prot · G40923 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:41av () till socialministern om aborlrådgivning-en: Landstingen har med abortrådgivningen en likaviktig som känslig uppgift. Kvinnor som söker kontakt med en abortkuratorbehöver all tänkbar rådgivning och hjälp, som rådgivningen måste skemed utgångspunkten att det inte är någon annan än kvinnan själv som skallfatta beslutet. Därför är skräckpropaganda eller oetisk information oacceptablainslag i abortrådgivning. Iflera länder har ett organiserat motstånd mot fria aborter växtfram. uttalar allt fler sitt starka stöd för en fri abort. Del harlett till en djupt olycklig polarisering i abortfrågan som främst går ut överkvinnorna. I har abortfrågan varit som mest inflammerad. Abortkliniker harbränts ner. Abortsökande kvinnor har väntats ut utanför klinikerna och sedantrakasserats med telefonterror. Detta mot kvinnor som behöver stöd. Detorganiserade motståndet i har främst "Pro Life"-rörelsen ståttför. Enligt uppgifter i massmedia har Pro Life-rörelsen startat egenabortrådgivning även i . Mot bakgrund av detta villjag fråga socialministern: Ärsocialministern beredd att utforma etiska regler för hur abortrådgivning skallfå bedrivas i ? Ärsocialministern beredd att la avstånd från den skräckpropaganda kring aborternasom bedrivs? 1980/81:42 av (vpk) till statsrådet om sociala förmåner vid genomgång avgymnasieskolans yrkesintroduktionskurser: Att landets arbetslösa 16-17-åringar skulle fåpåtagliga ekonomiska försämringar i samband med att de utspärras frånberedskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning och förs över tillyrkesintroduktionskurser inom gymnasieskolan framgick redan av proposition1979/80:145.1 stället för att få lön för beredskapsarbete eller kontantarbetsmarknadsstöd tvingas berörda ungdomar klara sig på . Närnu åtgärder för främjande av ungdomars utbildning i gymnasieskolan vidtas ilandets kommuner i enlighet med propositionen, framträder en radproblemvållande oklarheter om de nya "elevernas" ställning iförhållande till skola och de företag som benyttar dem som arbetskraft.Yrkesintroduktionskurserna får enligt uppgift inte räknas in i resp. skolaspoängtal. Detta medför t. ex. att kurserna inte kommer att administreras av någon Ekonomin förkurserna är knapp. Andra följder av alt skolorna inte får poängtalstillskott föryrkesintroduktionskurserna är att elevernas sociala och ekonomiska situationytterligare undergrävs. Det är oklart huruvida skolans försäkringar gäller föreleverna när de utbildas på arbetsplatser. I kontrakt mellan företag och skolaskrivs in atl skolan svarar för elevens försäkringsskydd, men giltigheten avdenna klausul är i högsta grad tvivelaktig. Eleverna saknar tillgång tillskolläkare, skolsköterska eller kurator, emedan de inte räknas som elever vidskolan. I åtskilliga fall saknas möjlighet för elev att få kostnadsfri lunchhos företaget. Skolan saknar möjlighet att betala kostnadsersättningtill elev. Genomatt skolan inte kan ställa studierektor till förfogande föryrkesintroduktionskurs torde också kursplanering och handledning inom företagenbli eftersatta. Motbakgrund av nu anförda synpunkter vill jag ställa följande frågor tillstatsrådet: Ämnar statsrådet vidta åtgärder för att klarläggaden försäkringsrättsliga ställningen för elever i yrkesintroduktionskurserinom gymnasieskolan? Kommer departementet att ombesörja atl nya direktivutfärdas så att berörda skolenheter tillförs erforderliga resurser föryrkesintroduktionskurserna? Ämnar statsrådet vidta åtgärder för att säkerställaintroduktionskursernas elevers likaberättigande med övriga gymnasieelever ifråga om skolluncher och andra sociala rättigheter? 20§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1980/81:102av () till industriministern om sysselsättningsgaranti föranställda vid : Ställer statsrådet fortfarande upp på deförsäkringar om sysselsättningsgaranti vid Öresundsvarvet som statsrådetlämnade i kammardebatlen ? Är statsrådet - trots förlorad votering - bereddatt på nytt erbjuda de generösa awecklingsvillkor som utlovades i nämndadebatt? 1980/81:103 av HildingJohansson (s) till justitieministern om regeringens beredning av förslaget tilländrade regler för beräkning av basbeloppet: Som framgått i den allmänna debatten, bl. a. avpressuppgifter, råder del stor oklarhet om effekterna av regeringens förslagtill förändrade regler för beräkning av basbeloppet. Anser justitieministern att ärendet beretts på ettsätt som är förenligt med allmänna krav på rättssäkerhet? 1980/81:104av () till ekonomiministern om energiprisernas inverkan påbasbeloppet: I den s. k. besparingspropositionen motiverar regeringenurholkningen av basbeloppet med att vi i inte kan kompensera oss förhöjda oljepriser. Förslaget innebär dock att alla energipriser i index låsesvid nivån . Mot denna bakgrund villjag fråga ekonomiministern: Vilka kontakter hade regeringen tagit med expertispå området, t. ex. den till knutna indexnämnden, innanpropositionen lades fram? Vilka motiv föreligger för att basbeloppet iframtiden skall bygga på ett index där energipriserna har låsts på 1980 årsnivå? 1980/81:105av () till ekonomiministern om basbeloppets betydelse förförsäkringsavtal, m. m.: Den urholkning av basbeloppet som regeringenföreslår får långtgående konsekvenser inom försäkringsväsendet. Bådepersonförsäkringar och sakförsäkringar har i fråga om bl. a. självrisk- ochförmånsbelopp i allt högre grad anknutits till basbeloppet. Jag vill därför frågaekonomiministern: Vilka kontakter hade ägt rum medförsäkringsbranschen innan propositionen lades fram? Vilka är regeringens motiv för att föreslå enåtgärd som på ett långtgående sätt ändrar innehållet i ett stort antalförsäkringsavtal? Anser ekonomiministern att det ärförenligt med rimliga krav på rättssäkerhet att försäkringstagare som erlagtfulla för en värdebeständig försäkringsförmån får se dennaurholkas till följd av den revidering av basbeloppet som regeringen föreslår? 1980/81:106 av HansGustafsson (s) till kommunministern om basbeloppets betydelse för kommunernasverksamhet, m.m.: Denurholkning av basbeloppet som regeringen föreslår kommer att på olika sättpåverka kommunernas och landstingens verksamhet. Jag vill därför frågakommunministern: Vilka kontakter hade regeringen tagit med företrädare för innan propositionen lades fram? Kommer en urholkning av basbeloppet att på något sätt påverka olika statsbidragsom utgår till kommuner och landsting? Vilka konsekvenser kommer en urholkning av basbeloppet att få förkommunernas sociala verksamhet? Vilka konsekvenser kan en urholkning av basbeloppet få för avtal pådet civilrättsliga området som kommuner och landsting slutit? 1980/81:107 av LarsUlander (s) till arbetsmarknadsministern om basbeloppels betydelse föravtalsförsäkringarna, m. m.: Den urholkning av basbeloppet som regeringen lagtfram förslag om i sin s. k. besparingsproposition innebär att ocksåavtalsförsäkringarna påverkas. De privatanslällda arbetarna kommer alt drabbashårdast av dessa försämringar. Jag vill därför frågaarbetsmarknadsministern: Vilka kontakter hade ägt rum med arbetsmarknadensparter före besluten i proposifionen? Vilka motiv föreligger enligt regeringen för attavtalsförsäkringarna skall påverkas negativt och att de förändringarna skallslå hårdast mot de privatanslällda arbetarna? 1980/81:108 av SvenAspling (s) till socialministern om basbeloppets betydelse för ATP; ATP-reformen genomfördes efter en hård politiskstrid. förklarade dock även motståndarna att beslutet skullerespekteras. I proposition 1980/81:20 föreslår dock socialministern, ulan någotsom helst förarbete i form av utredningar, att grunderna för värdesäkringeninom ATP skall ryckas undan. Jag vill därför frågasocialministern: Vilkamotiv föreligger för att riva upp ATP-reformen, och vilka konsekvenser kommerde föreslagna förändringarna att medföra? 1980/81:109av () till socialministern om ändrade direktiv tillsamordningsorganet för alkoholfrågor: Socialminister tillkallade den 14 maj1980 ett samordningsorgan för alkoholfrågor (Dir 1980:47). Beslutet grundadesig på begäran. Avdirektiven framgår att förslag från samordningsorganet inle får medföra någranya kostnader för staten. Därigenom inskränks möjligheterna, och man kanbefara att samordningsorganet endast kan komma med förslag till restriktivaåtgärder. Dagens allvarliga läge inom alkoholområdet kräver emellertid en helrad positiva åtgärder. Jag vill i delta sammanhang hänvisa till de förslag somframförts från socialdemokratiskt håll i ett flertal riksdagsmotioner. Medhänvisning till det anförda får jag hemställa att till socialministern fåställa följande fråga: Ärsocialministern beredd att ge samordningsorganet för alkoholfrågor nya direktivså att organet blir oförhindrat atl lägga fram de förslag som kan ansesnödvändiga i nuvarande svåra situation på alkoholområdet? 1980/81:110av () till budgetministern om skattekontrollen av traktamenten: Redovisningen av traktamenten i samband meddeklarationen har varit föremål för stor uppmärksamhet. Molbakgrund av den senaste tidens diskussion vill jag ställa följande frågor tillbudgetministern: Fungerar skattekontrollen tillfredsställande närdet gäller de traktamenten som betalas ut av organisationer och företag? Anser statsrådet att reglerna om beskaftning ochkontroll av traktamenten behöver ses över? 1980/81:111av () till kommunminislern om ekonomisk kompensation till Luleåkommun för del uteblivna 80: Den borgerliga regeringen uppträder i massmedia(exempelvis i TV l:s Pejling ) och skryter över att hastoppat investeringarna i 80, som tidigare i stor enighethade beslutat. Man talar mindre om vilka negativa ekonomiska konsekvenser deninsatsen fick för kommun och dess innevånare. Regeringen har icke fulltul tagit konsekvenserna av investeringsstoppet. De ekonomiska sviterna av detär inte över för kommun. Del visar exempelvis kommunens långfidsbud-getför 1980-1985. Regeringenbör rimligen ta konsekvenserna av sitt handlande oeh se fill attkommunmedborgarna i inte utsätts för större påfrestningar än vad som ärnödvändigt. Kommunministern har således ett stort ansvar atl minska följdernaav regeringens investeringsstopp. Medhänvisning fill det anförda hemställer jag alt till kommunminislern få ställaföljande fråga: Vad avser kommunminislern göra för att eliminera deekonomiska skadeverkningar som stoppandet av investeringarna i 80 fortfarandemedför för kommun? 1980/81:112 av DanielTarschys (fp) till handelminislern om tullarna på frukt och grönsaker: I en promemoria, daterad , har1974 års trädgårdsnäringsutredning föreslagit höjda tullar på en lång radfrysta och inlagda grönsaker, bär, marmelader, safter etc. Tullförändringarnaavser bl. a. jordgubbar, gurkor, rödbetor, rödkål, syltlök, pickles, ärter,bönor, haricots verts, svampar, grönsaksblandningar, sylter, fruktgeléer,fruktmos, svartvinbärssaft och äppelsaft. Enligtpressuppgifter har inlett förhandlingar med EG om ändradesvenska tullbestämmelser för beredningar av frukt och grönsaker. Överiäggningarmed övriga imporfländer anslutna till har också aviserats. Förhandlingarnaberäknas vara avslutade . Enligt andrapressuppgifter har handelsministern i ett anförande i varnatför en tilllagande protekiionism och manat till uppslutning kring frihandelns principer. Mot dennabakgrund ber jag att få ställa följande fråga: Är handelministern beredd attäven i handling verka för att den konkurrens som finnsinom Hvsmedelsförsörjningen befästes och atl kraven på förstärkttullskydd avvisas? 1980/81:113av () fill budgelministern om basbeloppets betydelse försocialt svaga grupper: Denteknik som regeringen har valt i sparplanen för att åstadkomma en långsammareuppräkning av pensionerna - att indirekta skatter, energiprishöjningar m. m.inte skall påverka basbeloppet - innebär atl också andra förhållanden isamhället som är beroende av basbeloppet påverkas, t. ex. existensminimum vidbeskattning. Det kan inte ha varit avsikten, då regeringen uttalat attsparåtgärderna inle skall drabba svaga grupper. Med anledning härav ber jag attfå fråga budgetministern: Vad tänker regeringen göra för atl förslaget isparplanen angående basbeloppet inte skall drabba svaga grupper genom t. ex.förändring av gränserna för existensminimum vid beskattning? 21§ Kammaren åtskildes .