prot · G409145 · 1980-12-31 00:00:00 — - inte utgjorde anledning till jäv. Jag utgår ifrån att det råd som industriministern fick avrättschefen i statsrådsberedningen grundade sig på bedömningar som finnsi den promemoria som är upprättad 1979. Det måste vara det som lett rättschefeni hans råd till industriministern. Han har alltså, som utskottet har sett det,vidtagit de försiktighetsåtgärder som bör vidtas. För att så gå till IG-lånen har hela utskottet konstateratatt man ånyo tvingats använda IG-lånen för att ge rådrum. Jag tror att det harvarit fill fördel för de anställda och för företaget. Menar Wivi-AnneCederqvist att det har varit fill nackdel att företaget fick dessa 100 miljoner?I så fall tycker jag att hon skall säga det rent ut. Så till de två pressmeddelandena, som tillmätts storbetydelse. Jag sade inte att pressmeddelandet var ett referat avförhandlingsuppgörelsen, utan jag sade att i det ena redovisadesförhandlingsuppgörelsen, som generaldirektören lagt fram.Industriministern framhöll att det var regeringens avsikt att föreslå riksdagenatt fatta beslut i enlighet med denna uppgörelse. Det är inte bara i pressmeddelandet som uttalanden omkonkurs finns. Jag har noterat från fyra olika tidningsorgan - jag har intebara som sanningsvittne! - att socialdemokratiska företrädareockså talat om konkurs som ett alternativ. Det måste ha orsakat lika stor orohos de anställda som hos företaget! återkom till de konstitutionellaaspekterna. Socialdemokraterna menar att det finns en industripolitiskdimension och en konstitutionell dimension i det här ärendet, och därför kommervi väl inte varandra så mycket närmare i den här debatten, I denindustripolitiska dimensionen har socialdemokraterna bjudit på i stort settsamma lösningar som regeringen, helst litet mer. Med samma varma hand slår mansedan på regeringen i den konstitutionella dimensionen. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Handläggningen av stödet tid NCB AnL 104 (); frågar mig om jag inte anseratt NCB skulle ha haft de här pengarna. Men då är vi, , inne påfel debatt. Den debatten hölls här i kammaren, när vi behandladenäringsutskottets betänkande. har att göra denkonstitutionella granskningen. Och de fyra punkter som vi har tagit upp ärjåvsfrågan, om regeringen hade författningsmässigt stöd för att ge industrigarantilån,de motstridiga uppgifter som regeringen lämnade och långbänken som man drogfrågorna i. Jag lägger inga politiska värderingar på frågan omindustrigarantilånen. Jag menar att man inte hade något författningsmässigtstöd för att ge dessa lån. Ett enigt utskott, som tillhörde ochsom nuvarande kommunministern var ordförande i, sade detta redan 1979.Men den frågan har också dragits i långbänk. säger attpropositionen ligger på bord. Ja, den kom efteråt, ungefär som nårman slänger in jästen efter brödet i bakugnen. Den propositionen är ännu intebehandlad. Den kom efter den proposition som behandlades . Jävsfrågan kan vi inte komma ifrån.Visserligen är industribevisen unika för NCB. Jag har läst på detta - det varnytt för mig - och det är faktiskt så att industribevisen är konvertibla. Dekan förändras till B-aktier. Industriministern innehade industribevis somkunde bytas ut mot B-aktier. gick han ut med ettpressmeddelande där han sade att staten skulle satsa 375 milj. kr. Tvådagar efteråt, , överlät han industribevisen till sina söner.Den 5 februari lade han fram en proposition om att samtliga industribevis efterhand skall bytas ut mot B-aktier. Jag anser nog, herr talman, attindustriministern borde ha varit försiktigare. AnL 105BENGT KINDBOM (c): Beträffande industrigarantilånen har, som jagsade i mitt huvudanförande, åtgärder vidtagits tvärtemot vad som står i densocialdemokratiska reservationen. Under den föregående diskussionspunktendebatterades beredningsfrågorna. Vad som har skett sedankonstitutionsutskottet Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Handläggningen av stödet tiU NCB gjordesitt uttalande är ju att ärendet har beretts genom tillsatta utredningar, genomremissbehandling och genom förslag i en proposition. Man kommer att få denmöjlighet som har efterlyst, säger att debatten om de 100miljonerna hade vi . Det tycker jag är ett felaktigt påstående.Beslutet om de 100 miljonerna togs av regeringen ,och frågan var om regeringen skulle ha underlåtit att föreslå att NCB fickdetta lånekapital, därför att den saknade de legala möjligheterna. Jag villminnas att det i en socialdemokratisk tidning t, o, m, gjordes gällande attsocialdemokraterna hjälpte till genom att utpeka just IG-lånen som en möjlighetför industriministern att skapa ett rådrum för företaget. AnL 106 (): Det är ingen lätt uppgift som fått att försvara regeringen i NCB-frågan, Han säger att besluten om pengarna till NCB har fattatstidigare, och det är jag överens med om. Vi harhaft tvåpropositioner om NCB. Den om de 100 miljonerna debatterade vi i kammaren den 6maj, men propositionen med förslaget att lösa IG-lånen har vi inte behandlat än- den propositionen kom . När industriministern och regeringen behandlade frågan områdrumsstöd till NCB, hade man alltså inte författningsmässiga grunder härtill. AnL 107 (); Slutsatsen av det resonemanget blir att någotrådrumsstöd inte skulle ha getts företaget. Vilka konsekvenser det hade fåttför de anställda och för bygden redovisades redan när man i massmediadiskuterade konkursen som en lösning. Det hade inte visat något ansvar från regeringens sida attställa upp för de anställda och för att ge företaget möjlighet till rekonstruktionpå acceptabla villkor. AnL 108 (): Jag har sagt att vi går inte in påpolitiska värderingar när granskar statsrådensämbetsutövning. Det är en konstitutionell granskning som görs. Vad jag tyckerom NCB, hur mycket pengar företaget borde ha haft och att man borde ha fått demtidigare är en sak. Vi har granskat hur regeringen har utfört sitt arbete efterförfattningsmässiga grunder, och då har vi framfört kritik på fyra punkter. Det är klart, herr talman, att jagskulle kunna göra som partiledare och upprepa allt det jag harsagt, men jag tror att jag nöjer mig med att säga det en gång. AnL 109BENGT KINDBOM (c): Låt oss då hålla oss till de konstitutionellafrågorna. Vi har konstaterat att användandet av IG-lånen inte stämmer med deformella Men då får välockså socialdemokraterna bestämma sig i bl. a. beredningsfrågan. Kritikenpå den förra punkten gällde att regeringen hade lagt fram förslaget för snabbt.Här har man berett ärendet på vanligt sätt - utredning, remiss, proposition -och då har det gått för långsamt. kommer vi ändå att befinna oss i ensituation där regeringen har legala möjligheter att ge rådrumsstöd. AnL110 (): riktade ett enigt utskott rätt stark kritik mot attregeringen hade givit företag rådrumsstöd i akuta situationer. Men vi sade attdet är inte minst från rättssäkerhetssynpunkt väsentligt att regeringen harmöjligheter att även i krissituationer handla på formellt rikfiga grunder. Detär de riktiga grunderna som man inte har skaffat sig pä utskottetuttalade detta 1979. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Sedande under avsnittet Handläggningen av stödet till NCB anmälda talarna nu haftordet övergår kammaren till att debattera Dispens enligt den s. k.Sydafrikalagen. AnL112 (): Jag skall i mitt anförande något utveckla den socialdemokratiskareservafionen 7. I den tar vi upp regeringens handläggning av den s. k.Sydafrikalagen. Det är två punkter vi särskilt pekar på i reservationen: delshandläggningstiden, dels den utrikespolitiska aspekten. Ivad gäller den tid det tagit för regeringen att handlägga ärendet anser vi attden är för lång - detta med tanke på sökandes rätt att utan onödigt dröjsmål fåbesked i ett, för det sökande företaget, angeläget investeringsärende. Ansökanställd till regeringen från om att få göra en investering i sittdotterbolag i på . inkom till kommerskollegium den 21december 1979 och avgjordes genom beslut i regeringen . Dettog alltså att få fram ett beslut. Det kan visserligen hänvisastill att berörda fackliga organisationer skall höras, men handelsdepartementetfick ärendet , och då hade berörda organisationer yttratsig. Från det ärendet kom till till dess regeringenbeslutade tog det alltså över . Sedanden utrikespolitiska aspekten, 1979 antogs en lag om förbud för investeringar iSydafrika och , Vårt land har således bedömt svenska företags engagemangi som så känsligt att en särskild lag stiftats för att hindrainvesteringar i dessa länder, och det med all rätt med tanke på den politik somförs i i fråga om den färgade befolkningens levnadsvillkor. Viär glada över att utskottet enhälligt uttalat, att det fanns skäl som taladeför att utrikesnämnden borde ha hörts för samråd med oppositionen innan Dispensenligt den s. k. Sydafrikalagen Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Dispens enligt den s. k. Sydafrikalagen regeringenbeslutade att ge dispens. Även om det inte är krav på att utrikesnämnden skallhöras, förordade den s. k. att i dispensärenden avprincipiell betydelse skulle utrikesnämnden höras innan regeringen fattadebeslut. Vi anser oss ha stöd för vår uppfattning att ärendet varprincipiellt viktigt av det faktum att samtliga folkpartistatsråd medutrikesminister i spetsen reserverade sig i regeringen motbeslutet. 1 utrikesdebatten här i kammaren medgavutrikesministern att i den mån regeringen har att ta ställning till nyaärenden av samma principiella vikt, så ansåg han att det är rimligt att inkallautrikesnämnden innan ärendet avgörs. Det är viktigt för framtiden. Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall till densocialdemokratiska reservationen 7. AnL 113BERTIL MÅBRINK (vpk): I den här frågan tvistas det om vilkendignitet beslutet om att ge dispens för att installera två maskineri sitt dotterföretag i skall ha. Att frågan är principiellt viktigunderstryks bl. a. av att ett flertal statsråd med utrikesministern i spetsenreserverat sig mot regeringens beslut att bevilja dispensen. Att utrikesnämnden borde ha satnmankallats torde också ståklart för var och en som tänker någorlunda självständigt. Att så inte skeddeondgör sig bl. a, socialdemokraterna över, och kritiken är naturligtvisbefogad. bör man emellertid ställa en fråga till densocialdemokratiske talesmannen i den här debatten, som vi just nu för: Varförbegärde inte ni socialdemokrater att utrikesnämnden skulle sammankallas? Nihade den möjligheten, och ni skulle enligt vad jag förstår ha fått gehör förett sådant krav. Om ni hade begärt utrikesnämndens sammankallande, hade manvarit tvungen att sammankalla den, för enligt bestämmelserna räcker det attminst fyra ledamöter av utrikesnämnden begär detta för att den skall sammankallas.Det finns fyra socialdemokrater i utrikesnämnden. Jag tycker det skulle varabra om man kunde få klart besked på den här punkten. Det är en avhuvudpunkterna i er kritik. Enligt vpk kan dock inte detta vara huvudfrågan i kritikenmot regeringens beslut att bevilja dispensen. Huvudkritiken mot regeringen måste gälla att man inteföljt Sydafrikalagens innehåll. Regeringens beslut innebar inte bara utbyte avförslitet material, det innebar också en utvidgning av produktionen ochdessutom tillverkning av nya produkter. Detta strider, vad jag kan förstå, motnyinvesteringsförbudslagen. Vidare gavs dispensen i ett läge då rasistregimenintensivt terrorbombade och . Man massakrerade flyktinglägerbl. för dispensgivningen fanns också klardokumentation som visade att bl. a. av sydafrikansk lag är knutettill detta lands krigsindustri. Det fanns också klar dokumentation över attSandvik AB är skyldigt att upprätta privatarméer vid sina företag i att försvara den avskyvärdarasistregimen mot befolkningsmajoritetens krav på människovärde och demokrati. Alltdetta tillsammans kände regeringen till när den beviljade dispensen, och dettaborde varit tillräckliga skäl för att icke bevilja den. Mot den bakgrundenlägger vpk fram följande yrkande: attutskottets anmälan såvitt avser prövningen av dispens enligt den s, k.Sydafrikalagen läggs till handlingarna med följande uttalande: påstått motsatsen är avsikten med dess investering i nyamaskiner för fräsning av spår i borrkronor att öka företagets verksamhet ochstärka dess konkurrenskraft på den sydafrikanska marknaden. Investeringenmöjliggör en utvidgning av bolagets verksamhet i , Uppenbarthar en minoritet inom regeringen kommit till denna ståndpunkt eftersom denreserverat sig till regeringsprotokollet i frågan. Regeringsmajoritetenhar icke kritiskt prövat det underlag som presenterat. Dess beslut hardärför inneburit att man tillåtit företaget att vidga sin verksamhet iSydafrika vilket är i strid mot 4 § lagen om förbud mot investeringar iSydafrika och , vari det heter: "Undantag får inte göra det möjligtför sökanden att utvidga sin verksamhet i eller . "Regeringens beslut har undergrävt denna lag. Dessutomär regeringsmajoritetens beslut inte bara ett uttryck för en grov politiskomdömeslöshet, vilket inte är en konstitutionell fråga, utan dessutom ettflagrant övertramp gentemot den politiska linje som lagt fastbeträffande hållning fill rasistregimen i . Medhänvisning till det anförda riktar en allvarlig anmärkning motregeringsmajoritetens tillämpning av den s. k. Sydafrikalagens dispensmöjlighet. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Dispensenligt den s. k. Sydafrikalagen AnL 114 (): Låt mig allra först säga att jag inte tänker ta i anspråk alla de tiominuter som jag har antecknat mig för. Jag behöver bl. a. inte göra det därföratt , reservanternas talesman, också var kortfattad och stillsam isitt inlägg. Den reservafion som han företrädde är också mycket försiktigthållen. StureThun tog i sitt anförande bara upp två saker. Den ena var handläggningstiden.Han tyckte att 13 månader var en . Den andra var deutrikespolifiska aspekterna. Det är riktigt att 13 månader kan tyckas vara enlång tid för att handlägga ett regeringsärende. Men ni klagar i andrasammanhang på att regeringen har haft för bråttom i sitt beslutsfattande. Detsäger ni bl. a. i reservation 2 till betänkande. Viär väl också ense om att detta var en principiellt mycket viktig fråga. Ochprincipiellt viktiga frågor måste få ta den tid som behövs när det gällerberedningen. Och eftersom detta var den första dispensfråga som var aktuellsedan Sydafrikalagen antogs av måste man också ge remissinstansernaen chans. Det sade också att han hade förståelse för. Jag ,trordärför inte att vi i onödan behöver söka någon strid, i varje fall inte någonordstrid. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Dispens enligt den s. k. Sydafrikalagen Jag skall nöja mig med att allra sist ägna litet tid ätvad sade. Han är kategorisk i sitt påpekande. Han menar attregeringen här inte har följt Sydafrikalagen, Vad innebär då denna lag? Jo, attsvenska företag inte får öka sitt engagemang i , Det är inte tal omdet heller. Däremot har förutsett att företagen kan bli tvungna attbyta ut slitna maskiner mot nya. Det är anledningen till att det finns endispensmöjlighet. Om man inte här skulle ha kunnat ge bifall till Sandviksframställning, frågar jag mig om det över huvud taget finns någondispensmöjlighet. Och varför är då en dispensmöjlighet inskriven i lagen? är det ett faktum att det aktuella maskinutbytetinnebär att faktureringen kommer att minska när det gäller dennaproduktion. Dessutom kommer antalet anställda som sysselsätts med dennaprodukfion i att minska. Är inte detta ett bevis för attregeringsbeslutet, som ligger innanför lagens råmärken, var riktigt? Det var enligt min mening riktigt att ge denna dispens.Att sedan några regeringsledamöter reserverade sig är en helt annan sak.Reservationen är, såvitt jag vet, heller inte motiverad. Det skall man också tahänsyn till vid denna historieskrivning. Jag ber att få yrka bifall fill utskottetshemställan i denna fråga, AnL 115 (vpk) replik: Det är riktigt att den folkpartistiskareservationen icke är motiverad. Det kan väl, med tanke på regeringssamarbetetoch sammanhållningen inom denna, finnas sina förklaringar till detta. Menregeringen sprack ju ändå. Såvitt jag kan förstå måste dock reservationen från defolkpartistiska statsråden bero på att investering just innebär enutvidgning av produktionen. Såvitt jag vet var det fråga om att installera nyamaskiner i en ny anläggning som skall byggas i , Det är, Sven-ErikNordin, någonting annat än att byta ut två gamla maskiner. De sydafrikanskatidningarna hälsade också denna dispens för med tillfredsställelse. Detalade om att investeringen innebär stora möjligheter till en ny produkt somskulle vara betydelsefull också för , Och tidningarna såg mycketpositivt på den investering som skulle göra. Det är detta som är viktigtnär vi diskuterar denna fråga. Därmed strider också detta beslut mot innehålleti den lag om förbud mot nyinvesteringar i som antogs av riksdagen1979, Jag har ställt en fråga till socialdemokraternabeträffande utrikesnämnden, och jag skall passa på att upprepa den här. Vad äranledningen till att ni inte själva begärde att utrikesnämnden skulle inkallas?Jag kan inte se varför man över huvud taget skall göra detta till ett stortnummer. Jag förstår inte riktigt den socialdemokratiska reservationen. Jag kaninte se att detta är huvudfrågan ur konstitutionell synpunkt - den måste varadet som jag har tagit upp och som nu har försökt att argumenteraom. AnL 116 () replik: säger att visocialdemokrater tidigare i debatten har klagat över att regeringen har haftför bråttom i sin handläggning av ärenden. Det har vi visserligen gjort, mennär detta ärende kom till hade kommerskollegiumhört berörda remissinstanser. Det framgår av handlingarna att man hade s, k,gemensam beredning i denna fråga. Jag ser det så, att när man sedan inom regeringen kundekonstatera denna oenighet i en så här principiellt viktig fråga, fanns detanledning för statsministern att höra utrikesnämnden, AnL 117 () replik: Jag är övertygad om att om regeringen skulleha fattat ett snabbt beslut, låt oss säga efter en eller annan månad, så skullevi nog här i kammaren fått höra att regeringen hade gått för brådstörtat tillväga. Men vi skall väl inte söka sak om sådana ting. Jag vill sedan betyga att Sydafrikaärendet handlar omkänsliga och besvärliga ting. Man kan utifrån olika ståndpunkter hamna på olikaresultat-det är ingenting att säga om det. Men någonstans måste man ju ändåbestämma sig för hur lagen skall tillämpas, och det har skett. Låt mig sedan påpeka att det efter det attdetta ärende avgjordes har förekommit fler "ärenden som har avsett dispensfrån Sydafrikalagen, och i de ärendena har regeringen varit enig. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Dispens enligt den s. k. Sydafrikalagen AnL 118DANIEL TARSCHYS (fp): antogriksdagen som första parlament i världen en lag om förbud mot investeringar iSydafrika och . Det är en lag som haft stort symboliskt värde vid de internationellaansträngningarna att bekämpa apartheidpolitiken. Det är en lag som också harstärkt internafionella anseende i stora delar av världen. Moderaternavar ensamma om att rösta emot den lagen. prövade regeringen en ansökan från omdispens från 4 § i Sydafrikalagen. Den prövningen resulterade i att regeringenbiföll ansökan men att samtliga folkpartistatsråd reserverade sig föravslag. och centerpartisterna i regeringen såg mera till företagetsbehov, medan folkpartisterna fäste större avseende vid lagens syften. visar det sig att även socialdemokraterna ikonstitutionsutskottet ömmar för företaget, som inte fick investera iSydafrika. De protesterar visserligen inte mot regeringens beslut, men hävdar attSandvik fick vänta alltför länge på besked. Därtill finner de detanmärkningsvärt att utrikesministern har reserverat sig i en utrikespolitiskfråga, och vill på den grunden framställa en erinran till . För min del finner jag det rätt överraskande attsocialdemokraterna har hakat upp sig på den hår frågan. Det stämmer inte allsmed deras traditioner på det utrikespolitiska området. Och jag undrar i mittstilla sinne vad socialdemokraterna i utrikesutskottet egentligen tycker om denlilla åsne- 9 protokod 1980/81:142-146 Granskningav statsrådens tjänsteutövning ni. Dispensenligt den s. k. Sydafrikalagen spark som deras kolleger iKU nu försöker rikta mot utrikesministern och folkpartisterna i regeringen, ISydafrikafrågor brukar det nämligen inte annars vara svårt att komma överensmellan socialdemokraterna och . Deinvändningar som framförs i reservationen är också underliga. Man talar om enalltför segdragen handläggning, när fiden mellan sista, kompletterandeskrivelse och regeringsbeslutet bara var , inkl, julhelgen. Frånbåde den socialdemokratiska och de borgerliga regeringarnas tid går det attfinna hundratals dispensärenden som tagit avsevärt att hantera. Denandra angreppspunkten är lika svag. I hanterades frågan somett gemensamt ärende för , industridepartementet ochutrikesdepartementet. Föredragande i regeringen var handelsminister , Det var aUtså inte det föredragande statsrådet, utan ettannat statsråd, som reserverade sig. Som socialdemokraterna i KU mycket välvet har sådana reservafioner förekommit fidigare, även under socialdemokratiskaregeringar och också när det gällt frågor med utrikespolitisk anknytning. Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas kl, 19,30, 5§ Anmäldes och bordlades 1980/81:40 om barnomsorgm. 1980/81:100) 1980/81:41 om förmedling av samtal med texttelefoner (prop. 81:181)1980/81:42 om blodförsörjningen m. m. 1980/81:33 om vissa anslaginom ekonomidepartementets område (prop. 1980/81:100)1980/81:54 om skogsindustrin (prop, 1980/81:130) 1980/81:59 om finansiering avstirlingprojektet, m, m. (prop, 1980/81:161) 6§Kammaren åtskildes kl, 17,57,