prot · G409138 · 1980-12-31 00:00:00 — Mensamtidigt läggsgruvorner därför aft deras malm inte går alt sälja.Näringsutskottet påpekade alt de svenska stålverkenborde basera sitt råvarubehov på inhemskt skrot och inhemska . När enhögkonjunktur kommer med bl. a. stor efterfrågan på skrot, står desvenska stålverken där utan skrot, utan ämnen och utan gruvor aft skaffa sigmalm från. Och är man även i färd med att för fullt avliva vårgruvnäring. fanns det i närmare 20järnmalmsgruvor i drift. återstår endast två, och Dannemora.Och vissa siare talar även om nedläggning av en eller flera av gruvorna imalmfälten i . Bör vi infe ställa oss frågan: Kan man tänka sig ensvensk metallindustri helt inriktad på importerade metaller? De flesta fackmänmenar att något sådant vore både olyckligt och förödande för vårt land. har också två utredningar arbetat påområdet. Den s. k. mellansvenska gruvdelegationen har under mer än två årarbetat med de mellansvenska gruvornas problem. Men vad den har åstadkommit ärsynnerligen magert. Delegationen har i huvudsak ägnat sig ät att beskrivadagsläget och fala om hur man har hamnat där man är. Framtidsfrågorna har man imycket ringa grad ägnat sig åt. Den mineralpolitiska utredningen har ocksåavslutat sitt arbete, och dess förslag har varit föremål för remissbehandling. Den proposition som behandlas tar upp gruv- ochmineralfrågorna på endast ett område. Del gäller frågan om den mineralpolitiskaverksorganisationen, en fråga där remissopinionen har varit i hög gradsplittrad. Def är endast där som regeringen nu begär eff ställningstagande frånriksdagen. I övrigt anger man endast atf en proposifion avses komma affföreläggas senare rörande gruv- och mineralfrågorna. Den skiss som regeringen lägger fram för innebäri stort aff SGU, geologiska undersökningar, delas. En ny central förvaltningsmyndighet skall överta denanslagsfinansierade delen av SGU:s verksamhet. Denna centrala myndighet skallockså överta industriverkets uppgift att vara chefsmyndighet för bergsstaten.Den andra delen av nuvarande SGU, i huvudsak lokaliserad till och ,skall enligt förslaget bilda en fristående enhet för prospektering och andrageologiska undersökningar. Frågan om det skall bli en myndighet eller ett aktiebolagskall utredas av en organisationskommitté. Proposifionen anger också atfuppgiften atf vara kansli för statens bör överförasfrån industriverket till eff fristående organ. Frågan om den mineralpolifiska verksorganisafionen finnervi socialdemokrater vara mycket viktig. Organisationen bör bidra till eneffektiv prospekferingsverksamhef och till att gruv- och mineralfrågorna sättsin i ett industripolitiskt sammanhang. Del är också självklart att delångsiktiga sysselsättningsproblem och regionalpolifiska problem somgruvindustrins läge har givit upphov till kräver insatser också från andrabranscher. Det skulle fala för en närmare samordning mellan den nyamyndigheten eller SGU och industriverket i stället för den totala skilsmässasom nu föreslås. Def förslag fill organisationsförändring som läggs framsynes inte skapa tillfredsställande förutsättningar för en förbättring på dethär viktiga området. Vi yrkar därför i en reservation att förslag till nyverksorganisafion skall avslås av . Regeringen bör återkomma medförslag i denna organisationsfråga med aft man kommer med förslagtill ändringar i gruvlagstiftningen och ett samlat program för gruv- och mineralpolitiken.Atf nu endast besluta om topporganisafionen medan en hel del viktigagrundproblem förblir olösta, finner vi vara ytterst inkonsekvent. I ett flertal motioner föreslås ökade anslag tillprospektering i olika delar av landet. Del gäller att öka prospekteringen iområden med sfora sysselsätf-ningssvårigheter men också all snabbt vidtaprospektering efter nya i områden där nu järngruvor läggs ner men därförutsättningarna för fynd av andra är goda. Det är viktigt atf dessaprospekteringar sker medan ännu gruvverksamhet finns i gång inom området,liksom också aft det finns yrkesskickliga gruvarbetare. Vi socialdemokrater finner def nödvändigt att öka anslagetfill prospektering inom det mellansvenska området med 10 miljoner utöver vad somanslås i propositionen. Anslaget bör återkomma de fem närmaste åren och alltsåtillföra prospekteringen inom detta område ytterligare 50 miljoner förprospektering efter andra mineraler än järnmalm. I den kris med stor arbetslöshet som vi just nu uppleveroch med betydande problem för sysselsättningen måste allt .som kangöras också bli gjort för atf skapa nya jobb och ta till vara alla möjligheteratt genom utnyttjande och vidareförädling av våra naturtillgångar säkra arbeteät ungdomar och andra. Aft snåla på pengar när def gäller undersökning om våramalmtillgångar måste ses som ett utmärkt exempel på hur snålheten bedrarvisheten. Med vad jag anfört ber jag atf få yrka bifalltill de två socialdemokratiska reservafioner som är fogade fill betänkandet nr43. Proposition 128, som behandlas i betänkande 48, avserkapitaltillskott till vissa statliga företag, då främst . Staten har undersenare år haft att ta betydande förlusftäckningar för def stora malmbolagetLKAB, som var något av "flaggskeppet" inom Statsföretag, medbetydande vinst . De stora svårigheterna 1977 och 1978, dåmarknadsläget var ytterst pressat, säg ut alt successivt förbättras. låg leveranserna på en tillfredsställande nivå, och malmprisernaökade också kraftigt. Men försämrades den europeiskastålkonjunkturen drastiskt. Nr 138 vilket kom att betyda elt svårtslag för . Onsdaeenden kraftigt, resultatet försämradesstarkt och följden blev en stor förlust, 340 13 ai1QS1 miljoner enligt det preliminärabokslutet. De dåliga marknadsförutsättningarna bedöms bli bestående under hela 1981 ochleveranserna går ner kraffigt. Priserna antas bli i stort sett oförändrade,medan produktionskostnaderna ökar på grund av den pågående enorma inflationeni vårt land. Detta leder till att förlusten beräknas bli 750miljoner. förluster för och uppgår alltså tillsammanlagt 1 090 milj. kr. Statsföretag har inga möjligheter att täcka ;s storaunderskott. Industriministern föreslår därför att skall skjuta tillde 1 090 miljoner som har i förlust. Detta är motiverat med den mycketsfora betydelse som har för hela näringsliv, där bolagetsvarar för av den totala industrisysselsättningen i länet. I kommunernaKiruna och , där gruvorna är belägna, är helt dominerande i frågaom sysselsättningen. De indirekta sysselsättningseffekferha av är här också mycket betydande. Man torde kunna säga aft dessa tvåkommuners fortbestånd som levande samhällen helt vilar på verksamhet.Det finns också all anledning att förvänta sig att med hjälp från statenskall kunna övervinna de nuvarande svårigheterna och genom olika åtgärder pånytt bli eff lönsamt företag. Mot den angivna bakgrunden är det helt självklart att visocialdemokrater tillstyrker de i propositionen föreslagna kapitaltillskotten.Vi vill medverka till aft nu kan fortsätta sin verksamhet, fill gagn försysselsättningen i def av arbetslöshet svårt drabbade . Men vi villockså påpeka aff det är viktigt aft nu verkligen får möjlighet att göra engrundlig planering och ges möjligheter att söka sig in på nya vägar när detgäller att skapa ny sysselsättning och göra bolaget konkurrenskraftigt igen. Det finns i en rad lovande mineraliseringar,som det är viktigt att undersöka för alt eventuellt få i gång brytning. Def ärinte bara kopparen i Viscaria jag tänker på utan också fynd av zink, bly,nickel, molybden och . Det är av vikt att dessa mineraliseringar snarastblir föremål för undersökningar, så att brytning av malmerna kan komma fillstånd om de visar'sig vara brytvärda - detta av två skäl: dels för aft ge LKABen ny inriktning, som kan betyda ökad lönsamhet, utökad verksamhet och ökadsysselsättning i , dels därför att det vore av nationalekonomiskbetydelse för om dessa legeringsmetaller kunde produceras inom landet,så aft man slapp ifrån en kapifalkrävande import. Viföreslår därför i en reservation att skall tilldelas 50 milj. kr. utöverregeringens förslag, atf användas för den malmprospekfering jag här talat om.Vi anser atf detta belopp bör utgå med 50 milj. kr. Vi ärövertygade om att en sådan metodisk genomgång av tänkbara nya mineralprojekf i Norrbottenkommer aft vara av utomordentlig betydelse, och vi vill se de härundersökningarna snabbt genomförda. Jag har tidigare nämnt den oerhördabetydelse som har för den ° totala sysselsättningen imalmfälten. Den inriktning regeringen och Statsfö- retag nuvill ge , både vad det gäller alt hålla tillbaka nya investeringar och vaddet gäller all låta bli atf bygga upp nya malmlager, kommer att betyda aftarbetsmarknaden i de två kommunerna verkligen får svårigheter och kommer atfleva på svältkost. Vi föreslår därför i en reservafion aft skall geregeringen i uppdrag att dels utarbeta förslag till regler för lagersföd fillLKAB, dels inventera investerings- och underhållsprojekt som kan startas föratf utjämna sysselsättningssvackan. Regeringen har därefter att återkomma tillriksdagen med förslag. Utöver det sagda vill jag gärna tillfoga några ytterligaresynpunkter på och dess situation. För malmbolaget är fraktkostnadernaför malmen till och till den dominerande utgiftsposten. Sedanmånga år pågår en diskussion om de oerhörda överpriser som bolaget anser att SJfar ut för sina transporter. har de högsta fraktkostnaderna i världenbland alla malmbolag och anser sig inte kunna bli konkurrenskraftigt utan enväsentlig reduktion. De kostnader som ligger utöver vad anser vara rimligatransportkostnader anger bolaget fill ett belopp som ungefär svarar motförlusten . Frågan om malmfrakterna är nu föremål för utredning genomkommunikationsdepartementet, och förslag anger man skall framläggas underhösten 1981. Näringsufskoftet har därför saknat anledning att tillstyrkamofioner som kommit om malmfrakterna. Utredningen bör inväntas. Jag vill endasttillägga att därest det blir fråga om subventioner till , som det harspekulerats om i pressen, så måste eff bestämt motstånd mot detta resas. Det ärinte som skall ha subvenfioner. Om inte SJ kan erbjuda fraktkostnadersom är jämförbara med dem som andra malmföretag betalar, så är det intemalmbolaget utan SJ som skall subventioneras. I flera motioner yrkas att de statliga företagen, bl. a.LKAB, skall flytta sitt huvudkontor till . sedanuttalade näringsufskoftet att borde uttala, att det ankommer påstyrelsen att besluta om en sådan sak som huvudkontorefs förläggning. Detgjorde man sedan bolagsstyrelsen i en skrivelse till näringsutskottef hadeförklarat atf man var beredd aff fill flytta alla konforsfunkfionersom hade aff göra med brytning, transport och hantering av järnmalm. Man gickalltså detta krav till mötes. Att döma av de uttalanden som hargjorts både från facket och från styrelsen kan man hysa förhoppningen attstyrelsen inom en mycket snar framtid kan lösa den här frågan på ett bra sätt. Det medelstillskott till Statsföretag på 50 milj. kr. somföreslås i propositionen är avsett för aktieteckning i det nya dotterbolaget,som inom skall uppta brytning av kopparmalm i Viscaria i . Ettenhälligt utskott tillstyrker denna aktieteckning, som jag gärna vill se följsav ytterligare i nya malmbolag för öppnande av gruvor med andra mineraler änjärn, I proposifionen föreslås också ett kapitaltillskott på 350milj, kr. för att täcka föriusterna hos , föratt genomföra en avveckling av kärnkraftsprogrammet samt för att investera iviss ny verksamhet.Ett enigt utskott tillstyrker detta. Låt mig endast poängtera aft def verkligen är att hoppasaft detta välutrustade och utmärkta företag skall kunna finna nya områden försin verksamhet. Atf bolaget inte lyckats över hövan är ju infe dessfel. Vi politiker, som gav bolaget en bestämd inriktning och en förnämligutrustning när det byggdes upp, skall vara medvetna om att det är vi som hartrasslat till det för företaget. Därför bör vi vara angelägna om att finna nyaanvändningsområden för den utrustning som finns där. Med del anförda yrkar jag bifall till de tvåsocialdemokratiska reservationer som är fogade till näringsutskottetsbetänkande nr 48. 38JÖRN (vpk): När det gäller naturtillgångar underjordfinner man i nästan alla länder en gammal rättslig och polifisk princip som gårigen. är nationella tillgångar. Deras exploatering får inte ske hur somhelst. Exploateringen är ett nationellt intresse och därför ett kronans ellerstatens prerogativ. 1 modern fid har dessa principer understötts av nationellaekonomiska strävanden. Kontroll över mineraltillgångar har i många fall varitett villkor för nationell självständighet. Där främmande intressen haftkontrollen har det uppstått kolonialt beroende. Konfrollmotivet har på senareår stärkts. Olika specialmetaller har kommit att få nyckelroller i industriellaprocesser och för militärstrategiska behov. Risken för en brist pävissa metaller har också accentuerat behov av nationell kontroll. Mot dessa motiv har alltid stått privatintressens strävanatt utvinna och sälja för egna syften. De stora mineralkoncernerna är bädenationellt och internadonellt en makt med stor politisk tyngd. Regeringar harstörtats och nadoneil politik har bringats under kontroll av dessa koncernersgöranden och låtanden. I har sedan slutet av 1800-talel staten haft ettvisst insteg i sentida mineralutvinning - den som påbörjades med denstorskaliga malmbrytningen. a. har man kunnat någorlunda styrakartläggning och prospektering av tillgångar. För delta har man haft Sverigesgeologiska undersökning. Vad regeringen nu föreslår är att SGU:s självständiga ochoffentliga ställning helt undergrävs. En stor del av verksamheten skallförvandlas till ett serviceorgan åt kommersiella intressen. Detta är stötande ur en rad synvinklar. För det förstauppger samhället en del av sin insyn och kontroll. I praktiken kommer störredelen av prospekteringen att inriktas och avgöras utifrån stora kommersiellaföretags synpunkter. För del andra kommer en betydelsefull del av vad som variten normal offentlig verksamhet här i landet aft förvandlas fill ettkommersiellt förhållande. Kontroll och översikt över mineraltillgångarna kommer attglida bort från offentligt inflytande. Stora nationella och multinalionellakoncerner kommer att kunna erövra en slyrandeToll. Detta är en förkastlig utveckling. Den är förkastlig urden nationella Nr 138 självständighetens synvinkel. Den är förkastligdärför atf den försvårar en Onsdagen den sund hushållning med tillgångarna.Den är förkastlig därför att den försämrar j3 jgj \g{ insynen.Den åren utveckling i strid med demokratins krav, en eftergift ålen etableradekonomisk makt, som sannerligen dessförutan är stor nog. Den är också ett sättatt föra ansvaret för långsiktiga utveckling bort från politisktansvariga instanser och över i händerna på fåtalsinfressen, som aldrig visatnågot intresse för landsändans industrialisering och allsidiga utveckling. Denär med andra ord en kapitulation för den inrikes kolonialismen. Den äventyrar också varje försök till en sund utvecklingav inlandskommunernas resurser. Den utlämnar landets värst drabbade regionertill den kommersiella exploateringen. Sådana åtgärder kan ingen nationellt ansvarig politikergodkänna. Endast de som är så uppknutna och förblindade av kommersialism, såsvaga och efterlåfna inför mäktiga kapifalintressen aft de infe bryr sig omsitt historiska ansvar för nationens råvarutillgångar kan delta i och uppmuntratill denna realisation av nationell rikedom och kontroll. En sönderfallande regering kan bara föra en det nationellasönderfallefs politik. För den som ser längre än bortom nästa bolagsstämma, ärställningstagandet självklart. SGU skall bevaras intakt och spela sin roll somen ansvarig myndighet inför sin konstitutionella huvudman. Med detta yrkar jagbifall till reservationen 1 i betänkande 43, som är liktydig med yrkandet ivpk-motionen 2079. Anf.39 (); Jag skall beröra de frågor som behandlas i belänkande 43,och dä framför allt dem som har gett anledning till två socialdemokratiskareservafioner. Den första reservationen handlar om en mineralpolitiskverksorganisation. Där har socialdemokraterna ansett att regeringsförslagefskall avslås av och aff regeringen senare skall återkomma med eltnytt förslag. Socialdemokraterna har två huvudskäl för denna begäran. Delsanser man det viktigt att få till stånd en behövlig samordning avprospekferingsinsaf-serna. Dels anser man det viktigt all säkerställa att gruv-och mineralfrågorna sätts in i sitt industripolitiska sammanhang. För aff komma till rätta med samordningsproblemen har denmineralpolitiska utredningen föreslagit inrättandet av ett prospekteringsråd.Det förslaget har tagits väl emot av de allra flesta remissinstanser. Det ärbara ett par remissinstanser som har haft avvikande mening. Utskoftsmajorifetenanser atf förslaget om ett prospekteringsråd är bra. Och utskottsmajoritetenvill särskilt understryka vikten av all en ökad samordning kan kommafill stånd mellan den prospektering som bedrivs av och den som bedrivs av statliga och privata gruvföretag. När det gäller den andra huvudinvändningen - att man måstesäkersfälla aft gruv- och mineralfrågorna sätts in i sitt industripoliliskasammanhang - Nr 138 har även utskottsmajoriteten lagtmärke till att det i propositionen inte står Onsdaeen den Isrt uttryckt att ett sådant hänsynstagande kommer aff äga rum. 13 mai1981 utskotfsmajoriteten föreslagit aftriksdagen skall göra ett uttalande som innebär atf man understryker betydelsen av atf organisationsförändringen Mineralnolitik '" '' ''" '°'J' '* sambandet mellan mineralpolifiken ochindustripolifiken inom denstatliga verksorganisationen går förlorat. Den organisationskommitté somomnämns i propositionen och som är tillsatt bör särskilt övervägaåtgärder i syfte aft säkersfälla detta samband. Vi finner alltså infe aft def finns särskilt starka skälför atf godta socialdemokraternas motivering för atf skjuta påställningstagandet när det gäller en ny mineralpolitisk verksorganisation. Vitycker att socialdemokraterna i stället borde ha tittat mera på de fördelarsom uppnäs med den nya organisationen. Förslaget innebär ju atf en ny centralförvaltningsmyndighet bildas, där man samlar alla myndighetsuppgifter påmineralområdef. Denna myndighet skall syssla med kartläggning av inhemskanaturtillgångar, information och dokumentation av landets geologiskabeskaffenhet. Den skall fullgöra uppgifter i fråga om prognoser och utredningarpå mineralområdet och den myndighetsutövning som man kan kalla tillämpning avde lagar som reglerar utnyttjandet av mineraltillgångarna. För att detta skallkunna ske på ett bättre sätt skall man också inrätta det prospekferingråd somjag nämnde fidigare. Ett geodafaregister skall byggas upp, som även kommer atfunderlätta samordningen av prospekteringsverksamheten. Man har också tänktorganisera ett informations- och rådgivningssystem. Jag ser det som en mycket stor fördel aff man på så sättrenodlar myndighetsuppgifterna och skiljer dem frän all affärsverksamhet. Denaffärsverksamheten är av två olika slag. Det är för det första SGU:suppdragsverksamhet, framför allt på prospekteringsområdet, som skall förläggastill en särskild myndighet eller ett särskilt bolag. Organisationskommitténskall titta närmare på i vilken form denna verksamhet skall bedrivas. Def ärför det andra , som haren annan typ avaffärsverksamhet. Dess uppgift är all förvalta statens gruvegendom, dvs.företräda och tillvarata statens intressen som gruvägare. nämnde ingenfing om dessa stora fördelar.Jag tycker dock aft de väger betydligt tyngre än vad som framgår av deinvändningar mot förslaget som gjorde. Socialdemokraterna har också utökat förslaget om atf beregeringen återkomma i denna fråga, och de säger att det behövs en förändringav gruvlagstiftningen. De önskar riktlinjer för en översyn och omarbetning avdenna lagstiftning och ett samlat program för gruv- och mineralpolitiken. Mineralpolifiska utredningen har arbetat under mångaår, och vi har också haft den mellansvenska gruvdelegationen. De har lagt frammaterial, som är under beredning och snart kommer till i form av ensärskild proposifion. De har också berört gruvlagsfrågor. De har inte gjortnågon fullständig översyn av gruvlagsfrågorna men har tagit fram de delar av gruvlagstiftningen som de ansett att def är önskvärt altföreslå förändringar Nr 138 Jag tycker att socialdemokraternahar för bråttom när de begär riktlinjer, utredningar, ett samlat program ellervad det kan heta. Def är rimligt att avvakta resultatet av de utredningar somredan är beställda, innan man kommer med önskemål om nya utredningsuppdrag. En annan reservation gäller prospektering.Socialdemokraterna önskar ytterligare 10 miljoner för prospektering iMellansverige. Det lät på som om prospekteringsverksamhetenskulle vara försummad i detta land, men så är ju inte fallet. På dengeologiska karteringens område finns det försummelser. Han nämnde att en delkartblad var från 1800-falef, men de försummelserna ligger långt tillbaka itiden. Under med socialdemokrater i regeringsställning lyckades man intesätta ökad fart på den geologiska karteringen. Det är först under de senareåren som man har börjat få en något ökad takt. Men vi är överens om att detbehöver göras mer. Hur det skall göras får vi återkomma till när det kommeren proposifion på def mineralpolitiska området. Men är prospekferingstakten i landet högre ännågonsin. hade man en ökningstakt för utgifterna,räknat i löpande priser, som motsvarade en fördubbling ända framfill början av 1970-talef, då en stagnation inträdde. 1976 och ökadesinsatserna igen. har insatserna tredubblats i löpandepriser. Även nästkommande budgetår innebär regeringens och utskottsmajoritetensförslag en ökning av insatserna just beträffande sulfidmalm, legeringsmetalleroch industrimineral. Vi anser därför atf def är en något skev bild somsocialdemokraterna målar upp. Här utnyttjas all tillgänglig personal ochmateriel, och det är en intensiv prospekferingsverksamhef som är i gång. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemsfällan påalla punkter i betänkande 43. 40JÖRN (vpk) replik: Utskottets talesman hävdar affomorganisationen av SGU:s verksamhet skulle leda till fördelar. Med anledningav det påståendet vill jag ställa tre frågor till . Fördet första: Om man haren verksamhet, eller en del av enverksamhet, som har legat under ett offentligt myndighetsansvar ochredovisats inför en konstitutionell polifisk myndighet som huvudman, och genomomorganisation överför samma verksamhet till atf bli eff serviceorgan förprivata intressen, där den konstitutionella huvudmannen icke alls har sammainsyn som tidigare - vems intressen gagnar def, ? Ökar def denekonomiska maktkoncentrationen i landet eller inte? För det andra: Om man i en landsända som , varshuvudproblem ju hela fiden har varit det privata storkapitalefsointresse aft medverka i en allsidig industrialisering av landsändan, mot denbakgrunden beträffande en väsentlig del av det som är basen för Norrlandsekonomi Nr 138 ytterligare ökar de sfora privataoch kommersiella koncernernas inflytande - Onsdaeenden gynnar eller missgynnar det landsändansallsidiga utveckling? 13 mTi1981 " tredje: Ommineralförsörjning, prospektering och brytning är eff väsentligt nationellt intresse, dels med tanke på den industripolitiska sidan, Mineralnolitik "' ' tanke på tänkbara militärsfrafegiska inslag ochkomplikationer - vem ärbäst skickad aft ha insyn i och ansvar för en sådan verksamhet? Vad är mestdemokratiskt - atf politiskt ansvariga instanser bevarar vad de kan bevara avansvar och insyn, eller aff de reducerar sitt inflytande och sin faktiska insynoch överlämnar än mera av styrningen ål privata kommersiella koncerner? Vad ärmer demokratiskt, vad är mer i nationens intresse av dessa två alternativ? Detskulle vara roligt alt höra utveckla sin syn på den punkten: 41 () replik: Den första fråga som ställdegällde geologiska undersökning. En utveckling mot kommersiellverksamhet har ägt rum.