prot · G40948 · 1980-12-31 00:00:00 — De borgerliga borde kunna se Htet merpositivt på behovet av ett ökat antal bostäder, i stället för att till varjepris slå vakt om regeringens inriktning på detta område. Besparingari statsverksamheten, m. m. 14 (vpk): glömmer bort en sak, när hon talar om bostadsbyggandetoch dess omfattning. Hon glömmer bort de hundratusentals hushåll i detta landsom har en dålig bostad eller saknar bostad. Det finns ingen annan möjlighetatt klara problemen för dessa människor än att kraftigt öka bostadsbyggandet. KerstinEkman hade svårt att förstå kritiken mot att regeringen fattar beslut omändringar då det gäller bostadsbidragen som bostadsbidragskommitténarbetar med utgångspunkt från sina direktiv. Regeringens handlande vore i ochför sig inte så konstigt, om man endast Besparingari statsverksamheten, m. m. gjorde vissa justeringarav bidragsregler eller annat, men de ändringar som har gjorts innebär klaraförsämringar för hundratusentals hushåll då det gäller deras möjligheter atterhålla bostadsbidrag. Många hushåll får också kraftigt minskade bostadsbidrag.Jag menar att det är otillständigt att regeringen lägger fram förslag tillsådana försämringar och de borgerliga partierna trumfar igenom dessa undertiden som en utredning har i uppdrag att komma med förslag till förändringar. KerstinEkman gav ett välgörande besked då hon tog avstånd från vad sade i kammaren om bostadsdebatten. Detta avståndstagande är värtatt notera, men för , och även för , återstår att också ipraktisk handling visa att man tar avstånd från de förslag och synpunkter sommoderaterna har då det gäller bostadspolitiken. Vifick genom de märkliga turerna beträffande underhållslånen en utmärktillustration av besvärligheterna inom regeringen. Turerna illustrerar på ettnärmast pinsamt sätt hur det är ställt med oenigheten inom den borgerligaregeringen då det gäller bostadspoHtiken. Först kom ett klart nej till ett nyttunderhållslån. Sedan kom ett jaså, eller kanske var det ett nja. Och nuslutligen blev det ett ja, men inte ett rakt och entydigt ja. Utan det blev ettja under vissa förutsättningar, ett ja knutet till vissa förslag till åtgärdersom underhållsfondsutredningen skall komma med . Dettavinglande fram och tillbaka har alltså ägt rum inom loppet av några månader.Det visar med önskvärd tydlighet med vilken trevande fumlighet som regeringen,i avsaknad av en egen bostadspolitik, snubblar omkring. 15 (): tar här upp behovet av bostäder . Den tankenhar tydhgen aldrig gått upp för att den politik som förs ochsom långtidsutredningen företräder innebär att man pressar tillbakaefterfrågan. Reallönerna skall ju urgröpas och köpkraften minskas. Och defördelningspolitiska orättvisor som blir resultatet av sparplanen medför attvissa grupper inte kommer att kunna efterfråga bostäder. Det måstevi ta hänsyn till. Vi socialdemokrater protesterar mot denna tro att man genomde här åtgärderna och genom långtidsutredningens olika tabeller kan pressatillbaka ett behov av något så angeläget som att ha en bostad. Denborgerliga regeringen har en förkärlek för att tillsätta enmansutred-ningar.Samtidigt finns det myndigheter som man åsidosätter - myndigheter som har bredkompetens när det gäller t. ex. prisövervakningsområdet. Jag tror att ni skallvara litet försiktiga med era enmansutredare och i stället ge resurser till ochanvända de myndigheter som finns i detta land. Det är nödvändigt om vi överhuvud taget skall komma någonstans med kostnadskontrollen. 16 (): Till vill jag säga att det är sant att vi harbostadsbrist på en del ställen i landet, men vi har överflöd på andra ställen.Vi måste finna lösningar på de här problemen. Men de förslag som socialdemokraternahar kommit med anser inte vi medföra någon lösning på problemen. Det gäller t.ex. uthyrningsgarantin, som skulle garantera att man får betalt för outhyrdalägenheter . Vad gör man sedan, , om man ändå intehar klarat problemet? Närdet gäller avskaffande av markförvärvslånen påstås det att det är en hämmandefaktor. Kan jag då få något exempel på en kommun där man inte har ansett sigklara ett markförvärv på grund av brist på lån? ToreClaeson säger att vi behöver ett bostadsbyggande för att klara de människorsbehov som inte har den bostad de bör ha. Vi skall inte bara titta påbostadsbyggandet, utan vi skall också titta på den ombyggnadsverksamhet sompågår och lägga in den i totalsumman. Närdet gäller bostadsbidragen och hur en utredning skall arbeta har jag framförtvad jag tycker. I sakfrågan har vi olika åsikter när det gäller om svagagrupper drabbas eller inte, men det återkommer vi till. Jagvill säga till att min tankeverksamhet kanske inte är avintresse för kammaren. Jag hänvisar till det svar jag gav omhur vi skall försöka lösa problemen. Men vi skall inte lösa dem med edraförslag. Besparingari statsverksamheten, m. m. 17 (): Vi kan i och för sig avsluta den här debatten , eftersommotargumenten mot våra förslag blir allt eländigare. säger i sinsenaste replik att det finns ett överskott av bostäder på vissa håll och attdet finns underskott på andra håll. Det är i och för sig riktigt, menbostadsbristen som den är uttryckt i den statistik och efterfrågan vi kan mätaär mycket stark. Ungefär två tredjedelar av kommuner har bostadsbristeller är på väg in i bostadskris. Det är klart dokumenterat genom de utredningaroch undersökningar som har gjorts. Varför behöver vi då diskutera vikten av atthålla tillbaka bostadsbyggandet, som regeringens förslag innebär? Vihar lagt fram förslag om att behålla markförvärvslånen och förslag omgaranterade hyresförlustlån. säger att det inte löser någraproblem. Men ni löser ju inte heller några problem. Om jag skulle ge ett rådtill dem i som är intresserade av bostadspolitiken, skulle det varaatt de bör vara mera öppna för intryck och förslag till hur bostadspolitikenskall förbättras. Ni kan ändå aldrig genomföra någon konkret bostadspolitik atttala om i den regering som sitter f. n. Och hellre än att såga av allakontakter med den stora arbetarrörelsen borde ni vara intresserade av att taintryck av och ta upp våra förslag samt ha dem i åtanke när ni nu är itillfälle att formulera bostadspolitiken. Jag tycker att det är beklagligt attdet finns folk i den här kammaren i vilkas huvuden det inte har gått in att viär inne i en svårartad kris på bostadsmarknaden. Besparingari statsverksamheten, m. m. 18 (vpk): Jag vill bara notera att som ett slags försvar för det alltför lågabostadsbyggandet och som ett försvar för bristande initiativ från regeringenssida för att stimulera bostadsbyggandet tar nu fram ombyggnads-och saneringsverksamheten. Det är nog det sista man bör göra i ett sådantresonemang och i anslutning till de här diskussionerna, för om det på någonpunkt har gått snett i bostadsbyggandet och stimulansen till det, så är detjust i sanerings- och ombyggnadsverksamheten. Där är det som bekant ännubedrövligare ställt än i fråga om nyproduktionen. Jagtycker att man från regeringens sida öppet och ärligt skall tillstå att man harmisslyckats med bostadspolitiken både då det gäller bostadsproduktionensomfattning och då det gäller dess inriktning, dvs. ett ökat byggande förflerfamiljs- och hyreshusupplåtelse, och kanske framför allt då det gällerkostnadsutvecklingen-jag tänker på ökningen av byggnadskostnaderna och de storahyreshöjningarna. Oavsett vad man säger kan vem som helst konstatera att man pådet här området fått ett kapitalt misslyckande, varken mer eller mindre, frånden borgerliga regeringens sida. Jaghar sagt det förut, och jag upprepar det: Om man punkt efter punkt går igenommoderata samlingspartiets stora bostadsmotion som lades fram , såskall man finna att de båda andra borgerliga partierna har fallit undan ochaccepterat en rad av de krav som framförts där. På sluttampen har vi fått enförsämrad situation för landets bostadskonsumenter, för hyresgästerna. Det ärnu hög tid att vända på den utvecklingen. Frigör er från moderaternasinflytande! Satsa på en bostadspolitik med social inriktning! 19 (): Är det bostadsbrist? Man har inom undersökt denfrågan , och man har kommit fram till att det i alla fall på mångahåll i landet råder balans eller överskott. Detär inte ointressant, , att när vi talar om en social bostadspolitikäven diskutera vilken ökning vi skall ha i ombyggnads- och saneringsverksamheten.Rättigheten att få en bra bostad hör ju också ihop med att man förnyar ochförbättrar det som är gammalt. Vidvotering medelst rösträkning avgavs 156 röster för utskottets hemställan och156 röster för reservationen av Per m. fl. 1 ledamot avstod från attrösta. Kammarenbeslöt med 156 röster att betänkandet i dess helhet skulle återförvisas tillutskottet. 156 röster avgavs för att mom. 1 skulle avgöras genomlottning. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1 (hyresförlustlånoch uthyrningsgaranti) förberedande votering biträddes reservation 1 av Per m. fl. med 143röster mot 19 för motion 109 av m. fl. i motsvarande del. 153ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen avgavs 156 röster för utskottets hemställan och 156 röster förreservation 1 av Per m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Kammarenbeslöt med 156 röster att mom. 1 skulle avgöras genom lottning. 155röster avgavs för att ärendet skulle återförvisas till utskottet. 1 ledamotavstod från att rösta. Talmannennedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på talmannensanmodan () ur urnan upptog den ena av dessa båda sedlar, ochbefanns denna vara ja-sedeln. Kammarenhade alltså fattat beslut i enlighet med ja-propositionens innehåll ochbifallit utskottets hemställan. Mom.2 (kostnadskontroll) Vidvotering medelst rösträkning avgavs 156 röster för utskottets hemställan och156 röster för reservation 2 av Per m. fl. 1 ledamot avstod från attrösta. Kammarenbeslöt med 156 röster att betänkandet i dess helhet skulle återförvisas tillutskottet. 156 röster avgavs för att mom. 2 skulle avgöras genomlottning. 1 ledamot avstod från att rösta. 1980/81:13 om tilläggsprotokoll till Sverigesfrihandelsavtal med Europeiska gemenskaperna (prop. 1980/81:55) 5§ Bidrag till Internationella utvecklingsfonden betänkande 1980/81:14 om bidrag till Internationellautvecklingsfonden (prop. 1980/81:52). 20 (vpk): I propositionen 1980/81:52 har regeringen på nytt tagit upp frågan omanslag till Internationella utvecklingsfonden, . Man begär riksdagensgodkännande av en påfyllning till med 460 milj. kr. Det är alltså intesmåsummor som vi skall bidra med. Vänsterpartietkommunisterna har yrkat avslag på propositionen. Vi gör det därför att vi anseratt pengarna kan användas betydligt bättre. Det är, som också utskottetpåpekar, inte första gången vi från vpk:s sida ställer detta Bidrag till Internationella utvecklingsfonden krav ochkravet på att skall lämna Världsbanksgruppen. Jag skall inte härupprepa alla de argument vi fört fram gentemotVärldsbanksgruppens verksamhet och utlåningspoUtik; jag skall bara i korthetberöra några. Världsbanksgruppen inkl. har en uttalat reaktionärprofil vad gäller sin utlåningspoUtik. Länder som , och - alltså klart reaktionära regimer - tillhör gruppens största låntagare. säger utskottet i sitt betänkande att utgör denstörsta enskilda biståndskällan för de fattigaste och att ID A:sutlåningspolitik har en klar fattigdomsprofil. Så långt kan jag hålla med. Men,herr talman, enbart det faktum att ett land har låg årlig medelinkomst perinvånare har när det gäller vår biståndspolitik i övrigt inte fått utgörahuvudgrunden för hjälp. Vi har då också försökt se till vilka biståndet kommertill godo - om det stannar hos en liten överklassklick eller om det kommer debreda massorna till del; de fattiga på landsbygden och i städerna. Denländerinriktning som har utgör förvisso inte någon garanti för att en sådanmålsättning uppfylls. Trots att tillhör de per capita allra störstabidragsgivarna har vi mycket små möjligheter att påverka IDA:s politik, eftersom den genom den orättvisa röstfördelningen helt styrs av intressen. Utskottet berör den här gången inte denna orättvisa röstfördelning. I stället försöker man försvara sitt ställningstagande med att om lämnar Världsbanksgrup pen skulle i större grad tvingas förlita sig på den privata kapitalmarknaden. Jag tycker att det argumentet är ohållbart. Om samtligaländer med en målinriktad biståndspolitik lämnade gruppen och i stället sågtill att pengarna kom progressiva regimer till godo skulle befolkningen itredje världen verkligen dra nytta av pengarna. Så blir nu inte fallet. Jag yrkar bifall till motion 127. 21BJÖRN (): Jag tror att anförande ochvpk-motionen bygger på ett litet missförstånd. Motionärerna vill att Sverigeskall lämna Världsbanksgruppen och att vi inte skall lämna något bidrag tillden sjätte påfyllnaden till . Regeringens proposition gäller emellertid inte Sverigesmedlemskap i eller , Och den gäller inte heller Sverigesbidrag till den sjätte påfyllnaden - den frågan behandlade vi i ivåras under budgetbehandlingen. Då beslöt att anslå 460 milj. kr.till den första inbetalningen till IDA:s sjätte påfyllnad. Vad regeringen nu aktualiserar är hur vi skall disponerade medel som beslöt anslå. På grund av dröjsmål i den amerikanskakongressen har överenskommelsen om en sjätte påfyllnad inte kunnat träda ikraft. Och för att i det läget inte skall stå utan möjligheter att görafortsatta åtaganden har ett antal länder, däribland , gjortförhandsutfästelser till motsvarande det första årsbidraget. Vad regeringennu begär är alltså att få ta i anspråkdessa medel för IDA:s verksamhet. Detär alltså egentligen den frågan som behandlas av kammaren. Men jag kankanske ändå kort få säga några ord med anledning av vad ' sade. Detär riktigt att man från vpk:s sida regelmässigt yrkar att skall lämnaVärldsbanken och . De yrkandena har varje gång avslagit. Det harman gjort därför att är enda möjlighet av någon betydelse attfå tillgång till lån på fördelaktiga villkor. Om gick ur skulle inteu-ländernas möjligheter att låna förbättras. Risken skulle snarare vara att mani något större utsträckning blev hänvisad till den privata kapitalmarknaden ochdess kommersiella villkor, och det vore ur synpunkt ingen fördel.Man bör i det sammanhanget komma ihåg att det vid skuldavskrivning föru-länderna uppstår de största svårigheterna när det gäller kommersiella lån. Detär klart att inte är något fullkomligt instrument. behöver förbättras,och det har också skett förändringar, som delvis har initierats från svensksida. De nordiska länderna har kunnat styra över en del av IDA:s utlåning tillde fattigaste länderna och till projekt som vi från våra biståndspolitiskautgångspunkter anser vara riktiga. Det vore därför, som jag ser det, felaktigtom gick ur organisationen. Våra möjligheter att ytterligare påverkalångivningen i den riktning vi vill skulle ju helt upphöra om vi gick ur IDA.Och det skulle definitivt inte vara till fördel för . Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. Anf.22 (vpk): Vår motion bygger inte på någotmissförstånd. Den ligger helt i linje med vårt ställningstagande - detär en konsekvent linje vi för. Jag tycker, herr talman, att vi pumpar in förmycket pengar i den stora biståndskarusellen som vi inte kan kontrollera, ochtill den hör . Det medgav också . behöver förbättras, sadehan. Jag tycker att det är ett understatement. Det går inte att komma ifrån attIDA:s profil inte är progressiv utan - som jag framhöll tidigare - reaktionär.Om vi i stället kanaliserade de bär pengarna till de länder där man verkligenförsöker åstadkomma en social utjämning och rättvisa för de breda folklagren,då skulle pengarna komma till bättre användning. 23 (): Som jag sade är ju det som vi skall ta ställning till den sjättepåfyllnaden. Vi har redan beslutat om att skall vara med om den ochbeslutat anvisa 460 milj. kr. Menden frågeställning som aktualiseras genom vad säger är ju omu-ländernas situation förbättras ifall går ur ID A, och jag villbestrida det. Det har skett en positiv utveckling av IDA:s utlåning i denmeningen att en större del av utlåningen går till de fattigaste ochtill projekt som är viktiga från våra biståndspolitiska utgångspunkter sett.Jag Nr 48 tror det är väldigt viktigt att komma ihåg att från självafinns inget P j j önskemålom att IDA:s verksamhet skall upphöra eller att skall gå ur i-y j u loon ,och vill vi alltså i detavseendet stå på sida skall vi vara kvar Besparingar istatsverksamheten, m. m. Anf.24 (vpk): Jag skulle gärna vilja att preciserade den mycket positivaförändring som han anser att IDA:s politik har genomgått. Ser man på detländerval som har är det förvisso inte de progressiva regimerna itredje världen som gynnar i första hand utan - som jag framhöll tidigare -bakåtsträvande regimer där ett fåtal tillskansar sig större delen av medlen. Sedanhar vi i och för sig sagt förut - och det kan jag väl upprepa här i dag-att mankan tänka sig att står kvar i . Men det är då under förutsättningatt röstfördelningen i banken ändras enligt principen en stat -en röst, attinga villkor förknippas med utlåningspolitiken och att man har en inriktning avpolitiken som går ut på att inte bara se till de fattigaste länderna utanhandla i linje med de biståndspolitiska mål som vi satt upp. Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 18för motion 127 av m fl. 6§ Besparingar i statsverksamheten, m. m. betänkande 1980/81:17 om besparingar i statsverksamheten, m.m. (prop. 1980/81:20). 25 (): Så är det då tur att få sin budget granskad urbesparingssynpunkt. Från socialdemokratisk sida tillstyrker vi utanreservationer de besparingsförslag på 8 milj. kr. som gäller utrikesförvaltningen.I vår motion 1980/81:83 har vi gett anvisningar på ytterligare möjligheter tillbesparingar. har i stort sett anammat vårt förslag, och om dendelen av utskottets betänkande finns därför ingen anledning att orda vidare. Vårreservation gäller det internationella utvecklingssamarbetet. Först gäller detberäkningsgrunden för biståndsanslaget. Regeringen föreslår ochutskottsmajoriteten accepterar att man skall beräkna anslaget på bruttonationalinkomsten,BNI, i stället för bruttonationalprodukten, BNP. Skillnaden mellan BNP och BNIhänför sig huvudsakligen till räntebetalningarna på den svenska statsskulden.Följderna av regeringens usla ekonomiska politik får alltså lida av.För /82 innebär det att biståndet blir 60 milj. kr. BNPhar varit ett allmänt accepterat mått för beräkningen av enprocentsanslagetunder alla år. Jag vill också erinra om att när så sent som hösten1978 slog fast riktlinjerna för det framtida biståndet var riksdagenhelt enig om att av BNP skall vara en miniminivå på de egentliga biståndsanslagen.De som vill studera historien kan läsa utrikesutskottets betänkande 1978/79:1. Närregeringen och utskottsmajoriteten nu säger att enprocentsmålet ligger fast såär det fel. har slagit fast,och senast gjorde det , att anslaget skallberäknas på summan av den samlade produktionen av varor och tjänster, dvs. BNP.Vi hade en intensiv enprocentsdiskussion i det här landet och1970-talets första hälft. Det var en diskussion som vi alla minns och som rördekvantiteten av biståndet. I min ägo har jag bl. a. en pärm medhundratals namnunderskrifter från unga folkpartister som krävde avBNP det aktuella året och . Jag tror såväl somFolkpartiets ungdomsförbund har full förståelse för att tvåprocentsmåletinte är uppnått , men jag tror inte de unga folkpartister som samlade innamn 1974 i sin vildaste fantasi kunde tänka sig att en folkpartistiskutrikesminister skulle föreslå en sänkning av biståndet. För det bliren sänkning, och sedan må regeringen eller utskottet förklara de tekniskaspetsfundigheterna hur mycket de vill. Jagvill erinra om att det var som hårdast kritiserade densocialdemokratiska regeringen för att den inte tillräckligt snabbt nådde målet- av BNP. är det en folkpartistisk utrikesminister som urholkarbiståndsanslaget och frångår den beräkningsmetod som han och folkpartiettidigare slogs för. Det är alltså inte bara pensionerna som den borgeriigaregeringen vill urholka utan även stödet till de fattiga länderna. Regeringenfortsätter - och får stöd om än mycket fåordigt av utskottsmajoriteten - attföreslå urholkningar av biståndsramen. Det gäller de 40 milj. kr. som manlyfter över från andra huvudtitlar till biståndsanslaget. Det går helt enkeltinte att ta ställning till det här förslaget, så knapphändigt som det ärmotiverat. Man talar i propositionen om "svenska skolor avsedda för barntill svenska biståndsarbetare". Mig veterligt finns det inga särskildaskolor för svenska biståndsarbetare. Vidare föreslås att kostnader föröverföring till av flyktingar från skall belasta biståndsbudgeten.Vilka kostnader och varför? Jagfår en känsla av att man i kanslihuset har granskat alla huvudtitlar och såsnart man funnit ordet i texten har man sagt sig: Aha, det här kan viföra in under biståndsanslaget! På detta sätt kan man givetvis hålla på ochspara genom att ta av det egentliga biståndet och använda det på andra områdendär samarbetar med . Detförvånar mig kanske att utskottsmajoriteten gått med på något så ofullständigtsom propositionens text om dessa 40 milj. kr. Utskottet har, som framgår,heller inte gett sig in på något försvar av regeringens förslag på det härområdet utan säger pliktskyldigast att man tillstyrker propositionen i dennadel. Visocialdemokrater för vår del vill allt ha ett ordentligt underlag innan vi tarställning till förslaget. Vi utgår ifrån att regeringen i budgetpropositionen ijanuari lämnar utförlig redovisning för den här omfördelningen inom Besparingari statsverksamheten, m. m. Besparingari statsverksamheten, m. m. Med detta ber jag att få yrka bifall till den socialdemokratiskareservationen. Anf.26 (vpk): Det finns också en vpk-motion i det här ärendet. Den stämmer i stortsett överens med den socialdemokratiska reservationen. Vi för ungefär sammaresonemang som här har utvecklat. Viförstår att man måste minska statens utgifter. Vi har också visat hur man skallkunna spara på olika områden - vi är inte motståndare till det. Men vi troddeinte att den borgerliga regeringen och den folkpartistiske utrikesministernskulle vara så fräcka att man också började spara på de miljarder som vi geru-länderna i bistånd . Detvar inte alla var överens om att solidariteten med de fattigaoch förtryckta i världen var viktig. Alla var också överens om attenprocentsmålet skulle stå fast. De flesta var väl också överens om att det inuläget kanske inte var möjligt att öka biståndet ytterligare. Dethar inte gått dess. Ändå är man redan framme och krafsar påbiståndet och vill minska enprocentsmålet - för det är vad det handlar om, fastman försöker krypa bakomen annan beräkningsgrund, BNI i stället för BNP. Dethandlar om att minska biståndet och låta de fattiga vara med ochbetala en borgerlig ekonomisk politik. Det är en poHtik som vi inte kan stödja.Den ekonomiska politiken skulle kunna bedrivas på ett helt annat sätt, och dåskulle man inte behöva föra den här konstiga besparingsdebatten. Moderatasamlingspartiet har intensivt drivit propaganda för att manskall minska anslaget till utvecklingssamarbetet, alltså biståndet tillu-länderna. Som vanligt har nu delvis fått gehör för sina förslaghos den folkpartistiske utrikes- och biståndsministern. Det är helt klart.Sedan försöker man från krypa undan detta faktum med resonemang omatt ändra beräkningsgrunderna. Detbistånd som vi lämnar är inte någon fantastiskt fin gåva som haranledning att stå med hatten i hand och bocka för. De miljarder som vi varje årger i bistånd är snarare att se som avbetalning på det som bl. a. vårt landunder årtionden till en billig penning har roffat åt sig från ochfortsätter att roffa åt sig. Vi har alltså en skuld till u-länderna.Avbetalningen borde vara större än den nu är, av BNP. Det finns då ingenanledning att börja pruta på enprocentsmålet, som man nu gör. Jag yrkar, herr talman,bifall till reservationen. Anf.27 (): Ett bestående stort strukturellt underskott i statsbudgeten ställervårt land inför mycket stora problem.