prot · G409127 · 1980-12-31 00:00:00 — Detta har skett genom ett omfattande arbete avslöjdare, anställda inom hemslöjden och hemslöjdsinfresserade både inom ochutom hemslöjdens organisation. I propositionen betonar industriministern atf"hemslöjden har stor betydelse från ekonomisk, kulturell och socialsynpunkt" och atf det är "ett samhällsintresse att trygga hemslöjdensexistens och utvecklingsmöjligheter". För många människor utgör arbetet med hemslöjd den endainkomstmöj-ligheten eller ger ett nödvändigt tillskott i ekonomin.Hemslöjdsarbefe är därmed även en viktig sysselsättningsfråga, speciellt förmänniskor som bor i glesbygd eller av olika orsaker är bundna fill hemmet medsitt arbete. Industriministern framhåller också i propositionenbetydelsen av att stödet infe medför sådana förändringar i verksamhetenskaraktär som strider mot definitionen på hemslöjd. Vidare framhåller han atfslöjdandef bör ligga på små produktionsenheter, ofta enstaka personer medkunskap om hela tillverkningsprocessen, och ha betydande inslag av manuelltarbete. Som jag ser det lägger detta uttalande ett stort ansvar både på dennybildade hemslöjdsnämnden och på den organiserade hemslöjdsrörelsen atf arbetaför en utveckling av hemslöjden i dess rätta form. Genom beslutet sker förändringar som gäller både detcentrala myndighetsansvaret och hemslöjdsorganisationerna. ,som har varit ett rådgivande organ fill industriverket, ombildas ochblir ett självständigt och beslutande organ, disponerar de medel som anvisar för verksamheten. Mängafrågor som infe kan av , bl. a. på grund av det statsfinansiellaläget, läggs över på den skall bevaka dem och arbeta för attproblemen skall kunna lösas . Detta betonas både i propositionen ochi utskottets betänkande. Det blir ett viktigt arbete för nämnden utöver dessordinarie arbete. Utredningen föreslog en utökning avhemslöjdskonsulenttjänsferna fill två i varje län. Detta har inte varit möjligtatt genomföra nu på grund av den kostnadsökning som det skulle medföra. Menindustriministern betonar vikten av att man kan bygga utverksamheten, så att varje län får en konsulent med inriktning på hård slöjdoch en konsulent med inriktning på mjuk slöjd. Deffa är en av de uppgifter skall arbeta med. Andra uppgifter som läggs pånämnden är att arbeta för en bättre anpassad utbildning som kan tillgodosehemslöjdens behov och atf bevaka att vi kan ha kvar både kunskapoch en viss möjlighet till inhemsk produktion av lin och ull. Dessa frågor nämnerjag särskilt, eftersom de har tagits upp i två motioner, 1980/81:1941 och1980/81:1942, som har väckts med anledning av propositionen. Nämndenfår utöver vad jag har nämnt många andra uppgifter för atf Vissa frågor om hemslöjden 9 protokoll 1980/81:126-127 kunna uppfylla de intentioner som ges i propositionen. ÄvenSvenska hemslöjdsföreningarnas riksförbund, SHR, får genom beslutet ett ökatstatligt stöd för aft kunna fullgöra sin viktiga uppgift att främja svenskhemslöjd och dess utveckling. Även andra slöjdorganisationer kan erhålla bidragför projekt och verksamhet av betydelse för hemslöjdens utveckling. För oss i har arbetet med att främja ochbevara den svenska hemslöjden alltid ingått som en betydelsefull del, och viser positivt på det beslut som nu skall fatta. Även den organiserade hemslöjdsrörelsen har i daganledning att glädja sig åt den förändring och förstärkning som sker. Detger en fastare organisation och en bredare bas i det framtida arbetet. Jag har inget annat yrkande än utskottets. 5 § Utbyggnad av vattenkraft Föredrogs civilutskoftetsbetänkande /81:31 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för utbyggnadav vattenkraft, m. m. 1980/81:90). 97 (): betänkande 1980/81:31behandlar riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen för utbyggnad avvattenkraft, m. m. Till betänkandet har fogats en socialdemokratiskreservation, och jag vill inledningsvis yrka bifall till denna. Reservationen behandlar en viss älvsträeka, som vi t. v.vill ha undantagen från utbyggnad. Reservationen speglar densocialderhokratiska riksdagsgruppens principiella ställningstagande tillframtida vattenkraftsutbyggnader. Den här frågan har ägnats betydande intressei den socialdemokratiska riksdagsgruppen, och allteftersom åren går vinner vårlinje ökad förståelse ute i landet. Vi står kvar vid partiets tidigareställningstagande. Vi anser att de mindre vattendragen t. v. bör undantas, ochdet av många skäl. För det första anser vi att en utbyggnad avdessa s. k. närvattendrag oftast innebär oacceptabelt stora ingrepp ur miljösynpunkt.För det andra ger den alltför små tillskott av elektrisk kraft - utbyggnadernahar varken var för sig eller ens tillsammans någon avgörande betydelse förlandets framtida energiförsörjning. För det tredje växer kravet från lokalaopinioner på olika håll. Vi socialdemokrater har vidhållit vårprincipiella ståndpunkt i dessa frågor. Närvattendragen bör inte i onödanoffras, utan största restriktivitet bör gälla i fråga om dessa s. k.närfrekventa rekreationsområden. Låt bli att göra ur kraftsynpunkt relativtbetydelselösa ingrepp i miljön, som upplevs som ytterst kränkande för den berördaortsbefolkning- jr 127 På regeringens bord ligger en radaktuella ansökningar från kraftverksintressenter, som vill bygga ut månganärvattendrag på skilda håll i landet. Dispensgivningen är svår att överblicka,och man kan förmoda att eventuella dispenser drabbar bygder och regioner på ettolyckligt sätt. Var går gränsen mellan antalet producerade kilowatt och miljönsbevarande? Vem inom är kompetent att avgöra dennagränsdragning? Inom regeringen bereds f. n. en rad aktuella ansökningar. Viinom den socialdemokratiska gruppen litar inte på att jordbruksminister och hans medarbetare besitter den rätta kompetensen eller väger inalla komponenter när det gäller framtida dispensärenden. bör gestillfälle att i ett samlat grepp behandla frågan i dess helhet. Man kan förstå den oro som många känner ute ilandet. Man frågar sig: Vilket dispensärende tänker regeringen nu behandla - ärdet vår tur nästa gång? Detta är en realistisk bild av vad många människor utei landet känner. Är det månne , eller Hälsinglandstur, eller vilken landsända kan det nu gälla? Enligt majoritetsskrivningen ärdet regeringen som har att avgöra frågan, bakom slutna dörrar. Det är mot bakgrund av den förda debatten somvår reservation är skriven. Vi menar att regeringen bör besinna sitt ansvar ochåterkomma till med en förnyad, samlad prövning av riktlinjerna i dendel som berör vattenkraften. I avvaktan på nämnda prövning bör regeringen intemedge utbyggnad i något enda fall. I konsekvens därmed bör i dagbesluta att , dvs. älvsträckan , t. v. skallundantas från utbyggnad. Jag är övertygad om att man, om majoritetenföljer vårt recept, på skilda håll ute i landet i betydligt högre grad kommeratt acceptera den tingens ordning som beslutas. Jag beklagar inte accepterar vår ståndpunkt och att den borgerliga majoriteten ochregeringen av prestigeskäl avvisar vårt förslag. Den aktuella älvsträckanKärrbäckstrand-Höljes med är en gammal stötesten, somåterspeglats i många riksdagsprotokoll. Vid tidigare debatter och voteringarhar den borgerliga majoriteten gått emot s-reservationerna i denna del. är - tyvärr, skulle jag vilja säga - styrkeförhållandena desammasom vid tidigare behandlingar. Vad säger då utskottets majoritet? "Tillåtligheten av en utbyggnad av Strängsforsenbehandlas av regeringen. Ärendet vilar f. n. i avvaktan på kompletterandeutredningar från sökandens sida. I övrigt har inte några nya och inteprövade skäl anförts. Utskottet har därför inte anledning att gå ifrån sintidigare ståndpunkt, nämligenatt tillåtligheten av en utbyggnad får avgöras av regeringen. Utskottetavstyrker sålunda motionsyrkandet." Då återstår endast att föriita sig på attnågon eller några som bor och verkar i dessa trakter och som finns på denborgerliga kanten, gör oss sällskap och röstar för s-reservationen.Exempelvis , Nr 127 som kommer från , ärbosatträtt nära och inte kan ha Onsdaeenden undgått att möta hemmaopinionen.Vad säger då denna? 29 aoril1981 enhälligt sagt nej tillSträngsforsens utbyggnad, likaså, och en rad instanser har samma grundinställning. Utbveenadav övriga borgerliga ledamöterna påVärmlandsbänken chansen att säga nej och vattenkraft ' '"""nta den omstridda älvsträckan i i län.Lyssna och lär!brukar en del säga. Här finns chansen. I detta fall kostar det inte Man kan alltså inte gömma sig bakom det svåra finansiellaläget i landet. Vi har i s-reservationen mera utförligtredogjort för vårt ställningstagande, och av den framgår klart var vi står idenna fråga. Med tillämpning av detta synsätt bör ge regeringentill känna att den aktuella älvsträckan t. v. skallundantas frän utbyggnad. Med denna motivering yrkar jag bifall tillreservationen vid civilutskottets betänkande 1980/81:31. 98 (vpk): Kampen för bevarande av i Klarälveni går vidare. Motståndet i mot Uddeholmsbolagetsutbyggnadsplaner har hållit i sig och har fått ett allt bredare stödoch ett allt klarare gensvar även hos regionala och lokala organ. Skälen för att undanta älvsträckan starka nog i den form de redan gång på gång har framförts. sägeremellertid utskottets borgerliga majoritet att det inte har anförts några nyaoch inte prövade skäl. Jag skall här bidra med åtminstone ett sådantnytt skäl, som inte har framförts i debatten om . Det har nämligen kommit fram att regleringsgraden för dentilltänkta utbyggnaden skulle bli . Det är en extremt lågregleringsgrad, som skulle göra tillskottet från ganskavärdelö.st i dagens läge. Den låga regleringsgraden medför att kraften bara kanutnyttjas . Det skulle bl. a. kunna få den följden att de värmländskaindustriarbetare som skulle utnyttja Uddeholmsbolagets nyavattenkraftstillskott från skulle komma att tvingas ta ut sinasemestrar eller hösten. Detta är vad följden har blivit avlikartade, till sommarveckorna begränsade möjligheter att utnyttja företagetsvattenkraft som gäller för Holmens bruk i . Där har industriarbetarnatvingats förlägga semestern , med de följder det bl. a. får förfamiljer med barn i skolan. Det skulle vara en onödig uppoffring, om den nuockså skulle tvingas fram för de värmländska industriarbetarna. Vi har ju,herr talman, faktiskt dessutom fått ett överskott av elkraft, ett överskottsom den svenska industrin inte på långt när kan utnyttja under Det är ju inte heller så att den värmländska industrin sjuder avökad produktion och nya fabriker. Det är dess värre tvärtom, men 132 det är trots allt ett argument som talar emot angelägenheten av en Att vi har ett elkraftsöverskott iSverige är ju också ett nytt och inte prövat skäl, även om detframfördes i vpk-motionen 219 om en utredning om bevarandevärdena i de störrevattendragen i . Men det är förstås ett skäl som faller utanförramen för de skäl som t. o. m. de eenterpartistiska utskottsledamöterna anserdet mödan värt att pröva i det här ärendet. Det är däremot svårare att förstå hur majoriteten i dettariksdagens utskott kan fortsätta att hävda att frågan om utbyggnad avSträngsforsen skall avgöras av regeringen. Har vi inte sett tillräckligt de allrasenaste dagarna av hur politiken flyttas utanför den här kammaren och tillstatsrådskorridoren vid foajén? Kan vi verkligen överlåta frågor av dennaräckvidd för hela den berörda befolkningen åt en regering som har övergått tillatt sparka boll med sin svårtolkade regeringsdeklaration? måste räddas undan utbyggnadsplanerna. Detkräver befolkningen i norra . Här måste politiker få enmöjlighet att göra det som utskottsmajoriteten inte vill göra, nämligen tasakskälen under ett förnyat och samvetsgrant övervägande. Strängsforsenklassificerades med "högsta möjliga bevarandevärde" i denSehlstedtska utredningen. har visserligen ansett företaget varatillåtligt med de åtgärder som har åtagit sig, men det var ettsärdeles Ovanligt bolagstillvänt beslut av , ett beslut somavviker från den vanliga tillämpningen av vattenlagen. En utbyggnad skulle bliav ringa värde för elkraftsförsörjningen. har dessutom redan problemmed ett överskott på elkraft. Detta kommer bl. a', till synes i attkraftbolagen går ut och erbjuder rabatter på för att bli av med sittöverskott av elkraft. De tidigare framförda argumenten mot utbyggnadsplanen tarden borgerliga majoriteten med en klackspark. Kraftverksbygget skulle innebäraatt en dämning skulle bildas mellan och . mark skulle sättas under vatten, och inom det området finns 15 fastigheter med boningshusoch ett antal fritidshus. En annan följd av en utbyggnad skulle bli att ett avEuropas bästa vatten för harrfiske skulle försvinna. Ingreppet i naturen skulleföra med sig ökad dimbildning i området till förfång för de människor som bor itrakten och till skada för jordbruket. Det kortsiktiga målet att tjäna pengarpå en elkraft som vi redan har för mycket av kräver en alldeles för stor tributav både naturen och människorna runt . Hur man än skulle kunnatala sig varm för varje enskilt tillskott av arbetstillfällen i , så är tillskottet under en begränsad anläggningstid inte värt de storaoffer som utbyggnaden skulle innebära. Ansträngningarna att skaffa fram arbeten i norra i stället inriktas på naturliga och varaktiga försörjningskällor i områdetsom träindustri, röjning av lövsly i stället för giftbesprutningar, ökadröjning och gallring i skogen, stöd till småskaligt jordbruk med tillskott avförnyelse, försöksverksamhet med fårskötsel, trädgårdsodling,konserveringsindustri och för skogens bär, och en växande turism. Inteminst för turismens utveckling, med de tillskott i försörjningskällor som denger nordvärmlänningarna, bör undantas från utbyggnad. Jag noterar med tillfredsställelse att densocialdemokratiska reservationen till detta betänkande tillgodoser kravet ivpk-motionen 1986 om att skall besluta att skallundantas från slutlig prövning enligt vattenlagen. Ett sådant riksdagsbeslut skulle glädja många människor i . Det skulle vara ännu mer tillfredsställande ompartilojaliteten i denna fråga kunde undantas de värmländska borgerligaledamöterna, som redan tidigare påpekade. Ett beslut i enlighetmed reservationen kostar som sagt icke den borgerliga regeringens budget ettenda öre. Här är det fråga om andra värden. I de flesta andra politiska frågorsom får ekonomiska följder eller är ideologiskt viktiga ter det sig som regelpatetiskt att vädja om gemensamt röstande för det egna länets bästa. Oenighetenom vad som är länets bästa är oftast alltför väl motiverad av övergripande skälför att en sådan vädjan skall te sig meningsfull. Men i denna fråga borde vikunna ställa upp. I varje fall borde de värmländska centerpartisterna kunnaställa upp med tanke på det förtroende de har byggt upp bland demänniskor som vill bevara naturvärden och en levande bygd. Jag yrkar bifall till reservationen och iövrigt i tillämpliga delar till vpk-motionerna. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 99TORE (vpk): Jag vill anföra några synpunkter när detgäller vpk-motionerna 219, 636 och 1986 - som helt eller delvis behandlas iförevarande betänkande - och göra några kommentarer till civilutskottetsbetänkande och hemställan. Motionsförslaget om en utredning av bevarandevärdena i destörre vattendragen i har liksom vid tidigare tillfällen fått enpositiv behandling i ord. Man uttrycker från utskottet stor förståelse föruppfattningen att ett samordnat utredningsmaterial skulle vara värdefullt förkommande bedömningar, men hävdar att utredningsbehovet borde bedömas avregeringen. Som bekant är vi från vpk:s sida motståndare till att överlämnasådana bedömningar till regeringen. Vi menar att det är den här församligen -- som skall ta ställning och besluta i sådana frågor. Vi motionärer har framhållit att en utredning jämförbarmed de Sehlstedtska och Ekströmska utredningarna borde komma till stånd menkunna begränsas till strömsträckor med en medelvattenföring på . Varken tidigare eller i årets utskottsbetänkande har någrainvändningar i sak anförts - utom synpunkten att utredningsbehovet bordebedömas av Diskussionerna angåendebevarande eller utbyggnad av vissa vattendrag visar att det vore bra om den avoss föreslagna utredningen kom fill stånd. Vi vet också att det på ansvarigtdepartementshåll finns ett ganska stort intresse för saken, och man lär ävenha inhämtat vissa uppgifter av den art som vi efterlyser. Desto märkligare ärdet att utskottet inte ansett sig kunna biträda vårt yrkande om att hosregeringen hemställa om en utredning. Jag vill i detta sammanhang gärna uttryckamin tillfredsställelse med civilutskottets skrivning beträffande vattenlagenoch dess tillämpning och dispensregler. Det är bra, inte minst mot bakgrund avvissa regeringsinitiativ och uttalanden av enskilda ledamöter under de senasteåren, att utskottet föreslår att ge regeringen till känna vad somegentligen motiv finns angivet angående en långt gåenderestriktivitet. Men erfarenheterna har visat att det ärnödvändigt att återkomma och, som jag betraktar det, ge regeringen den härpekpinnen. Ett av de stora vattendrag som varit mycket omdiskuteratdå det gäller vattenkraftsutbyggnaderna är nedre Långan i Indalsälvensvattensystem. En mycket stark opinion har arbetat för ettbevarande av nedre Långan. En namninsamling som företogs längs visadeatt av befolkningen var emot en utbyggnad av Långforsens ochLitsnäsets kraftverk. Det finns, som vi i vpk-motionen anfört, en rad skäl somtalar för ett bevarande av nedre Långan, som utgör det enda strömmandevattnet av någon betydelse som finns kvar i den centrala delen av . Vi vet att den lokala opinionen, förankrad i politiskaorganisationer, fackföreningar och som den mest berördakommunen, haft stor genomslagskraft även i civilutskottet och hos borgerligapartiföreträdare där. Det är därför en händelse som ser ut som en tanke attregeringen utskottsberedningen pågick tog ställning till ansökanom utbyggnad av Långforsens och Litsnäsets kraftverk och beslutade att intemedge detta. Därmed kunde utskottet komma runt vpk-förslaget om att undantanedre Långan från utbyggnad med hänvisning till regeringsbeslutet. Utskottetsäger att det därmed inte finns tillräcklig anledning för att nupröva om riktlinjerna bör ändras och avstyrker motionsförslaget i denna del. Vi motionärer menar emellertid att det är braatt regeringen avslagit den aktuella ansökningen om utbyggnad men att riksdagenändå skall uttala sig för att nedre Långan skall undantas från slutlig prövningenligt vattenlagen. Slutligen några ord om den vpk-motion som föreslår attriksdagen hos regeringen skall begära att utbyggnaden av Bredforsen i Dalälvenskall stoppas. Vi är medvetna om att detta ärende inte är en tillståndsfråga avnormal typ och att de frågor som påverkar Bredforsens vara eller inte vara äranhängiggjorda vid vattenöverdomstolen. Motionärerna har emellerfid velatmedverka till att inför kommande avgörande fästa uppmärksamhet på vad ävennaturvårdsverket, kammarkollegiet, länsstyrelserna i län och , fiskerimyndigheter, kommun och enganska omfattande opinion bland befolkningen i området på olika sätt fästuppmärksamhet på. Det är viktigt att de förändringar beträffande utbyggnadoch avtappningar som berör Bredforsen och områden omkring och ovanför forseninte blir av den karaktär och omfattning att de får betydande negativa konsekvenserför naturvårds- och fritidsintressen, som för den stora allmänheten väger tungtoch borde väga tyngre än marginella ekonomiska intressen i form av ytterligareelkraft. Jag yrkar bifall till reservationen och tillvpk-motionerna 219 och 1986 i de delar som behandlas i civilutskottetsbetänkande nr 31. 100KJELL (): Innan jag går in på de yrkanden som ärframställda i reservationen och i motionerna vill jag peka på dettillkännagivande som utskottet enhälligt gör när det gäller dispensregeln i 4kap. 18 § tredje stycket vattenlagen. Det motiveras av att energiministern ipropositionen anfört att regeringen vid sin prövning av tillåtlighetsfrågan harmöjlighet att ta hänsyn till bl. a. energiförsörjningsbehovet och såledesbeakta det ökade värde som vattenkraften kommer att få för landetsenergiförsörjning. har tagit ställning till på vilket sätt en tolkningav vattenlagens tillåtlighetsregler skall ske. Utskottet upprepar detta ochsäger, att om man vill mjuka upp tillåtlighetsreglerna, får detta ske genom attriksdagen ges förslag till ändringar i vattenlagen. Vi föreslår att riksdagenställer sig bakom ett beslut som innebär att tillämpningen av dispensregelnäven fortsättningsvis får ske utifrån gällande tolkningsgrunder. Sedan till de olika yrkandena, först det som framförs iden reservation som avgivits av socialdemokraterna i civilutskottet och som gällerfrågan hurvida skulle undantas från utbyggnad eller ej. Utskottetfullföljer här vad vi har hävdat i fråga om tolkning av vattenlagen och menaratt det beslut skall stå fast som har fattat om vilka sträckor somskall vara undantagna från prövning och vilka som skall vara möjliga att prövaenligt vattenlagen. Prövningsmöjligheterna är då två. Den ena är naturligtvisden vanliga över vattendomstol och vattenöverdomstol. Den andra möjligheten somfinns är att regeringen kan pröva vissa ärenden som den anser att det börläggas speciella synpunkter på, alltså när motstående intressen är starkare. Vimenar att def inte finns anledning att ändra riksdagsmajoritetens tidigareinställning. Vi gör det också därför att i det förslag till plan- och bygglagsom nu är under arbete i departementet finns ett speciellt kapitel omriksintressena, och bland dem ingår de älvsträckor som skall vara undantagnafrån tillåtlighetsprövning. Det gör att vi inte har funnit någon anledning attförändra ställningstagande när det gäller frågan om möjligheten förmyndigheterna att pröva en eventuell utbyggnad i . Det betyderinte detsamma som att det är klartecken för att en utbyggnad kommer till stånd.Vi nämner också ibetänkandet att det finns ett reviderat förslag som ännu inte har presenteratsför tillståndsbeviljande myndigheter. När det gäller nedre Långan grundar sig utskottets beslutpå samma ställningstagande. Vi menar att det finns ingen anledning att nu göraen förändring av riktlinjerna. Här har vi dessutom naturligtvis kunnat tilläggaatt regeringen vid sin prövning enligt de bestämmelser som finns i vattenlagenhar funnit att värdet av att bibehålla Långan i outbyggt skick väger överintresset av att få bygga ut och att regeringen därför har beslutat avslå denframställning som funnits. Detta har naturligtvis ytterligare stärktutskottsmajoriteten i uppfattningen - och där är vi faktiskt ense - att någonförändring av riktlinjerna här inte är nödvändig. När det gäller Bredforsen har vi bara konstaterat attärendet inte är av den arten att det kan komma upp till prövning ochdärför yrkat avslag på motionen i det avseendet. Beträffande vattendragen i har vi inteheller funnit anledning för att göra någon beställning hos regeringenom en särskild genomgång av bevarandevärden osv. säger att detfinns ett intresse från regeringens sida, och det tycker vi talar för attutskottets ställningstagande i det här avseendet är riktigt. Självfallet ärockså utbyggnadsintressena svagare i fråga om de här vattendragen, som harmindre kraftnytta i sig. Efter de argument som har anförts från reservanternasoch motionärernas sida vill jag understryka att utskottets ställningstagande iförsta hand går ut ifrån bedömningen av tillåtlighetsregler och gränsdragningenmellan vad nu har undantagit och vad vattendomstolar och regering harmöjlighet att pröva. Men jag tycker att socialdemokraternas hantering är någotmärkvärdig, när de menar att det bara är beträffande det finnsmycket starka lokala opinioner som inte vill att den skall byggas ut och när deså där opreciserat säger att de vill få en samlad bedömning för att välja annatsystem. Under de orden döljer sig ju att man i stället vill bygga ut älv.Jag kan garantera , att om han inte har sett starka opinionertidigare, skall han få se det den dagen man beslutar att ta älv ianspråk. Jag yrkaralltså bifall till utskottets hemställan. 10]():