prot · G409103 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:103 1 § Justerades protokollet för den 17 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1980/81:146 finlagutskottet /81:155 och 161 till näringsufskottet 3 § Föredrogs och hänvisades Redogörelserna 1980/81:11och 12 fill finansutskottet 4 §Föredrogs och hänvisades Mofionerna 1980/81:2036 och 2037 filljusfifieutskottet /81:2038 punkt 1 till finansutskoftet punkterna 2, 3 och 7 tillskatteutskottet punkt6 fill civilutskottet /81:2039 fill skatteutskottet /81:2040 och 2041till kulturutskottet /81:2042 fill försvarsutskottet /81:2043 tillutbildningsutskottet /81:2044 fill näringsufskottet 1980/81:2045 tilltrafikutskottet /81:2046 fill jordbruksutskottet 5 §Föredrogs men bordlades åter betänkande 1980/81:19 betänkande 1980/81:38 33 3 protokoll 1980/81:101-103 6§ Föredrogs och bifölls Interpellafionsframställningarna 1980/81:120 och 121 7§Föredrogs näringsutskottets betänkande 1980/81:40 om vissa anslag inomhandelsdepartementets verksamhetsområde (prop. 1980/81:100). 1 (vpk): kommunisterna har alltsedan blev medlem i Interamerikanskautvecklingsbanken, IDB, krävt att medlemskapet skall sägas upp. Jag tänkerinte närmare redovisa de skäl som ligger bakom detta ställningstagande, utanhänvisar i stället till de motioner vi väckt alltsedan 1977 och de debatter somförts, också här i kammaren. Vi har, herr talman, tidigare inte varit ensamma ivår uppfattning atf genom medlemskapet stöder reaktionära ochfolkfientliga regimer i . Regimerna i och är baratvå exempel på de juntor som svenska folket genom medlemskapet tvingas stödja -helt i strid med vår uttalade målsättning om solidaritet med fattiga ochförtryckta. Def sker också i strid med den breda opinion som solidariserar sigmed den motståndskamp som förs mot de blodiga militärregimerna inte bara därutan också på andra håll i . Såsent som beviljades juntan i ett stort lån avbanken. Lånet har bidragit till att juntan ännu kan fortsätta med det folkmordsom nu pågår - ett folkmord som samtliga partier här i utom moderatasamlingspartiet fördömt. Utskottethänvisar till att en kommitté är tillsatt för att utvärdera IDB:s lånepolitikoch bedöma effekterna av medlemskapet och följderna av eft utträde. Och defidigare kritiska rösterna, också socialdemokraternas, har därmed tystnat. Varfinns den tidigare så hårda opposifionen mot IDB? På vilket sätt kandenna kommitté ändra solklara fakta? Upprepade gånger har ju redovisats faktaom hur IDB driver en synnerligen reaktionär politik riktad mot de bredafolklagren. Och exemplen har blivit allt fler. ex. på lån när pengar så väl behövdes men medgav pengaromedelbart efter Seagas tillträde och därmed medvetet bidrog till att en av defå framsfegsvänliga och progressiva regimerna i området störtades? Vadkommer denna kommitté atf rekommendera? Att döma av den kompakta tystnad som nufinns om IDB och aft döma av def mycket kortfattade utlåtandet över vår motionfinns def all anledning till farhågor. Utskottet tar inte ens upp filldiskussion vårt påpekande om den skönmålning som regeringen bestått oss med ibudgetproposifionen och som förefaller Industriförbundetfiger nämligen inte. Man bedriver en omfattande kampanj för att Sverigeskall kvarstå som medlem i IDB. Man hävdar att skulle ha fåttomfattande order genom medlemskapet - order i länder som , ochArgenfina. Med Industriförbundetsegna ord under rubriken bad-will' ": "Dessaorder gick till svensk industri tack vare medlemskap i . Ettutträde ur banken skulle självklart ge en direkt effekt i form av förloradebeställningar till IDB-projekt. Många stora exportföretag anser dock deindirekta effekterna ännu allvarligare. Det är nämligen ofrånkomligt att det iLatinamerika uppkommer negativa attityder till och svensk företagsamhetom vi som första land utträder ur ." Kandet uttryckas mer cyniskt? Det är mycket tvivelaktigt att sysselsättningenskulle öka i genom dessa order. Sanningen torde i stället vara den attsvenska företag flyttar ut - kapitalexporten är, som vi känner till väl, störrei dag . Man frågar sig: På vems bekostnad sker detta? Industriförbundetfruktar att gorillaregimerna skall ogilla . Det vore smakligare om desåg till vad arbetarna, fackföreningsrörelsen och de förtryckta grupperna -förtryckta av svenska företag - säger. Ingen socialdemokrat finns uppsatt på talarHstan och inte heller någonav de centerparfister som tidigare haft invändningar. Jag vill ändå främst tillsocialdemokraterna ställa frågan: Har ni frångått ert tidigareställningstagande och beror detta i så fall på positivainställning till banken? Det vore ett svek. Därmed vill jag yrkabifall till vpk-motionen. 2 (); hänvisade till tidigare vpk-motioner och den debatt somförts om . På så sätt kunde hon korta nersitt anförande. Jag skall göra på samma sätt och hänvisa till tidigareutskottsbetänkanden och den debatt som varit. EvaHjelmsfröm tyckte att utskoftsbetänkandet var väldigt tunt. Det hänger sammanmed dels aft det är en fyllig redovisning i propositionen, dels att vi har enkommitté som ser över de här frågorna, som det varit så stor diskussion om häri kammaren. Vpkyrkar alltså att skall göra eft uttalande om utträde ur IDB och avslådet förslag som finns i propositionen om ett anslag på fillInteramerikanska . Utskottethänvisar till den parlamentariskt sammansatta kommitté som arbetar och somskall bli klar . Det är därför kanske inte så märkvärdigt attinte alla kritiska röster ställer upp , när vi under vårenkommer att få ett utlåtande från kommittén. Vadgäller yrkandet om avslag på regeringens framställning om 19 miljoner fill IDBvill jag påpeka att det är ett åtagande som inte kan komma ifrån. Meddet anförda, herr talman, får jag yrka bifall fill utskottets hemställan. 3 (vpk); hänvisar fill en fylligredovisning i proposifionen. Som jag sade tidigare är det fråga om enskönmålning som kunde vara direkt hämtad från eller . Vidare hänvisar till den sittandeutredningen, men det är ett faktum att allt medan utredningen fortgår ökarförtrycket i och i . Jag vill återigen anknyta fill frågan om lånet fill ElSalvador. Den var uppe fill behandling i banken så sent som förraåret. Man kände väl till situationen i . tog inte ensställning fill frågan, som man från de olika parfierna påstår sigstödja de demokratiska krafterna. Det är för mig en motsägelse. Det är cynisktatt på det sättet bidra fill förtrycket i Mellan- och , Anf.4 (); frågade om socialdemokraterna har ändratuppfattning när det gäller IDB, Jag vill då hänvisa till vad somstår i vår motion 1206: "Vi vill erinra om att socialdemokraterna motsattesig svenskt inträde i banken. Den kritik vi har mot banken kvarstår, och vibeklagar aft riksdagsmajoriteten engagerat vårt land ytterligare i banken genomatt delta i den femte kapitalpåfyllnaden. Den statliga utredning som tillsattesi det sammanhanget väntas avge sitt betänkande under innevarande år. Vi får dåanledning att återkomma fill IDB-frågan i ," 5 (vpk): Jag tackar för det beskedet från GertrudSigurdsen, Det måste rimligen innebära att man går emot förslaget om stödtill banken. Utskottets hemställan bifölls med281 röster mot 18 för motion 1047 av m, fl. Utskottets hemställan bifölls, 1980/81:41 om vissa anslag påfiUäggsbudget II inom industridepartementets verksamhetsområde (prop.1980/81:101) Utskottets hemställan bifölls. 9§ Anslag till vägväsendet m. m. Föredrogs trafikutskottets betänkande 1980/81:16 omanslag till Vägväsende m. m. 1980/81:100). Anf.6 (): bilaga fill årets budgetproposition ärett mycket tunt häfte. Jämfört med föregående års aktstycke är nukommunikationsministerns bidrag reducerat med , om man ser fill antaletsidor. Vill man vara elak kan man säga att detta väl svarar mot innehållet ibudgeten, som ju på kommunikafionsdepartementets område innebär mycket kraftiganedskärningar. Men,herr talman, det är värre än så. Den form av presentafion som valts gördet mycket svårt för ledamöter att genomskåda kommunikationsministernsbudgetförslag. Ytterst summariska, för att inte säga lapidariska, redovisningargörs av myndigheternas anslagsäskanden. Strykningar av fidigare anslag skerutan en rads motivering. I vissa fall har det skett genom aft man bara tagitbort eller ändrat på sifferuppgifter i tabellredovisningen. Def är svårt attfå en klar uppfattning om vad som är departementschefens tyckande, riksdagenstidigare uttalanden och myndigheternas äskanden. Denform av presentation som har valt gäller inte barabudgetpropositionen utan även andra proposifioner som kommunikafionsdepartementetpresenterat . Jag tror inte att denna presentationsform är ettuttryck för vår kommunikationsministers brist på parlamentarisk erfarenhet -jag hade f. ö. gärna sett att han varit i kammaren just nu - utan en medveten politiskåtgärd i syfte att dölja för riksdag och allmänhet vad man kortsikfigt ochlångsiktigt vill åstadkomma. Jag kräver därför - och jag vet, herr talman, attjag i denna fråga talar för ett enigt utskott - att man återgår till tidigareårs praxis och ger en fullödig presentafion och bakgrundsbeskrivning ikommunikafionsdepartementets budgetbilaga och i de propositioner som man avseratf lämna till . Efter denna mer formella inledning skall jag gå över till att tala omkommunikationsdepartementets förslag när det gäller vägbudgeten. Jag skallbörja med att citera en del tidningsrubriker. "Vägarna - Bohmansrekordklipp. En miljard i prutningar." Sändning bara i kurvor ochvägkors. Regeringen spekulerar kallt med hundratals fler olyckor." Ja,man har talat om katastrofplaner när det gäller vägdriften och attanställningstryggheten i är en myt - allt detta som en följd av detförslag som nu har att behandla. kallade kommunikationsministerns förslag när det gällde väganslaget för"Mordet på vägarna" på grund av de stora nedskärningarna på vägsidani budgetpropositionen. Regeringen har prutat mer än en miljard Anslagtdl vägväsendet m. m. Anslagtill vägväsendet m. m. påden programnivå som anbefalldes trafikpolitiska beslut och 640miljoner på de besparingsalternafiv som fått i uppdrag av regeringenatt räkna fram. Genom dessa prutningar drabbas särskilt glesbygden hårt. Detkommer atf medföra konsekvenser också för industrins transportbehov och förkollektivtrafiken. Trafikutskottetträffar, herr talman, representanter för vägområdet. Vi har gjort såi år också. Det var en rent förödande krifik som man från näringslivets sidariktade mot kommunikationsdepartementefs förslag. Man gav uttryck för förvåningöver att en moderat kommunikafionsminister infe har klart för sig attväginvesteringar och vägunderhåll är en viktig förutsättning för attnäringslivet skall fungera inte minst i vår glesbygd. Får jag bara erinra omskogstransporternas betydelse. , herr talman, vara riktigt drastisk kan man befara att "mordet påvägarna" i vissa fall även kan bli realiteter. tvingas nämligengenom prutningarna atf senarelägga en lång rad projekt - även vitalasäkerhetsåtgärder. Denpositiva utveckling mot färre skador i vägtrafiken som uppnåtts kan komma attbrytas. Till följd av prutningarna på vägsidan befarar man 400 flertrafikolyckor och kanske mer än 1 800 fram fill 1988, Närdet gäller vägarna borde man göra någonting helt annat än den borgerligaregeringen gör-satsa offensivt. Bygga vägar är, som ocksä många har framhållit,ett bra sätt att dra i gång eft land i lågkonjunktur. Offensiv måste även bliett lösenord i krissfämningarnas - inte låt-gå, inte passivitet. Istället för att förstöra den offentliga sektorn måste regeringen i än högregrad låta den få vara motorn i ekonomin. Vi måste satsa på industrin. Vi haratt med all kraft bekämpa inflationen. Över huvud taget måste vi åstadkomma enförnyelse av den ekonomiska polifiken för aft kunna återställa landetsekonomiska styrka och stabilitet med full sysselsättning och rättvisfördelning. Men för det, herr talman, krävs det en regering! JagskaU efter den här inledningen något kommentera trafikutskottets betänkande nr16, som behandlar förslag om anslag tillvägväsendet m.m. Riksdagenstrafikpolitiska beslut innebar att fick en grund att stå påför planeringen av den framtida väghållningen. planer förinvesteringar och drift har också byggts upp med trafikpoHtiskabeslut som grund, vilket innebär att flerårs- och fördelnings-planerna skallgenomföras och att driftverksamheten skall utföras till sådan nivå att vägnätetskall kunna behållas i nuvarande skick och så aft det inte är någon risk förkapitalförstöring. Omman ser till vägbudgeten har emellertid regeringen, som jag redan sagt, nudragit ner den med mer än 1 miljard av den programnivå som anbefalldes av enenig riksdag i anslutning till trafikpolifiska beslut och med 640miljoner på besparingsalternafiv. En mängd planerade byggen måsteskjutas , som en accelererande kapitalförstöring sker avvägnätet och servicenivån. Det är mot den bakgrunden som vi på socialdemokratisk sida i reservafionen1 markerat att vi infe vill vara med om den här långsiktiga nedskärningen avdriftsanslaget på område. Vi anser att innan binder sigför en sådan långsiktig neddragning av väganslagen måste den ge vägverkettillfälle att redovisa på vilket sätt detta skulle påverka gällandeflerårsplaner och vilka effekter det skulle få på sysselsättning och trafiksäkerheti olika delar av landet. Vid en sådan revidering av flerårsplanerna bör mansärskilt beakta kollektivtrafikens behov, och drifts- ochunderhållsverksamhet bör få erforderliga resurser. Enligt vår mening, ochenligt den mening som var totalt överens om 1979, måste inriktningenpå anslagsgivningen till vägväsendet vara att upprätthålla den nuvarandeservicestandarden och vidmakthålla det i vägarna nedlagda kapitalet. Enmålmedvetet driven driftsverksamhet med lämpligt avvägda resursinsatser utgören garanti för trafikens framkomlighet under olika väderbefingelser och är enförutsättning för att hålla trafikutvecklingen under kontroll. Meddefta, herr talman, ber jag att få yrka bifall fill reservafionen 1, som ärfogad fill utskottets betänkande. Ireservationen 2 tar vi upp anslag till drift av statHga vägar. De kraftigareduceringarna på driftsanslaget leder till aft våra vägar kommer attsuccessivt förstöras. Vi tvingas konstatera att då inte kan behållasin driftspersonal. Man räknar där med att tvingasfrisfälla 2 000 personer - detta i en situation då vi redan har det besvärligtpå arbetsmarknaden. Vi vet att på driftssidan 50-60 vägstafioner i landetdelvis på grund av bristande resurser måste läggas ner, vilket får fill följdatt driftsunderhåll, vinferhållning osv. eftersatts, framför allt inomglesbygdsområdena, där vi har den minsta trafiken. Det här kan vi inte varamed om. Vi tycker inte, herr falman, att def är något sparande att låta ettbefintligt kapital förstöras; det kommer då, som räven sade om rönnbären,mycket, mycket surt efter. Vi skjuter kostnaderna framför oss och medverkartill att de accelererar. Ibesparingspropositionen föreslog kommunikationsministern att manskulle spara genom atf göra inskränkningar i servicen vid våra färjor genom aftstänga färjelägen nattefid och glesa ut turerna. Den här typen av besparingarvill vi inte vara med om. Men vi tycker att det är vikfigt och vettigt att manvidtar alla åtgärder som kan vidtas för att spara på driftskostnaderna. Därförföreslår vi i stället att man skall bygga broar. Det finns ett flertal ställeni det här landet där man genom att ersätta en färjeförbindelse med en bro fåren räntabilitet på det nedlagda kapitalet som innebär att bron är betald påfyra ä . Vi har därför i reservation 4 följt upp våra krav från decembermånad och föreslagit att det skall satsas 50 milj, kr, på att ersättafärjelägen med broar. Vi gör därmed en långsiktig besparing. Vårt förslaginnebär dessutom atf glesbygdens och skärgårdens folk inte får en försämradservice, något som den borgerliga majoriteten vill, utan en förbättrad service.Nu föreslår visserligen kommunikationsministern att man skall göra någonting pådetta område, men han anvisar inga medel. Han säger att får ta 25milj, kr, av sitt driftanslag aft användas för Anslagtill vägväsendet m. m. Anslagtill vägväsendet m. m. Det är ju horribelt. Därigenom får man ju än mindre pengar tilldriftsunderhållet. Genom vårt förslag om ytterligare 50 milj. kr. frigör vi pådetta område ytterligare 25 milj. kr. kommer senarei debatten att närmare presentera våra förslag fill brobyggnader. Jagsade inledningsvis att det är svårt att få en uppfattning om vilkenkommunikationsministerns avsikt egenfiigen är med den lapidariska redovisning sompresenterats i bilaga till budgetpropositionen.Ett exempel på detta är att man i en tabell bara stryker 30 milj. kr. somvägverket äskat för tunnelbaneutbyggnad. Icke med en rad motiveras dennastrykning med 30 milj. kr. Men i realiteten innebär detta atfkommunikationsministern ingriper i kommunalpolitikers ochlandstingspolitikers prioriteringar på vägområdet. Det står i bjärt kontrasttill och i strid mot de regler som väglagen föreskriver. Ett enigt utskott harhär sagt ifrån att på det sättet får kommunikationsministern inte göra. Effenigt utskott förutsätter också att medel för utbyggnad av bl. a. tunnelbanantill skall finnas. Men tyvärr vill den borgerliga majoriteten inte drakonsekvenserna av detta sitt ställningstagande genom atf anvisa de 30 milj. kr.som kommunikationsministern utan en enda rads motivering stryker.Socialdemokraterna viH se till att vi gör satsningar på kollekfivtrafiken ochatt man inte gör denna typ av prutningar när det gäller tunnelbaneutbyggnaden.Men vi vill också anvisa medel. Därför har vi i reservation 5 föreslagit att 30milj. skall anslås, motsvarande det belopp som äskat. Jagber att få hälsa kommunikationsministern välkommen in i kammaren när vi diskuterardetta mycket angelägna område. Trafikutskottethar tidigare ansett det vara väldigt väsenfiigt att man satsar på cykelvägar,inte minst ur energisynpunkt. Därför har utskottet tidigare varit enigt om attprioritera detta område. vill kommunikationsministern nagga det häranslaget i kanten. Vi vill från socialdemokraternas sida infe vara med om det.Vi anser att de 20 milj. kr. som vi tidigare haft bör få finnas kvar enbart förutbyggnad av våra cykelvägar. Detta har vi utvecklat närmare i reservation 6,som jag härmed yrkar bifall till. Det är väldigt populärt hos polifiker från alla parfier att fala omkollektivtrafiken och dess betydelse. Man talar gärna - och tyckerjag att man överdriver - om de negativa sidor som bilismen har. Menkollektivtrafiken i det här landet blir inte bättre om man bara talar om denoch inte vidtar åtgärder, anvisar erforderiiga medel för kollektivtrafikensutbyggnad. Tyvärrtvingas jag konstatera att vår nuvarande kommunikationsminister har ett ljumtintresse för utbyggnaden av kollekfivtrafiken. Vi har från socialdemokratisksida tagit upp de här frågorna. Vi fullföljer riksdagsmajoritetens intentionerfrån det trafikpolitiska beslufet 1979, då en stor majoritet - det var samtligapartier utom folkparfiet - ställde sig bakom förslaget frånkollektivtrafikutredningen, , och krävde aft det skulle realiseras. Men vitvingas nu konstatera att vi , Hksom föregående år, är ensamma frånsocialdemokraternas sida om att hålla fast vid det beslut som fastställtsatt gälla från , då riktiinjerna för den framtidatrafikpolifiken lades fast. Vi har infe fått något förslag i årets budgetproposition,trots att vi efterlyst ett sådant, till bidrag för den kollektivatätortstrafiken. Vi kräver från socialdemokratisk sida att få ett förslag, ochvi säger i reservafion 7 aft redan i nästkommande års budgetproposition bör ettsådant förslag redovisas. Jag yrkar bifall fillreservation 7. Utbyggnadenav kollekfivtrafiken kräver omfattande investeringar. Det gäller kanske framförallt våra stora tätorter, som behöver investera i rullande materiel - i bussaroch spårvagnar, i tunnelbanor. Läget på kreditmarknaden är ytterstbekymmersamt, och det är svårt för kommunerna att komma ut på lånemarknadenoch skaffa de invesferingsmedel som erfordras för utbyggnad avkollektivtrafiken. Därför kräver vi i reservation 8 att det skall ske enprioritering av kollektivtrafikinvesteringarna på lånemarknaden, och vi yrkaratf detta skall ges regeringen till känna. Jag yrkar bifall fillreservation 8. Slutligenhar vi avgivit reservation 9, som också handlar om kollekfivtrafiken. Vi menaratf det måste anvisas medel. Som följd av trafikpolitiska beslut fickvi en kollektivtrafikberedning, som sysslar med dessa frågor. Menkollektivtrafikberedningen är fullständigt avlövad - den har knappt ett öretill sitt förfogande. Vi anser atf en beredning som inte har några resurser ärganska meningslös, och vi föreslår att man skall anslå 20 milj. kr., som ställstill kollekfivtrafikberedningens förfogande, att disponeras i enlighet med detförslag som vi närmare utvecklar i reservation 9, och jag yrkar bifall äventill denna reservation. Slutligen vill jag säga att som en följd av de mycket kraftiganedskärningarna - kommunikationsministern kommer naturligtvis att kalla det förbesparingar - har en rad angelägna vägprojekt fått skjutas . Ettantal motioner om olika enskilda vägobjekt har väckts till årets riksmöte.Trafikutskottet och har en princip att inte gå in och fatta beslut ienskilda vägobjekt. Jag tycker att det är en riktig princip. Det är inte vi häri som skall prioritera och avgöra om man skall bygga väg 31 eller väg42 eller bygga en väg här eller där. Men många av de krav som framställts imofionerna till årets riksdag hade kunnat tillgodoses och hade i vissa fallredan varit fillgodosedda, om regeringen följt upp def vägpolifiska beslut somriksdagen fattade med stor och bred majoritet . Ettexempel på vad som behövs är investeringar på vägområdet i . Det finnsockså behov av förbättringar och utbyggnad av vägarna i . iSmåland är ett annat exempel. Många av dessa angelägna vägobjekt skulle kunnaåtgärdas, om man följde upp trafikbeslut och anvisade medel i enlighetmed intentioner. Vi socialdemokrater menar aft man i det läge som nuuppstått bör vidta alla åtgärder som man kan vidta för aft medarbetsmarknadspolitiska medel försöka ta itu med dessa mycket angelägnavägprojekt. Vi har , herr talman,utomordentligt stora sysselsäftningssvårigheter i AnslagtiU vägväsendet m. m. Anslagtill vägväsendet m. m. storadelar av landet. Ett typexempel är förhållandena i . Vi har ocksåbekymmer i . Då menar vi socialdemokrater atf de föreslagna vägobjektenbör komma fill stånd. Men def verkar vara totalstopp när def gäller att fåmedel överförda från arbetsmarknadspolifikens område till vägområdet. Undertidigare år har anvisats 300-500 milj. kr, från AMS till angelägnavägobjekt. Men verkar det, som sagt, vara totalstopp. om åren harvi trätt om defta, och vi har ansett att en del av AMS-medlen skulle överförasfrån AMS fill . Det är inte lönt att nu upprepa det kravet, eftersomdet inte kommer några AMS-pengar. Vägverkethar en projektkatalog med angelägna vägobjekt, som kan sättas i gång med mycketkort varsel, till ett värde av . Det är viktiga ochangelägna byggnadsobjekt. De beräknas ge sysselsättning åt 7 000-8 000människor . Därför menar vi från socialdemokratins sida att när manpå grund av det stafsfinansiella läge man försatt landet i tvingas tilldrastiska besparingar, neddragningar av anslaget till såväl driftssidan sombyggnadssidan på vägområdet, får man - och då infe minst mot bakgrund av debekymmer som vi har på arbetsmarknaden - använda arbetsmarknadspolitiska medelför att på något sätt kompensera den kraftiga reduktion av väganslaget somskett i årets budget. 7 (): Jag skall inte polemisera mot eller bemöta hans inlägg-det kommer andra att göra. Jag skall bara konstatera atf det är väldigt bra ochnödvändigt med väginvesteringar, brobyggnader och annat -bara vi hade pengar. Vihar stora behov av vägbyggen i . Vi har dessutom stor arbetslöshet där.Min förhoppning är ändå att vi skall klara av det problemet på annat sätt ängenom den här delen av budgeten. Imitt anförande kommer jag huvudsakligen att uppehålla mig vid reservation 2 itrafikutskottets betänkande 16.