prot · G4094 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:4 1 S Upplästes följande inkomna skrivelse; Jag anhåller härmed om entledigande från mitt uppdrag somordinarie ledamot i näringsutskottet och hänvisar till skrivelse frängruppkansliet om en suppleantplats i samma utskott. Kammaren biföll denna anhållan. 2 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som ny ledamot inäringsutskottet anmält nuvarande suppleanten och som suppleant isamma utskott . Socialdemokratiska riksdagsgruppen har vidare somsuppleant i utrikesutskottet under ledighet anmält hansersättare . Moderata samlingspartiets partigrupp har som suppleant itrafikutskottet under ledighet anmält hans ersättare samt som suppleant i utrikes-och arbetsmarknadsutskotten underCarl Bildts ledighet anmält hans ersättare . partigrupp har som suppleant iutrikesutskottet under ledighet anmält hans ersättare . partigrupp har som ledamot ikonstitutionsutskottet anmält . partigrupp har vidare som suppleant ifinansutskottet under ledighet anmält hans ersättare samt som Anmälan om kompletteringsval till utskott Nr 4 suppleant i utbildnings- och arbetsmarknadsutskotten under Onsdanen den ledighet anmält hennes ersättare . Talmannen förklarade valda till tillutskott °"'' '''''y (fp ledamot i näringsutskoitei () suppleant i finansutskottet () suppleanter i utrikesutskottet () FilipFridolfsson (m) () suppleant i utbildningsutskottet () suppleant i trafikutskottet () suppleant i näringsuiskottet () suppleanteri arbetsmarknadsutskottet () () 1979/80 1979/80 1980/81 1980/81 1980/81 1980/81 1980/81 1980/81 1980/81 1980/81 1980/81 1980/81 3 § Föredrogsoch hänvisades Propositionerna och skrivelserna 176 och179 till justitieutskottet 182 fill utbildningsutskottet 9 till socialutskottet 10-12 tillnäringsutskottet 1980/81:13 till justitieutskottet /81:16 tillsocialförsäkringsutskottet /81:18 till /81:19till jordbruksutskottet 4 i) Föredrogs och hänvisades 5 § Föredrogsoch hänvisades Förslagen 1980/81:4till trafikutskottet /81:5 till 6 S Föredrogs och bifölls Interpellationsframställningarna 1980/81:1-8 7 § Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1980/81:9 av () till budgetministern om detstatliga stödet till kommun för omhändertagande av assyriska ochsyrianska invandrare: Den omfattande assyrisk/syrianska invandringentill kommun ställer extraordinära ekonomiska och organisatoriskakrav på kommunen. Detta beror dels på invandringens omfattning, dels på attinvandrarna som regel saknar uppehålls- och arbetstillstånd när de anländer,med ibland årslånga perioder utan tillstånd att arbeta som följd, dels på debetydande kulturella skillnader som råder mellan invandrarnas ursprungsmiljöeroch det svenska samhället. Statsmakterna har mot denna bakgrund gått in ochtäckt kommunens merkostnader för denna invandring. ställningstagandemed anledning av socialutskottets betänkande i anledning av proposition1979/80:38 måste uppfattas som ett stöd föratt denna politik bör fortsätta. Skillnaden mellan de särskilda statsbidrag som f.n. utgår och reguljära statsbidrag framgår av följande tabell; Anmälan av inter- Barnomsorg Totalt: 22 .SOS 7(120 15 152 Kommunen har naturligtvis andrakostnader som är förknippade med den assyriska invandringen. Totalt kan dekommunala kostnader för vilka kommunen ej gjort anspråk på statsbidrag beräknasuppgå till storleksordningen 10 milj. kr. Av denna summa på 15 miljoner har regeringen nu utlovat entäckning med 3 miljoner genom ett särskilt skatteutjämningsbidrag. I Stockholmsläns landsting föreligger ett förslag om att andelen invandrare skall påverkaden inomregionala skatteutjämningen. För del skulle den assyrisk/syrianska invandringen enligt detta förslag motivera 2 miljoner i extra bidrag.Även om man räknar med den inomregionala skatteutjämningen återstår således 10miljoner av de särskilda kostnaderna att täcka. Om kommunen själv skall bära dessa kostnader är treutvägar tänkbara. En är att drastiskt skära ner insatserna för den berördagruppen - i den mån det är lagligt möjligt. En är att höja kommunalskatten65-70 öre. En tredje utväg är att pruta bort annan verksamhet i enredan hårt bantad budget. Det säger sig självt att alla tre alternativen skullefå ytterst allvarliga konsekvenser för strävandena att på ett harmoniskt sättinlemma assyrierna och syrianerna i det svenska samhället. Ytterligare statligainsatser krävs således om inte en redan bekymmersam situation i Södertäljeytterligare skall förvärras. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att fåställa följande fråga till budgetministern; beredd medverka till att kommunsförutsättningar att ta hand om de assyriska/syrianska invandrarna inteförsämras? 1980/81:10 av () tillindustriministern om stålindustripolitiken; Vid en interpellationsdebatt medindustriministern detta år, föranledd av det hot om en nedläggningav Spännarhyttan i och stålverket i som Surahammarsföretagsledning då aktualiserat, uttryckte industriministern goda förhoppningarom att Spännarhyttan genom lanserande av en ny råjärnsmetod torde ha godautsikter till en fortsatt framtid som råjärnsproducent. En sommar har gått och besked har lämnats frånföretagsledningen om att en nedläggning av Spännarhyttan är ett faktum. MBL-förhandlingarom en nedläggning har redan påbörjats. Ennedläggning av Spännarhyttan medför att svensk specialstålsindustri i Onsd'i!ien den framtidenblir helt beroende av möjligheterna att importera en betydande del oktober 19S() av sittbehov av skrot, tackjärn och ämnen. En nedläggning får stora konsekvenser för de berördakonnnunerna. dit Anmälan av inter- inte baraNorberg och Surahannnar hör utan även gruvorterna . innebär en nedläggning rena dråpslaget. En nedläggning av Spännarhyttan medför stora mänskligatragedier för de anställda och deras familjer. Att en nedläggning som medför sådana genomgripandesamhälleliga konsekvenser skall kunna ske utan att en allsidig utredning gjortsär högst anmärkningsvärt. Motbakgrund av det anförda vill jag fråga industriministern: Vilket innehållhar regeringens stålindustripolitik? Vilka resultathar förhandlingarna med SKF gett angående möjligheterna att konverteraSpännarhyttan till en ny råjärnsnietod? Varför villindustriministern inte medverka till ätten allsidig utredning i enlighet med dekrav som framställts från de berörda fackförbunden tillsätts? Vart tog denplan vägen för ersättningssysselsättning till bruksorterna som regeringentidigare utlovat? 1980/81:11 av (vpk) till industriministernom industriutvecklingen i : besökte i , enligt officiella uppgifter för att"bekanta sig med företaget". Spekulationer har dock gjorts imassmedia om samband mellan besöket och förestående, ännu icke offentliggjordastrukturförändringar inom de två stora industriföretagen i , Uddeholmoch Billerud. har också framställningar gjorts från ledningen inomBillerud-Uddeholni AB om ytterligare driftsinskränkningar utöver vad somhittills varit föremål för förhandlingar med de anställdas organisationer inomSkoghallsverkeii. Dä uppgifter i massmedia bl. a. har rört eventuellaförsäljningar av aktier, som skulle medföra sammanslagningar inompappersindustrin och/eller specialstålsindustrin, är det angeläget att klarhetsnarast skapas om de konsekvenser som sådana framtidsperspektiv innebär förindustrisysselsättningen i . Med hänvisning till det anförda vill jag till industriministernställa följande frågor: Ärindustriministern informerad om nära förestående ägarföriindringar inomskogsindustrin, som berör ? Ärindustriministern informerad om nära förestående ägarförändringar inom den mellansvenska stålindustrin? Har regeringen vidtagit åtgärder för att i samråd medlänsmyndigheter, berörda kommuner och utvecklingsfonden i skaffafram eventuellt erforderliga ersättningsarbeten till de orter i länsom kan tänkas bli berörda av ytterligare strukturförändringar inom basindustrierna? 8 §Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1980/81:23 av () tillkommunikationsministern om torvtransporter på järnväg: Under senare är har sambandetmellan trafikpolitiken och energipolitiken uppmärksammats alltmer. En begränsadoljetillgång har medfört ett behov av åtgärder som leder till en effektivareenergihushållning och ett minskat oljeberoende inom transportsektorn. I anslutning till torvbrytningen i Saltmyran i Norrbottensinland och transporterna av torv till i har järnvägens fördelar somtransportör förts fram i den allmänna debatten. F. n. beräknastorvtranspor-terna ske med lastbilar, ca 75 000-90 000 ton/år. Enligt uppgifteri massmedia har statsrådet uttalat sig positivt för att dessa transporter kanske via järnvägen. Jag berdärför att till kommunikationsministern få ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att pröva möjligheterna att styraöver nämnda torvtransporter från landsvägen till järnvägen? 9§ Kammaren åtskildes .