till det konsumtionsutrymme som har Nr 40 skapats genom subvenfionerna. En minskad köpkraft skulle då skapa j-, j j arbetslöshetäveninom jordbruket, och det är enpolitik som arbetarrörelsen 3december ?980 inte ställer upp på. Förlängdtillämpning av allmänna prisregleringslagen 72 (): Vi skall här diskutera prisregleringsproblemet. Därför vill jag baragöra en kommentar fill vad i sade. Han fann, som dentappre försvararen av regeringens politik, att indexreglering avskatteskalorna skulle vara ett sätt att bekämpa inflationen - attarbetsmarknadens parter skulle hålla tillbaka sina lönekrav, om skatteskalornaär indexreglerade. Det måste man ha som antagande, om man skall tro på vad OlleWästberg säger. Men jag är inte övertygad om att själv tror påvad han säger. 73 iStockholm (fp): Jag trodde i min enkelhet att vpk ville haett förstathgat näringsliv. Har vi det, då måste rimligen också statliga organbestämma priserna på alla varor, och då får vi ett totalreglerat samhälle ocksåpå detta område. Jagsade mycket riktigt att prisreglering skall tillämpas i särskilda situationer,nämhgen i sådana situationer när den kan göra nytta för att bekämpa inflationen-1, ex. för att skära av utländska prisinfluenser eUer föratt vid en devalvering hindra en alltför snabb uppgång. Detta gäller alltså ivissa speciella situafioner - inte när vi har en allmän prisuppgång på grand avandra faktorer. ArneGadd tog upp indexregleringen av skatteskalan. Det är klart att om vi inte hadeen indexreglerad skatteskala , så skulle vi i det här landet ha höjtprogressiviteten år . Men i och med att vi fått en indexregleradskatteskala har progressiviteten trots allt kunnat hållas på ungefär samma nivåsom förut-den har t. o. m.sänkts. Därmed minskar enskilda löntagares behov avatt kompensera sig inte bara för inflationen utan också för den skatteökningsom kommer av inflationen. Därför är den indexreglerade skatteskalan en del aven inflationsbekämpande politik. Anf.74 (vpk): Jag vill säga - men bara helt kort, eftersom det är en annan fråga vidiskuterar - att ett förstatligat näringsliv i ett kapitalistiskt samhälle,dvs. med ett sådant ekonomiskt system, inte är vpk;s målsättning. Vadvi är ute efter just nu är en styrning av produktionen och konsumtionen av livsnödvändigavaror, och det är någonting annat. Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 18 för hemställan i motion 115 av LarsWerner m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. och (båda s) anmäldeatt de avsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Utskottetsmotivering godkändes med 160 röster mot 156 för den i reservationen av PaulJansson m. fl. 17§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:160av () till socialministern om statsbidraget till hemspråksträningi förskolan: tillsatte regeringen en parlamentariskkommitté för översyn av hemspråksträningen för förskolebarn. Kommitténtillsattes mot bakgmnd av bl. a. en debatt i om nödvändigheten av attnuvarande statsbidragssystem skyndsamt ändras så att det omfattar även barnunder . Det råder enighet om att insatserna för att träna barnen i deraseget modersmål skall sättas in för att få bästa effekt. Socialstyrelsenhar i anslagsframställningen för /82 föreslagit en ändring avstatsbidragsreglerna, som innebär att tillgängliga resurser förhemspråksträningen i förskolan skall kunna användas mer flexibelt så att ävenbarn i de allra yngsta åldrarna skall kunna omfattas av systemet. Jagvill med hänvisning till det anförda ställa följande fråga till statsrådet: Avser statsrådet att under pågående lämnaförslag till om ändring av statsbidragssystemet för hemspråksträningi förskolan för invandrarbarn? 1980/81:161 av (vpk) till utbildningsministern om sjuksköterskeutbildningen; Just nu remissbehandlas ett förslag tillutbildningsplan för blivande sjuksköterskor. I förslaget sägs att all vårdskall utgå från en helhetssyn på människan. Därför skall beteende- ochsamhällsvetenskap ingå i utbildningen. Men detta sker på bekostnad av ämnenaanatomi, fysiologi och mikrobiologi. Med stöd av det anfördavill jag fråga utbildningsministern: Nr 40 Är det riktigt att skära ned de ämnen-anatomi, fysiologi ochmikrobiologi Onsdagenden ~ "" måste betraktas som grundläggande ämnen isjuksköterskeutbildning- Meddelandeom 1980/81:162 av (vpk) till statsrådet omrätten till frnpor sjukvårdsersättning vid sterilisering; En kvinna som genomgått sterilisering harförvägrats sjukvårdsersättning från i . Kvinnan varsjukskriven efter operationen. Försäkringskassanpåstår att det inte finns stöd i lagen för ersättning i detta faU.Socialstyrelsen tolkar däremot lagbestämmelserna så att kvinnan skulle ha rätttill sjukvårdsersättning. Med stöd av det anfördavill jag fråga sjukvårdsministern: ta initiativ till åtgärder som garanterar kvinnor rätt tillsjukvårdsersättning i samband med sterilisering? 1980/81:163av () till industriministern om samarbete mellan norrländska småföretagoch ; I utredning SOU 1980:23 betonas vikten av attsvenska småföretag aktivt deltar i u-landsbistånd. Utredningenföreslår att utvecklingsfonden i skall handha enförsöksverksamhet på området. Regeringenhar i andra sammanhang fastslagit att stor regionalpolitisk hänsyn bör tas vidbeslut om nya verksamheter. Expolarisi har under aktivt arbetat med de frågor somutredningen nu tar upp. Expolaris är ett samarbetsorgan som har hand om vissadelar av de uppgifter som ligger inom utvecklingsfondernas verksamhetsområde. Jagär övertygad om att Tekniska högskolan i , i samt defyra nordligaste utveckUngsfonderna m. fl. aktivt skulle stödja en verksamhet,där Expolaris fick regeringens uppdrag att utveckla ett samarbete mellannorrländska småföretag och . Med anledning av dettaönskar jag ställa följande fråga: Är industriministern beredd att ge Expolaris iSkellefteå i uppdrag att utveckla ett samarbete mellan norrländska småföretagoch ? 1980/81:164 av OskarLindkvist (s) till arbetsmarknadsministern om åtgärder mot olagligarbetsförmedlingsverksamhet: Den grandläggande principen i lagstiftningen är attarbetsförmedling inte får bedrivas i vinstsyfte. Dess värre har det visat sigatt privata, vinstdrivande förmedlingsföretag har etablerats utan attmyndighetema har reagerat tillräckligt effektivt. Dessa i vinstsyfte bedrivnaförmedlingar framträder på skilda områden på arbetsmarknaden. Det ligger idetta sammanhang närmast till hands att peka på exempel från kontorsområdetsamt förmedlingsområdet för musiker och artister. Från fackligt håll är manytterst irriterad över att myndigheterna inte ageraroch sätter ett effektivt stopp för den privata Nr 40 arbetsförmedlingsverksamheten.Det är myndigheternas sak att se fill att Onsdaeen den respekten för gällande lagupprätthålls. Med hänvisning till dennämnda utvecklingen vill jag till statsrådet ställa följande fråga: Meddelande om Vilkaåtgärder ämnar statsrådet vidta för att sätta ett effekfivt stopp för frågorden olagliga arbetsförmedlingsverksamheten? 1980/81:165av () till statsrådet om de politiska ochideella ungdomsorganisationernas situation; De pohtiska och ideeUa ungdomsorganisationernaförlorar f.n. medlemmar. några åtgärder för att underlätta dessa ungdomsorganisationers situation? 18§ Kammaren åtskildes .