prot · G409103 · 1980-12-31 00:00:00 — Detfanns också gehör för denna ståndpunkt hos borgerligaledamöter, men när det kom till votering hade man en annan uppfattning. Detblev ingen ändring. Vår uppfattning står fast, men det krävs vidare utredning.Det som skett fidigare måste kompletteras. Vi anser det därför nu intemeningsfullt att hos den nuvarande regeringen begära sådana åtgärder att dennafråga kan lösas på det sätt som vi förordat. Därför finns def ingensocialdemokratisk motion om detta . Men vår tanke finns kvar, och viåterkommer när det blir lämpligt. På samma sätt har vi socialdemokrater resonerat när detgäller de fria hemresorna för sjöfolket, I den frågan fattaderiksdagsmajoritefen ett beslut så sent som . Därför anser vi det inteheller här vara meningsfullt att upprepa vårt krav. Men det har aviserats etttotalt upphörande av denna sociala förmån för sjöfolket, Qm förslag häromskulle komma skall vi låta höra av oss. Vi skall då pröva om verkligen en enigborgerlig riksdagsmajoritet finns för en sådan åtgärd. Vi socialdemokrater har vid åtskilliga fillfällen tagitupp frågan om bekvämlighetsregisfrering av fartyg. Vi kan säga att vi haftvissa framgångar på denna punkt. Det finns numera lagstiftning för attförhindra bekvämlighetsregisfrering av svenska fartyg. Vi håller uppsikt påhur lagsfiftningen tillämpas. Det görs då och då försök atf kringgå lagen.Tillsammans med de anställdas fackliga organisationer försöker vi bevaka detta,så att inte andemeningen i det beslut som fattat skall spelas bort,"Bekvämlighetsregistrering är ett ovälkommet inslag i den svenskasjöfarten," Def är något som uttalat. Sjöfartens roll i den svenska trafikpolifiken- och detta är en viktig punkt som ofta kommer i skymundan - hoppas vi skallkunna behandlas av . Utredning pågår om kustsjöfarfen, Defär en fråga där vi vunnit gehör för våra motionskrav. Vi avvaktar här ettkommande regeringsförslag. Vi har gjort en summering av de socialdemokratiskasynpunkterna i ett särskilt yttrande till trafikutskottets betänkande. Vi har där sagt hur vi serpå de olika sjöfartspolitiska frågorna. Det skiljer sig på väsentliga punkter från de meningar som den borgerliga utskotfsmajoriteten har, I betänkandet behandlas också ett antal motionsyrkanden, som delvis liknar fidigare framförda socialdemokratiska förslag. Men - som jag redan sagt - att begära utredningar och förslag av en borgerlig regering med starkt moderat inflytande om exempelvis statliga rederier anser vi inte vara meningsfullt. Därför har vi inte fogat några reser-vafioner till betänkandet. Våra ståndpunkter finns i def särskilda yttrandet, där vi fäst uppmärksamheten på ett antal punkter, "4 Fru talman! Därmed har jagkortfattat och summariskt presenterat hur vi socialdemokraterser på sjöfartspolitiken. Anf.62 (vpk) replik: Till BirgerRosqvist vill jag säga följande. Vihar tidigare kunnat konstatera atf de socialdemokratiskaledamöterna till en vetenskap utvecklat förmågan aft i tal och skrift uttryckasig så luddigt och dubbeltydigt som möjligt. Jag upphör naturligtvis infe attfascineras av den socialdemokrafiska förmågan att uttrycka sig på detta sätt.När jag läser def särskilda yttrande som de socialdemokratiska ledamöternaavgett vid utskottefs betänkande finner jag aft det är mera intressant atf falaom def som döljs däri än det som sägs däri. Där sägs bl, a, följande: "Viansåg att ett statligt ägarengagemang i sjöfartsnäringen inte borde avvisas såkategoriskt som gjordes i proposifionen och att åtgärder borde vidtas för attskapa möjligheter administrativt och praktiskt för sjöfart med statligtägarengagemang," Vadsom menas med statligt ägarengagemang framkommer ur anförandeden , där han säger följande; "En vidgad handelsberedskap börfinnas inför framtida eventuella nedgångar i sjöfarts-konjunkturen. Därför bördef nu skapas möjligheter - administrativt och prakfiskt - för sjöfart istatlig regi med statsägda fartyg. Om dessa möjligheter hade funnits, kundeunder de besvärliga åren stora kapitalförluster ha undvikits. Om staten hadeövertagit en del av fartygen . Näralltså nästan hälften av vår handelsflotfas lastkapacitet var utnyttjad -vilket förklaras av att av flottan består av tankrar och bulkfartyg ellerkombinationer därav - skulle det enligt socialdemokraterna ha funnitsmöjligheter, administrativt och praktiskt, för staten att överta dessa fartyg.De statliga fartygen skulle alltså stå upplagda och outnyttjade i stället förredarnas fartyg, så att de besvärliga årens kapitalförluster för ägarna skulleha undvikits och samma kapitalförluster skulle ha överförts på skattebetalarna.Detta förslag skulle innebära att man till redarna hade sagt; Fortsättni och spekulera i fartygsaffärer som aldrig förr! Fortsätt ni atf flagga uteller hyra ut fartygen! Fortsätt att spekulera, och om spekulationerna slårfel, finns det möjligheter-administrativt och praktiskt-att lägga överförlusterna på skattebetalarna! Deffa är innebörden av eraförslag. Anslagtdl sjöfarten m. m. 63 () replik: Vi lever ju i ett fritt land, och def finns möjligheter till friatolkningar av vad den ene eller andre säger. Men jag noterar här till en börjanaft min motdebafför fascineras av den vetenskap vi från socialdemokratiskt hållhar visat i defta sammanhang, och det var ett gott betyg. Närdet gäller frågan om statligt ägarengagemang i svensk sjöfartsnäring var det pådet sättet 1979,1980 och även 1978, att svenska varv producerade eft antalfartyg på lager, Def fanns ingen beställare av dessa. Fartygen bara låg där. av dem sattes i trafik, andra såldes till priser som låg långt under denkostnad som def hade betingat att bygga dem. Det fanns även svenska rederiersom tvingades aft sälja ut dyra fartyg fill rena vrakpriser. Anslag till sjöfarten m. m. Vad vi menade och fortfarande menarvar att om det hade funnits något intresse för och någon vilja från statenssida - möjlighet hade man kunnat skapa - att överta dessa fartyg, skulle svensksjöfartsnäring och landet i sin helhet ha tjänat på ett sådant övertagande. Dethade t, ex, gått atf använda tankfartygen till att hämta olja i Persiska vikenoch sedan lägga upp fartygen i olika fjordar i , Oljan sfeg kraftigt ipris. Fartygen sfeg senare också kraftigt i pris. Det var sådana fartyg som mantvingades sälja för ca . sålde köparnadem till priser som var högre. Om fartygen hade fått lastas med oljai oljeländerna och sedan lagts upp på svenska uppläggningsplafser hade mangjort en mycket fin affär, eftersom oljepriset steg till fyra fem gångerinköpspriset. Hade intresse funnits hos den dåvarande attgöra dessa affärer hade man kunnat göra dem, I vågdalar, när dyra fartyg tvingas till försäljning pågrund av att privata rederier kommer i likviditetskris, skulle vi mycket välkunna driva rederiverksamheten i statlig regi. Vi skulle kunna ha en beredskapför atf göra defta och för aft köpa upp fartygen. Vi vet ju att om man byggteff fartyg för 200 milj, kr, och def säljs eff år gammalt för 40 milj, kr,dröjer det inte så värst länge, förrän det finns möjlighet att få pengarnatillbaka. Men ingen beredskap för detta, ingen möjlighet att göra dessa affärerfanns. Den situationen kan åter uppkomma, och vi menar att vi skall vara bereddaatt möta den. 64ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: Fru talman! 1977, när nästan hälften avvår handelsflofta var overksam och upplagd, hade andrahandspriserna på fartygsjunkit exempelvis för en 210 000-fonnare från 50 milj. USA-dollar ianskaffningsvärde till 5 milj. dollar i skrotvärde. Enligt defsocialdemokratiska förslaget skulle alltså de förluster som redarna drabbadesav överlastas på skattebetalarna. Staten skulle gå in som garantoch täcka de förluster som rederierna hade skapat sig genom en tidigarefelspekulafion. Det skulle naturligtvis automatiskt vara detsamma som aft mansade till redarna: ni med era spekulationer! Fortsätt ni medförsäljningen, utflaggningen av era fartyg och uflandsetableringen! Vi harskapat garantier, administrativt och praktiskt för atf vi, om spekulationernaskulle slå fel, med skattebetalarnas pengar kan ställa upp och garantera erafortsatta vinster. Med denna utgångspunkt är ni naturligtvis motståndare tillvåra förslag och till vad vi menar med statlig aktiv rederiverksamhef. Eraförslag innebär en så kraftig subvenfionering av den svenskarederiverksamhefen, atf det i det nuvarande finansiella läget skulle vara intebara fullständigt omöjligt aft förverkliga förslagen utan absurt att framläggadem över huvud taget. Det är det som är den egentliga anledningen till aft niinfe nu lägger fram några som helst konkreta förslag i form av mofioner medalternativ fill den förda sjöfartspolitiken. Anf.65 () replik: Om fartygen köpfes för - jag tycker siffran verkarhög, men låt gå för den - och såldes för , så har jag väl infemenat, , aft den svenska staten skulle gått in och köptdem för . Men lika väl som en , en grek elleren libanes köpte dessa fartyg för kunde svenska staten hagjort det och behållit dem och sålt dem när priset blev högre. Def blev högre,och def kände man på sig aft det skulle bli. Det fog inte heller så lång tidförrän priset steg. Mankunde dessutom ha använt fartygen för oljelagring, som många andra ländergjorde. Det praktiserades i . Japanerna hade ett tag infe mindre än ettfemtiotal kvartsmiljonfonnare som låg ute on the high sea, som det hette, ochsökte någon plats där man kunde lägga upp dem. De hade oljelast, och oljan sfegi pris för . En privat redare i har inte möjligheter att sättain så stort kapital som här behövdes. Men svenska staten skulle ha haft def. Näroljan behövts hade den kunnat pumpas ur fartyget, och defta kunde sedan hasålts fill ett pris som låg långt över vad man hade gett för det - om def nuvar så atf man av någon anledning infe ville behålla det. - Det finns alltså enrent affärsmässig bedömning i det jag nu har sagt. Def är infe alls meningenatt svenska skattebetalare skall vara med och finansiera redarnasfelspekulationer, men om redarna har gjort felspekulationer kan ju svenskastaten vara med och ta hem vinsterna på de spekulationerna. Då stannar de ändåinom landet. Redarna skulle för all del ha fått viss nytta av vinsterna, menden största nyttan skulle ha kommit hela svenska samhället till del. AlexanderChrisopoulos anklagar oss för atf vi infe upprepar de här kraven. Som jag sadei mitt huvudanförande beror def på att den regering vi nu har inte ärintresserad av detta, men vill gå till en borgerligregering med ett starkt moderat inflytande och säga: Ordna ett statligt rederi!Det är helt meningslöst. AnslagtiU sjöfarten m. m. Förstevice talmannen anmälde att anhållit att till protokolletfå antecknat att han inte ägde rätt fill ytterligare replik. 66 (): Eftersom socialdemokraterna bara har eft särskilt yttrande tillbetänkandet och då def här är en debatt som vi har fört, när vi fog deursprungliga beslut som här refereras fill, tänker jag infe ägna någon störredel åt def särskilda yttrandet av den korta tid som tillmätts mig, utan jagskall ägna större delen av fiden åt vpk-mofionerna. Låtmig ändå säga, när så alldeles bestämt påstod att man hade gjorfstora vinster om man hade köpt olja, atf det är lätt att vara klok i efterhand.Men vem var säker på att def fanns någon olja att köpa fill de priserna? Skulleman köpa fick man köpa på spotmarknaden, och def var helt andra priser än demsom gällde enligt de avtal hade, tog hem all den olja som vihade avtalat om. Möjligheterna aft köpa billigt och några 7 protokoll 1980/81:101-103 Anslagtid sjöfarten m. m. årsenare ta hem vinster är inte lika uppenbara som man skulle kunna tro när manlyssnar till framställning, som utgår från atf man vid detaktuella fillfället kunde köpa till just de priser som gällde enligtlångsiktiga avtal och inte skulle bli tvungen att gå fill spotmarknaden. Jagtycker över huvud taget inte att staten skall spekulera och ägna sig åt densortens fransaktioner. Det kan komma surt efter. Andra gånger går det åfmotsatt håll, - Nog om detta. Vpk-mofionernaär inte så många, men de innehåller väldigt många yrkanden, varför jag inte kanfördjupa mig alltför mycket i dem allesammans. Låt mig börja med motionen1000, som bl. a. hävdar att det skulle tas fram eff långsikfigtsjöfartspolifiskf program. Vi menar att eft sådant har tagits fram. Man kanalltid diskutera hur detaljerat ett program skall vara, men antog ettsådant , . Vpkkräver att det skall inrättas ett statligt rederi. Den regering vi nu har -ochden står jag helt bakom - tror inte på lyckan i form av statliga rederier. Vitror aft def är bättre att de människor som har ägnat eff helt liv åt yrket fårfortsätta att utöva def. Inga rederier skär f. n. guld med täljknivar, utantvärtom gäller det atf man är mycket skicklig och kunnig i branschen för attkunna befrakta de fartyg man har, på ett sådant sätt att de går ihop - vilketinte alla lyckas med . Jag betvivlar att staten skulle vara skickligare pådet området. Det finns snarare en stor risk för aft samhället skulle få ökadekostnader och ta på sig förluster även med eventuella statliga rederier. Därföravstyrker utskottet också det motionskravet. Sedanhar vpk ett knippe motionskrav, där def anförs att åtgärder borde vidtas föratt förbättra situationen för inrikessjöfarten. På det området möter intemofionärerna några större invändningar från utskottet, utan utskottet har vidflera tillfällen föreslagit sådana åtgärder. Exempelvis har kanalavgifterna påTrollhätte kanal slopats, olika åtgärder har vidtagits för att öka det svenskakusttonnagets konkurrenskraft gentemot andra europeiska länder osv. Dettahar varit viktigt och värdefullt, men ännu vikfigare - och det har varitavgörande för utskottet - är att en utredare nu har tillsatts för att läggafram förslag om vad som ytterligare kan göras för att förbättrainrikessjöfartens och kustsjöfartens konkurrenskraft. Han har fått i uppdragatt undersöka i första hand vilka åtgärder som kan vara fill fördel förtrafiken längs våra kuster och inre vaftenleder. Mot den bakgrunden är defnaturligt att utskottet menar att man får avvakta utredningens resultat innanman vidtar några ytterligare åtgärder. Därför avstyrker vi motionerna. Vpktar upp UNCTAD-koden. Jag är närmast förbluffad över aft man så hårt engagerarsig fill förmån för den. Sanningen är aft om UNCTAD-koden tillämpades stenhårt- dess bättre har den inte fått så stor anslutning aft den trätt i kraft - såskulle svenska rederier förlora många möjligheter fill sysselsättning icross-trade-frafiken. Då skulle vi där vara i stort sett helt ute ur bilden. Vihar tvärtom bekämpat en strikt tillämpning av UNCTAD-koden. har för sindel beslutat stödja den variant som nu försökergenomdriva och som skulle innebära aft fick större Nr 103 möjligheter att ta laster, även om de inte berör . Det tror jag ärviktigt Onsdaeen den för sysselsättningen i rederinäringen. Möjligheternaatt flagga ut fartyg har vi haft uppe till diskussion vid många Vi har en lag som reglerar även försäljningar,och den gäller t. o. m. Anslås till siö-utgången av 1983. Innan vi har fåttdess effekt utvärderad vill vi inte fatta farten m m några beslut om nyaåtgärder. Vi avstyrker därför motionen även i det avseendet. Man har också begärt att kommunala och statligamyndigheter inte skulle få använda sig av bekvämlighetsflaggade fartyg.Internationella konvenfio-ner som har anslutit sig fill gör def infemöjligt att fillämpa ett sådant förfaringssätt. Det strider mot dessakonventioner. Jag har inte mera tid fill mitt förfogande. Jag yrkarhärmed bifall fill utskottets hemsfällan även på alla andra punkter och därmedavslag på vpk-mofionerna. 67 (): Det är kanske märkligt att vi i så storutsträckning fokuserar den här debatten, som handlar om fartyg, på oljan. Dethänger samman med att de stora kvantiteter olja som vi och västvärldenförbrukar måste fraktas med fartyg. Def är alltså där oljan kommer in. Möjligheter att lagra olja fanns inte, sade är helt fel. 1978 fanns def olja, och det fanns fartyg. Av riksdagensprotokoll kan man se att frågan aktualiserades i interpellationer filldåvarande handelsministern och sedermera till denefterföljande handelsministern . De har båda beklagat att man integjorde uppköp och lagrade olja. Något som man och i början av 1979kunde vara säker på beträffande oljepriserna var att de skulle gå uppåt. Vadman också visste var att def fanns tomma tankfartyg. Olja fanns det att köpa. IJapan praktiserades detta i stor utsträckning. Saléns i hade två fartyg som man av finansiellaskäl måste sälja . De såldes fill mycket låga priser fillFinland. Sedan hade man eft likadant fartyg kvar - det såldes tre fyra månadersenare, och det fick man så mycket för som man hade fått för detförsta. Priserna steg alltså även på fartygen. Men när den svenska regeringenvaknade var både fartygen och oljan borta. Detta är bara en av de punkter där man kan visa på att enexpansiv, aktiv sjöfartspolifik kunde ha hjälpt det här landet att tjänapengar, både på fartyg och på olja, fill nafionen som helhet. 68 (vpk): Jag kräver inte av någon att han skall fördjupa sig i alla vpk-motioner.Däremot kräver jag av utskottets talesman att han skall försöka fördjupa sig i de frågorsom jag kommer att ställa fill utskottet. I mofiveringen för avslagsyrkandet påvpk-motionen nr 1000 anförs bl. att ensjöfartspolitik måste ha som mål "aft trygga landets transportförsörj- 99 Nr 103 ning i polifiska och ekonomiskakrissituationer". Vi vet aft den svenska Onsdaeenden handelsflottan - på grund avfidigare felspekulationer eller av profifskäl - i 25 mars1981 består till av fartyg somtrafikerar uteslutande ufiändska hamnar. Den består till av tankfartyg och bulkfartyg eller av fartyg som är en Anslagtill siö- kombination av dessa båda typer. Vivet också att av den svenska farten m.m. handeln går på svenska kölar. Då skulle jag vilja fråga följande: Anser utskottet attvårt lands handelsflotta med nuvarande sammansättning och struktur, som ärresultat av rederiernas marknadsanpassning - det där med åratals erfarenhet,som sade förut - är i stånd att trygga Sverigestransportförsörjning i politiska och ekonomiska krissituationer? Utskottet säger vidare att ett statligt rederiengagemangskulle snedvrida konkurrensen, som utvecklas i sunda former. att en fortsatt utflaggning av svenska fartyg, fortsatt utförsäljningoch uthyrning av den svenska handelsflottan och över huvud taget alla deproblem som sammanhänger med bekvämlighefsflaggningen - går avvärldens handelsflofta under bekvämlighetsflagg - är sunda former försjöfartens utveckling? Är detta de sunda former som ni är rädda för att ettstatligt rederiengagemang skulle snedvrida? Om ni infe anser def, vilka är då de sunda former i vilkasjöfartspolitiken utvecklas ? 69 (); Först till : Jag sade inte attdef inte fanns olja, utan jag sade att prisnivån är betydligt osäkrare. Det varinte så självklart vilket pris man kunde köpa olja till. vill att jag skall svara på om vihar de fartyg som krävs för att trygga vår försörjning i kritiska tider. Ja,def utgår vi naturligtvis ifrån. Det är inte bara svenska fartyg som skötertransporterna. Vi har också avtal, som är långsikfiga, med utländska rederier.Det hade vi också under föregående avspärrningsperiod - vi har ju haft sammaproblem även tidigare. Givetvis är def de berörda myndigheternas sak atf avgörahur man har def med transportförsörjningen, men också med lagerhållningen. Defär två saker som skall samspela. Beträffande de former svensk sjöfart skall bedrivas itycker jag atf def är sunda former när konkurrensen gör atf vi får så billigafrakter som möjligt. Det som är osunt är när man konkurrerar genom felaktiglönesäftning för de anställda eller felakfig bemanning. Sådant försöker vi frånsvensk sida atf komma åf på många olika sätt. Infe minst har Sjöfolksförbundetgjort en hel del mycket värdefulla insatser för att hindra aft man konkurrerarmed ojusta medel, dvs. genom att inte betala ordentliga löner till deanställda. har fill uppgift att se till att de båtar som kommerfill är i sjövärdigt skick, och verket inskrider ju gång på gång. Jag menar att det är av betydelse för att de svenska rederiernas konkurrenskraftskall öka atf man noggrant övervakar att de s. k. bekväm- lighetsflaggade fartygen håller enrimlig och acceptabel standard. ju ocksåså, , att många bekvämlighetsflaggade fartyg är minstlika moderna som de svenska, och dem kan vi inte hindra från att komma tillsvensk hamn bara för att de har främmande flagg. Vi är anslutna till en rad internafionella konventionersom reglerar ländernas handel och agerande. De bestämmelserna kan vi inteensidigt bryta, utan att vi drabbas av repressalier från andra länder på andraverksamhetsområden, som kanske är ytterligt känsliga för . Anslag till sjöfarten m. m. 70 (vpk): säger atf vår handelsflotta isig visserligen inte tryggar landefs försörjning i politiskt oroligasituationer, men att vi har långfristiga avtal med andra länder som skulle varanågon sorts garanfi för försörjningen i politiska krissituationer. Sedan säger han atf det är klart aft utförsäljningen avsvenska fartyg, uflandsetableringen, utflaggningen ochfiffelflaggsproblematiken är sunda utvecklingsformer. Jag har inte mycket atttillägga; jag kan bara säga att utflaggningen av fartyg har inneburit att detsvenska samhället har förlorat hundratals miljoner i skatteintäkter, att densvenska sjömanskåren har decimerats mycket kraftigt, att i för att få arbetskraft, atf vi har fått vidkännasstora samhällsekonomiska förluster. Det är sunda utvecklingsformer - men förvem, ? Är def för det svenska samhället eller för de svenskaprivatkapitalistiska rederierna? I vems intresse ligger dessa sunda former?Den frågan återstår att besvara. sade att det inteär någon idé att ställa frågor om statlig rederiverksamhet till den borgerligaregeringen. År det därför ni inte kräver en statlig rederiverksamhet? Gör detsaken bättre att ni fillsammans med den borgerliga regeringen avslårvpk-förslag om statlig rederiverksamhet? 71BIRGER ROSQVIST (s): Jag hade inte väntat mig att få replikera, meneftersom nu får angripa mig i en replik till RuneTorwald får det vara O.K. Vi socialdemokrater sammanfattar vad vi vill åstadkomma ifråga om sjöfartspolitiken i ett särskilt yttrande, och jag ber att få läsa uppde sista punkterna i det, i den händelse inte har läst dem.Vi säger följande: "Bl.a. följande frågor måste uppmärksammas: - sjöfartens rolli den svenska trafikpolitiken, - sjöfartensbetydelse som exportnäring, - rederiernasupplåningsbehov för att erforderliga investeringar skall kunna genomföras ochkapitalkostnadernas betydelse för möjligheterna att driva sjöfart under svenskflagg, - möjligheternaatt driva sjöfart med statligt ägarengagemang, - överlåtelselagen,i syfte att den skall omfatta de utlandsengagemang som består i atf fartyg bådeförvärvas och registreras utomlands. Nr 103 - behovet av en övergripande hamnplanering, vilket bl. a. är ennödvändig Onsdaoenden förutsättning för att öka kustsjöfarfens betydelse." Ytterligarevad gäller bekvämlighetsregistrering; Vpk har tidigare varje gångdenna fråga har varit uppe starkt gått emot den gällande Anslnptil '" lagen, som har varit tillfällig och fått förnyasvarje år. farten m m P '' ' ''" *' ° överlåtelselagen. Jag villbara göra den intressanta noteringen. Anf.72 (vpk): Fru talman! Det är fel som , att socialdemokraterna ställer krav, för ni kräver ingenting. Ni säger ieft fill intet förpliktande särskilt yttrande vad ni tycker i störstaallmänhet, men def ni kräver i form av motioner finns ingenstans. Det finnsalltså inget som helst alternativ fill den borgerliga sjöfartspolitiken frånden socialdemokratiska sidan. Omni nu säger att ni tycker allt det här om statlig rederiverksamhet, varförröstar ni då mot våra förslag tillsammans med den borgerliga regeringen? Varföruppfattar ni tillsammans med den borgerliga regeringen de former under vilkasjöfartsnäringen nu utvecklas som sunda? Varför reserverar ni er inte på någotsätt mot utskottets skrivning? Anf.73 ();