prot · G409112 · 1980-12-31 00:00:00 — Men då är det ju så mycket viktigare att det svenskasamhället hjälper till, framför allt när det gäller en verksamhet som det avmycket sunda ekonomiska skäl också är nödvändigt att upprätthålla . Representanter för företaget har varit hoskommunikationsministern för åtskilliga månader sedan och pekat på de faror somhotade om beställningen uteblev. Men ingenting har skett. Den passivitetenhotar nu en del av svensk industri, som borde ha stora möjligheter attutvecklas. Men här ges alltså ännu ett exempel på regeringenshandlingsförlamning, som leder till svåra problem för svensk industri ochsysselsättning. Skyll inte på SJ! Det är regeringen som har ansvaret.Vidta åtgärder! Det här är inte ett större ekonomiskt problem än att det bordekunna rymmas inom den ram SJ har. Man säger att detta skall man ordna vidframtida beställningar. Det är bra att en sådan plan kommer. Jag vet också attdet har varit planerat. Men problemet är ju att företaget i frågasvälter . Och att komma till en som är svältdöende och säga att "du fårkäk ", det är inte särskilt lyckat. För jag hör förstår jagmindre och mindre. Vem har sagt att SJ inte har pengar? Dessa 18 lok har SJhaft i sina planer . De skall beställas, man har avsettatt beställa dem, och det finns pengar till dem. Vilka andra beställningar ärdet SJ inte har pengar till, ? skall straxhär i talarstolen tala om detta. Det är alldeles riktigt att representanter för NOHAB varuppe på och ville att SJ skullegöra extrabeställningar på lok. Jag frågade SJ. Nej, sade man, vi behöver f. n.inga fler diesellok. SJ behövde alltså inga fler diesellok då. Men de 18 loksom nu skall beställas ingår i planeringen , det finns pengaravsatta i budgeten, i långtidsinvesteringen. Även om vi inte skall ta upp någon stor järnvägsdebatt ,vill jag säga att SJ dessutom nu har fått möjlighet attbedöma sina genom det förslag som skall ta ställning tillom . Jag förstår därför inte vad menar. Under ertid, när ni sossar satt vid makten, lade man ner järnvägar. förfölloch var impopulär. är den populär. åker människor tåg. Det är klart attdetta har inneburit problem. Men den socialdemokratiska krifiken mot SJ fallerpå sin egen orimlighet. Det var under er fid järnvägen förföll. Att nu stå häroch ta till brösttoner- och dessutom utan att kunna sakfrågan - tycker jag intestärker ställning som ordförande i vårt trafikutskott. Om loktillverkningen vid NOHAB i 23 (): Jag skall inte falla in i den litet grova tonsom präglade anförande. Representanter för företaget har begärtföreträde hos trafikutskott och sagt att deras företag nu är hotat.De har varit hos kommunikationsministern och talat om för denne att om SJ intevidhåller den beställning som SJ tidigare gjort, så att företaget får konfinuiteti sin tillverkning också , kommer de att bli varsladeom att lokavdelningen kan existera. Kvalificerad personal tvingasdå lämna företaget och vårt land. Det är häpnadsväckande att kommunikafionsministern intehar gjort sig bättre underrättad om förhållandena. Men det är ännu merahäpnadsväckande med tanke på att personalen, som nästan med andan i halsenkommit till trafikutskottet, då alltså sade att man hade varit hoskommunikationsministern och hade trott att denne skulle se till att dennautveckling skulle stoppas - men det har han inte gjort. Vilket värde har ettbesked innebärande att det väl i framfiden kommer att vidtasåtgärder? Det är nu som man skall se till att NOHAB räddas. Det är viktigt attdet sker , eftersom det är bättre att de anställda där får göra lok, någotsom de kan, än att kollega skall behöva skaffa andrajobb åt dem i . 24 Kommunikationsministern : Herrtalman! Ödmjukhet itonen är ju bästa gren. Uttryck som"handlingsförlamning", "oordning utan all like","häpnadsväckande" och sådant räknas väl inte. väljerdock själv sitt tonläge. Vad är det för beställning som SJinte har vidhållit? Det är alldeles rikfigt att NOHAB;s företagsledninguppvaktade med en begäran om extrabeställningar på lok som SJ inte behövde.Jag sade då att vi i vårt land inte har möjlighet att lägga ut dylikabeställningar. Sådan ekonomi har inte . Vad är det förbeställning som SJ inte har vidhållit, ? 25BERTIL (): Företrädare för företaget har förtrafikutskottet uppgivit att en planerad beställning, som SJ hade avsett attlägga ut för att den kontinuitet Om loktillverkningen vid NOHAB i som manunder alla år har stått för skulle kunna upprätthållas också under dennärmaste tiden, har uteblivit. säger att det skall hända någoten gång , men den brist i kontinuitet som har skapats genomryckigheten i både regeringens sätt att sköta SJ:s ekonomi och SJ:s eget sättatt sköta sina investeringsbeställningar gör att företaget nu är hotat. Dettycks vara okunnig om. 26 Kommunikationsministern : Herr talman!Jag utmanar att redogöra för vilken beställning som haruteblivit, inte bara tala om den i allmänna ordalag. Vi låter laga 30 lok perår, precis som varit förutskickat. Dessutom behöver SJ, som jag också sade viduppvaktningen, inga lok /84. Dessa lok har ingått i SJ:splanering, och man skall, som jag sagt i svaret, förhandla om dessalok, som skall levereras 1983. Jag utmanar alltså , ordförande itrafikutskottet, att tala om vilken beställning det är som har uteblivit. 27BERTIL (): vet precis lika väl som jag har haft kontinuerliga beställningar vid NOHAB . Dessabeställningar var också avsedda att fortsätta . SJ harnämligen kontinuerligt behov av att förnya sin uppsättning av diesellok. Detförhållandet att man tydligen skall ha 18 lok framöver visar att man har ettsådant behov. Man har dock helt plötsligt upphört med sina kontinuerligabeställningar . Anledningen till det är, enligt deuppgifter som företaget har fått av SJ, att SJ inte kan lägga ut några medel pådetta just . Man har det så besvärligt med sina beställningar av vagnar ochannat att man inte kan svara mot de enorma behov som trafiken skapar i övrigt.Anledningen härtill är att vagn- och lokparken är så nedgången. Det kan alltså finnas skäl för SJ att i detta läge användade små medel, som man har fått, till andra ändamål. Men när detta drabbar NOHABpå det sättet att den normala kontinuiteten inte kan upprätthållas är detregeringens sak att se till att den bevaras, genom att man vidtar särskildaåtgärder. 28 Kommunikationsministern : Herrtalman! Jag finner attherr inte kan redogöra för vilken beställning det är som utblivit.Den ordinarie beställningen skall göras . anser alltså,efter att från de fackliga organisationerna ha fått uppgifter som de av etteller annat skäl velat framföra till honom, att regeringen skulle - trots attSJ inte behövt några ytterligare lok -ha beordrat en extra loktillverkning vidNOHAB. Därmed har jag fått svar. SJ behövde dem inte och hadeinte planerat för dem. Men på grund av uppgifter från facket till herrZackrisson skulle SJ ha gått in och beställt lok som SJ inte behöver! Det äralltså vad menar! Det dröjde tills nu innan jag förstod det. 29 BERTILZACHRISSON (s): Nr 112 Jag konstaterar att i något försök till Måndagenden advokatyr är fullständigtointresserad av om det här företaget med sin g amil 1981 lokbyggnadskompentens kanöverleva eller inte. Det är också en intressant_ erfarenhetav den här diskussionen. Jag har inte möjlighet att återge allt som sades vid uppvaktningen, menman sade bl. a. att man eventuellt hade ett antal internationella beställningarpå gång. Om man inte fick dem kunde det uppstå problem. Sedanhar jag inte hört av NOHAB på annat sätt än genom tillfälliga diskussioner häri kammaren med en riksdagsledamot. Det har inte kommit några larmrapporter, ochnu har NOHAB beställning på reparationer av 30 lok, och skall vidiskutera den planerade beställningen av 18 lok. har tagit ett uttalande från fackliga representanter till intäkt fören fråga till kammaren. Felet var bara att inte hade något påfötterna. Då gäller det att framställa mig som handlingsförlamad ochointresserad av att företag överlever och ta till alla de kraftord som är såfruktansvärt vanliga i , där vi aldrig kan behandla varandra somhyggligt folk utan måste komma åt varandra polifiskt. Det är det . 6§ Svar på interpeilation 1980/81:109 om färjetrafiken över , med hänvisning till planerad förändring i färjetrafiken över ,frågat mig om jag vill medverka till att en analys och utvärdering avfärjetrafiken mellan och kommer till stånd samt om jag är bereddatt också granska andra alternafiv för trafiken till /centrumläge eftersträvas. Underår 1979 genomfördes en statlig utredning om bl. a. möjligheterna att uppnå enförbättrad lönsamhet i den olönsamma trafiken överÖresund. sker färjetrafiken över södra i samarbete mellanScandinavian och A/S Dampskibsselska-bet . Enligt bolagenär trafiken på linjen olönsam. Förlusterna uppgår fill drygt 1milj. Rederierna anser att linjen saknar möjligheter att bliekonomiskt bärkraftig. På såväl svensk som dansk sida har man därför ansett detnödvändigt att trafiken läggs ned, senast . Enytterligare analys och utvärdering av trafiken genom statens försorg, såsom efterlyser, anser jag onödig. En utredning skulle förmodligen också förlänga den tid som den förlustbringande trafiken skulle 23 Regeringen kan enligt min mening inte medverkatill detta utan att ta ansvar för att de båda rederierna hållsekonomiskt skadeslösa. Ett sådant stöd är jag för min del inte beredd att verkaför, särskilt som trafiken avses fortgå mellan de berörda regionerna på andralinjer. Jag tror f. ö. inte att statliga utredningar kan göra underverk ochförändra grundläggande trafikförutsättningar för var gods- ochpersontransporterna lämpligast sker. På frågan om färjetrafiken mellan centrum i i har jag erfarit att rederierna är inriktade på attfortsätta utveckla den s. k. snabbåtstrafiken. Exempelvis har rapporterats från dansk sida undersöker möjligheten att utveckla stora katamaranfartygeller annan typ av modernt snabbgående tonnage som kan utnyttja befintligfärjelägeskapacitet. Jag har ingen anledning att ifrågasätta bolagens bedömningar. Slutligen vill jag framhålla att det alltid står varjeintresserad, t. ex. de berörda kommunerna, fritt att öppna ny trafik överÖresund. Det är dock uteslutet att staten skall gå in och stödja trafiken medstatsbidrag. 32ERIC (): Jag får tacka kommunikationsministern försvaret, ett svar som jag tycker är onödigt negativt. Genom svaret avhänder sig kommunikationsministern alltansvar för båttrafiken över södra . Detta tycker jag är tråkigt - jagmenar att det är naturligt att man även på riksnivå känner ett ansvar för attett rimligt trafikutbud upprätthålls mellan ett grannland och angränsanderegion i det egna landet. Det ligger ett starkt nationellt intresse i attmöjligheter ges till goda kontakter över nationsgränserna. Det förhållandet att staten via ett av SJ ägt bolagengagerat sig i Öresundstrafiken - det har även danska staten gjort - bordeenligt min mening utgöra en grund för ekonomisk uthållighet hos denna trafik. Anledningen till att jag ställt den här frågan är attMalmöregionen för en del år sedan var en region där näringslivet blomstrade ochutvecklingen i övrigt gick starkt framåt. Denna positiva utveckling har nublivit negativ. Detta är märkligt - det finns ju rika möjligheter och godaförutsättningar för en gynnsam utveckHng. Regionen ligger i närheten av EG:snorra marknadsområde, och med allt sammantaget borde vara enpositiv miljö för industriell utveckling. Men det är tydligt att det finns vissa bromsar för engynnsam utveckling. är naturligtvis trots sin litenhet ett hinder närdet gäller att komma i kontakt med och EG:s marknadsområde. Själv ärjag därför anhängare av en fast förbindelse över - det vill jag gärnasäga. Men av allt att döma kan det komma att dröja innan brobygget är enrealitet. För oss som bor i regionen är det därför angeläget att fram till dessatt brobygget är klart ha goda trafikförbindelser med och kontinenten- för att inte säga att det är en nödvändighet, om skall kunnavidareutvecklas. Men en långsiktig och säker lösningav Öresundstrafiken är inte enbart en regional fråga. Det är, som jag varinne på, också en fråga av nationellt intresse. Den har vidsträckt betydelseför sysselsättningen, handeln och det kulturella utbytet över . Ett nationellt intresse är det framför allt därför att detär fråga om trafik mellan två länder. SJ har också visat visst intresse förÖresundstrafiken. Men eft kompanjonskap med privata intressen, som SJ nu har,tycks inte vara det fördelaktigaste sättet för att få till stånd den härsortens trafik. Vi har en gång haft en rätt hygglig trafik över . Ibörjan av transporterades drygt 8 miljoner passagerare över sundetssödra del . Rederierna visade också vinster, även om de var små. Därefterhar det skett en ständig minskning av passagerarantalet, och vi är nere ica 4 miljoner . Färjetrafiken går med förlust. Vad denna förändring avresandefrekvensen beror på tycker jag skulle vara värt en undersökning ochanalys. Vidare borde det göras en undersökning av varför ledenMalmö-Tuborg går så dåligt. gjorde direktör . enutredning om Öresundstrafiken. Och i de delar av utredningen som är offentligaanger han att det trafikunderiag som finns bör vara tillräckligt för att medgeen lönsam färjetrafik, om denna organiseras och bedrivs på ett professionelltsätt. Det var också direktör som föreslog inrättandet av leden Malmö-Tuborg.Så nog tycker jag att det finns anledning att undersöka varför det har gått såsnett. Trafiken mellan och är på sitt sättprisledande. Därför borde det undersökas om det inte går att åstadkomma enhelhetslösning för båttrafiken i hela . Med det anförda vill jag avvisa tanken att en analys ochutvärdering skulle vara onödig. Vi har i litet svårt att acceptera att rederiettillåts att avveckla trafiken mellan och innan en ordentlig analysoch utvärdering ägt rum och utan att det finns förslag om hur man skall få tillstånd en ersättningstrafik. kommun hade hoppats att kommunikationsministernpå grund av statens ägande av SJ och Svelast skulle agera i avsikt att skapa entrafik med trygga arbetstillfällen och tilltro från passagerare och näringsliv.Själv hade jag hoppats att kommunikationsministern i kraft av statensägaransvar skulle ha lämnat ett något positivare svar än det jag har fåu. 33ULLA TILLÄNDER (c): För den som läser framstår såväl syftet att få i gång pålitliga båtförbindelseröver sundet som själva formuleringarna välbekanta. För min del beror detantagligen på att andemeningen i interpellationen överensstämmer med demotioner som i år har väckt. Länge var vi ganska ensamma om att kämpa för bättrebåtförbindelser eller att kämpa mot strömmen, för skulle man bygga en brovar det mindre motiverat att satsa på färjor. Det var ytterligare ettargument för en bro, och man behövde många argument som talade för en sådan. Jusämre färjetrafik, desto snabbare en bro - den strategin låg misstänkt näratill hands. Ett brobygge skulle dessutom sluka väldigt mycket kapital, ochbanker och kommuns ledande män har ställt upp med sådan entusiasm, attdet inte alls är märkvärdigt om färjetrafiken har kommit i bakvatten. verkar det trots allt som om broplanerna bHr alltmindre förankrade i verkligheten. Regeringen har ju inga planer på att stödjaen sådan äventyrlig satsning, och utan den garanti som vi skattebetalare kan gelär inte de spenderglada herrarna i t. ex. SE-banken riskera att kasta pengarnai sjön. Därför tycker jag att interpeilation är etttecken på tillnyktrande när det gäller frågan om sundsförbindelser. Vi icentern har länge önskat en helhjärtad satsning på färjetrafiken, men tyvärrhar vi tvingats åse hur båttrafiken blivit allt sämre. Våramotioner har pekat på det. Erfarenheten visar att man måste satsa på det ena ellerdet andra. Om man kunde bygga upp en kraftig, pålitlig och stabil färjetrafikigen skulle det ha stor betydelse för sysselsättningen i vårt län, för att intetala om de behov inom näringslivet som en fungerande färjetrafik skulletillgodose. Allt detta är nu så genomutrett och genomdiskuterat och såmånga gånger påpekat att det inte behöver sägas igen. I den långa historien om brons vara eller icke vara finnsdet en del konstiga saker. För det första tycker man att ett färjebolag i händerna pårätt personer skulle kunna bli lönsamt med det passagerarunderlag som finns,åtminstone latent. Här har färjor fungerat , och är det somförgjort. Initiativen har varit halvhjärtade, ryckiga och instabila. För det andra är det närmast en skandal att förbindelsernamellan två av större regioner har tillåtits förfalla till nuvarandenivå. Medan alldeles för mycket tid, initiativ och kraft har spolierats på enbro, som förefaller alltmer avlägsen, har kommunen försummat att ta initiativför att upprätthålla åtminstone en sådan färjetrafiknivå som man en gång haft. För det tredje kan man undra varför inte en del av alltdet kapital som tydligen fanns tillgängligt när det gällde en bro och brofästent. o. m. långt in i lika gärna kan satsas på bra och bekvämabåtförbindelser. Nog borde man ha rätt att förvänta sig samma handlingskraftoch risktagning när det gäller färjorna. Kan man bygga en bro, privatfinansierad och avgiftsbelagd,framstår det som en gåta för många varför man inte på motsvarande sätt kanengagera sig för båttrafik, som tjänar samma syfte som en bro men inte allskräver lika stora kapitalkostnader. Det är rätt, som båda talarna säger, att de här frågorna ihög grad är utredda och genomvaskade. Jag ser kanske inte utredandet som detviktigaste. När det gäller frakttrafiken vill jag från minutgångspunkt säga främst till interpellanten att vi f. n. har sådan mellanLimhamn och . Den skall vidareutvecklas och byggas upp. Där gårbiltrafiken och det tunga tonnaget. Passagerartrafiken bedrivs med snabbåtarna.Man utvecklar också förutsättningarna för att få dessa litet bättre ochbekvämare. De skall bl. a. kunna ta passagerare centralt i och centralt iKöpenhamn. När det gäller de stora passagerarbåtarna har det visatsig att det inte går att driva dessa med vinst, om man inte kan kombinerapassagerartrafiken med frakt av gods. I är man emellertid inte bereddatt upplåta så centralt område som Hamnegade för gods. Därmed finns det tyvärrinte några förutsättningar för sådan frakt. Var man än hamnar i vår del avvärlden är det tyvärr så att alla typer av större passagerarfärjor ocksåbehöver ha frakt för att få fillräckligt underlag för trafiken. Om kommunför sin del skulle vilja garantera förlusterna , är det möjligtatt bolagen skulle kunna vara intresserade av att göra ytterligare en analys.Från statlig sida kan jag bara säga att där det finns garanterad godstrafik ochgaranterad passagerartrafik finns det ingen anledning att gå in medskattemedel. Om kommun och bedömer ny trafik överÖresund angelägen står det naturligtvis dem fritt att öppna sådan. Jag är intesäker på att "rätta personer" hjälper i det här fallet, utan detviktiga är att det måste finnas vissa förutsättningar. Jag tänker inte starta någon debatt om bro eller icke broöver sundet. Men jag har sagt tidigare, och det står jag för, att hade stadenMalmö med omnejd, med 300 000 invånare, och med omnejd, med 1,5miljoner invånare, mellan vilka båda städer avståndet är , varitåtskilda av något annat än vatten, hade det funnits en väg mellan dem för längesedan. Hade det varit berg, åkrar, morän eller något annat som skilt dem åthade vägförbindelser redan funnits, men just på grund av att det är vatten ochdet gäller att bygga en broförbindelse väcker det sådant motstånd hos många. Jag har också sagt att det inte förefallerorimligt att förbinda med vårt danska broderfolk genom enbroförbindelse från , när vi anser det klokt att förbinda med vårtnorska broderfolk uppe vid , där vj har eii fungerande järnväg och hadekunnat använda piggy-back eller annan modern teknik för att bättre utvecklajärnvägen. Jag vill gärna säga detta, som jag är medveten om att detär svårt att se till att man kan få statsgarantier. Regeringen har ju sagt attdet inte finns anledning för den att ensidigt stödja ettbroprojekt, när man inte från den danska sidan har visat minsta intresse. Om en person skall ta sig från till ochskall ta med sig sin bil är det självklart att han helst skulle vilja åka översundet på en bro, om han har att välja mellan att stå i färjeköer under långtid, tillbringa en och en halv timmeombord på båten och sedan köra av eller att åka över på en bro, där det inte ärnågra köer och där det enligt beräkningarna skulle kosta omkring 75 fill 80 %av kostnaden för färjeöverfarten. Det är ganska klart att det finnsförutsättningar för att få mycket större trafik mellan de båda länderna, om manhar en fast förbindelse än om man har en färja. Anf.35 (): Får jag bara fill säga att jag självfallet uppskattarall den hjälp som vi kan erhålla från sida. Vi har självfallet ocksåfrån socialdemokratin inte bara diskuterat brofrågan utan ocksågenomfört uppvaktningar hos regeringen för att få till stånd en någorlundahygglig trafik över . Jaghåller med kommunikationsministern om att vi väl inte skall ha någondebatt om en broförbindelse. Det finns ju ingen bro, och vad vi behöver är, somjag redan framhållit, förbättrad båttrafik mellan och . Jagtycker att kommunikationsministern något lättvindigt avfärdar statens ansvar förbåttrafiken när han menar att de berörda kommunerna skulle kunna klara av densaken. Det är visserligen sant, som det står i kommunikationsministerns svaroch som han också här framhållit, att vi har andra båtlinjer än mellan Malmöoch . Vi har färjetrafiken mellan och , som jag innerligthoppas blir kvar. Vi har vidare flygbåtstrafiken, och den vill jag självfalletockså ha kvar. För Lim-hamn-Dragör-trafiken behövs en bättre tilläggsplats iLimhamn, och den kommer att rustas upp av kommun. Men det är en litenkomplikation med Limhamn-Dragör-leden, nämligen att när det är isvinter är detväldigt grunt för isbrytarna som skall hålla hamnarna isfria. Därför vore deten fördel med stora båtar som trafikerar linjen mellan centrum i i . Det skulle innebära säkrare förbindelser och därmedsäkrare transporter för exempelvis utlandsposten och näringslivets transporter. Skalldet över huvud taget vara möjligt att återigen få till stånd en trafik med högtpassagerarantal, till gagn för både ekonomi och kulturellt utbyte, så fordrasdet enligt min mening rejäla passagerarbåtar som seglar från centrum tillcentrum i de båda städerna och . Men hur stora dessa båtar skallvara, vilken storlek som är lämplig, borde man enligt min mening ha kunnatutreda bättre. Likaväl som staten har ett ansvar för våra järnvägar på land, har staten ett ansvarför båtförbindelserna mellan två länder. Det räcker inte med att barakonstatera att båttrafiken över södra går med förlust. Staten måsteockså vara beredd att hjälpa fill, så att trafiken fungerar på etttillfredsställande sätt. Staten bör enligt min mening ta ett direkt ansvar förbåttrafiken centrum-centrum, mellan och . 36 (): har ju sagtt att det enligt hans mening inte blir enbro under detta sekel och antagligen inte heller . slutsats som fler och flerdrar: Det blir ingen bro. Alla turer är gjorda, och resultatet blir bara papperoch återigen papper. Nubekräftar också socialdemokraterna genom det arbete för en fungerande färjetrafiksom man lagt ned den slutsatsen att bron inte tillhörde aktuella problem som skall lösas, utan att det nu just gäller färjetrafiken.Man kan förstå vissa politiker som tycker att det kan vara mera spännande attsatsa på en bro än att satsa på triviala färjeförbindelser. Visserligen är detbra med visioner för framtiden, men är det ju så att politikers uppgift äratt syssla med och att försöka lösa triviala problem. En bro skullenaturligtvis vara något i världsformat att visa upp, ett monument över vår tid.Men jag tror att det är klokt att lämna visionerna, när dessa inte ärrealistiska. Egentligenär det, precis som kommunikationsministern säger, fråga om att lösa det enklaproblemet hur folk skall ta sig över några sjömil vatten. Det problemet skullegenom en kraftfull satsning på båttrafiken lösas på ett tillfredsställandesätt.