prot · G409150 · 1980-12-31 00:00:00 — Utskottetshemställan bifölls med 270 röster mot 15 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till mofion 684 av m, fl, imotsvarande del, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (frigångshem) Utskottetshemställan bifölls med 269 röster mot 15 för motion 1571 av , fl, 1 ledamot avstod från att rösta. 1980/81:36 om brottet hetsmot folkgrupp Föredrogs jusfifieutskottets betänkande 1980/81:37om miljöbrott (prop, 1980/81:108), AnL71 (): I justitieutskottets betänkande nr 37 fillstyrker vi enhälligt °2 bifall fill ett förslag som lades fram av dåvaranderegeringen. Det gick ut på att straffbestämmelser om miljöbrott skall tas in i . Vi Nr 150 socialdemokrater har till justitieutskottets betänkande fogat enreservation. den somgårut på att rättsfillämpningen påmiljöbrottsområdet bör följas noga av IQRI Bakgrunden till vår reservation är en socialdemokrafiskmotion 2018, där vi begärde en förlängning av preskrip- Miliöhrotttionstiden för miljöbrotten. Det råder numera här i landet storsamstämmighet om att det är ytterst angeläget att samhället skyddar sig motuppkomsten av miljöskador, vare sig de riktar sig mot människor eller mot denomgivande livsmiljön. I syfte att värna om intressen fyller de straffbud somfinns på området en betydelsefull uppgift. Detta gäller kanske särskilt isådana fall då den som bedriver den miljöfarliga verksamheten äventyrarmänniskors liv och hälsa av rena lönsamhetshänsyn. Det förhåller sig nämligeninte sällan så, att det kan vara förenat med avsevärda kostnader att förebyggaoch förhindra miljöskador, och det kan då te sig lockande och lönsamt attbortse från de risker för miljön som kan uppstå i samband med en vissverksamhet. Vi har fått en hel del exempel på detta förhållande under senareår. Vad jag nu har sagt har lett utskottet till uppfattningenatt det är värdefullt att det nu skapas generella straffbestämmelser motmiljöbrott. De straffsatser som föreslås för de olika brottstyperna - fängelsei högst resp. högst vid grovt brott - kan sägas ge uttryck fördet straffvärde som brott av den typ det nu är fråga om förtjänar. Vad somkarakteriserar miljöbrott av olika slag är inte bara att dessa brott kanmedföra stora skador och lidanden till liv och hälsa för människor och storaskador på livsmiljön, utan också att de negativa effekterna blir kända långtefter det att den miljöfarliga verksamheten har ägt rum. Också i de fall närskadorna upptäcks långt efter det att verksamheten har ägt rum måste det varamöjligt att med straffrättsliga åtgärder ingripa mot de ansvariga. konstaterar i sitt betänkande har de aktuellabrottsbeskrivningarna för de olika miljöbrotten utformats i syfte atttillgodose detta intresse. Straffstad-gandena har utformats så, attpreskripfionsfiden för brotten börjar löpa först när den miljöfarliga verksamhetenupphör eller då en miljöfarlig effekt uppstår. I likhet med majoriteten i utskottet anser visocialdemokrater därför att straffstadgandenas utformning gör att man inte, ivarje fall såvitt nu kan bedömas, behöver ha andra preskriptionstider förmiljöbrott än som normalt gäller för andra brott med samma straffsatser. Vireservanter vill emellertid inte nöja oss med detta konstaterande. Det föreslagna stadgandet om miljöbrott och vållande fillmiljöstörning skall kunna vara fillämpligt på miljöfarlig verksamhet av det mest vittskif- tande slag, och det bör kunna vara ett medel mot de många olika hot mot miljön som det moderna industrisamhället också kan ge upphov till. Ständigt nya ämnen av bl, a, kemisk och biologisk art kommer till användning i skilda sammanhang och kan äventyra miljön, som kunskaperna om olika ämnens miljöfarlighet ökar undan för undan. Strafflagstiftningen på området måste kunna fillämpas också på de nya " Nr 150 företeelser och förfaranden som ständigt hotar människan och hennes 'reservanter anser, att även om de miljöbrottsbestämmelser som nuskall besluta om tycks tillfredsställa dagens krav, kan det inte Miliöbrott uteslutasatt det vid den praktiska tillämpningen av regelsystemet visar sig att straffbuden inte täckeralla de situationer som bör kunna beivras. Eftersom miljöfrågorna får enalltmer ökad betydelse, anser vi reservanter att redan dålagstiftningen beslutas bör uttala att rättstillämpningen på området måsteföljas noga och att regeringen bör ta initiativ fill de ändringar i berördabestämmelser som är påkallade. Som vi säger i reservationen kan det varalämpligt att det anförtros åt t, ex, riksåklagaren eller annan rättsvårdandemyndighet att göra den uppföljning som vi förordar. Vad som särskilt böruppmärksammas är, som jag fidigare sade, om miljöbrottsbestämmelserna verkligenfångar upp alla de straffvärda former av miljöförstöring som förekommer och omreglernas utformning gör det möjligt att också efter en lång fid ingripa motförekommande miljöbrott. Med det anförda ber jag att få yrkabifall till den vid betänkandet fogade reservationen, AnL72 (): När vi slutbehandlade det här ärendet i justifieutskottet iår hade propositionen om ändring i miljöskyddslagen redan behandlats avkammaren, I samband med det beslutet fanns det en socialdemokratisk reservationom en tioårig preskriptionstid för alla brott mot miljöskyddslagen, men denblev avslagen av kammaren. Motivet för detta avslag var klart, och desocialdemokratiska ledamöterna i justitieutskottet återkommer inte heller idenna fråga när det gäller brottsbalksbrot-ten, utan de är överens medmajoriteten, har också bidragit med att för den framtidalagtolkningen ytterligare mofivera varför någon särregel inte erfordras när detgäller preskriptionsreglerna för miljöbrott. Genom att brottet så gott somundantagslöst pågår till dess att det upptäcks eller till dess effekten av detinträffar, blir preskripfionsfiden i praktiken mycket längre än för de flestaandra brott med motsvarande straffskala. Det är denna omständighet som gör atten särregel för miljöbrotten inte behövs, och om detta är såvitt jag förståräven socialdemokraterna i utskottet överens med utskottsmajoriteten. Trotssamstämmigheten vill nu de socialdemokrafiska ledamöterna i utskottet attregeringen följer rättstillämpningen i den här frågan noga och tar initiativtill de ändringar i berörda bestämmelser som kan vara påkallade. Man åberoparde förändrade synsätt på miljöfrågorna och det behov av ökade kunskaper i ämnetsom kan visa sig . Ja, det är självklart att en regering harskyldighet att i dessa avseenden, liksom på alla andra områden inomlagstiftningen, följa rättstillämpningen och vidta de åtgärder som kan bli aktuella, men att skriva regeringen detta på näsan har utskottsmajoriteten ändainte velat göra. Jag tror inte heller att reservan- ternaskulle ha velat göra det mot en socialdemokratisk regering. Därför, Nr 150 herrtalman, ber jag att få yrka bifall fill justitieutskottets hemställan den betänkande nr 37 i dess helhet, AnL 73LISA (): Jag vill peka på att det ingalunda ärovanligt att , när anser ett ärende vara alldeles ovanligtangeläget, ger regeringen detta fill känna. Det har vi gjort när vi har haftborgerliga regeringar. Det har vi gjort när vi har haft socialdemokratiskaregeringar. Vi socialdemokrater vill i vår reservation trycka på att dettaämnesområde är så allvarligt och kräver så alldeles speciell uppmärksamhet attdet fordrar ett tillkännagivande från . AnL 74 (); Jag har förståelse för önskemåli detta sammanhang, men det är närmast ett axiom att regeringen följer rättstillämpningenpå detta område. Det behöver vi inte särskilt skriva regeringen på näsan. Jagupprepar vad jag sade förut: Det är självklart att regeringen kommer att följarättstillämpningen på området - det gör den redan, AnL 75 (): Jag vill peka på ett tidigare ärende frånjusfitieutskottet, där man från flera borgerliga partiers sida var mycket nöjdoch ansåg det oerhört angeläget att gjorde ett fillkännagivande. Jag tycker att det bör finnas någon logik i vårargumentering här i kammaren. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (preskriptionstiden för miljöbrott) Utskottets hemställan bifölls med 143 röster mot 139 förreservafionen av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. 18 § Främjande av flykt Föredrogs justitieutskottets betänkande 1980/81:38 omfrämjande av flykt m, m. (prop, 1980/81:106), AnL 76MARIE-ANN (vpk): Regeringens proposition 1980/81:106 behandlarbl, a, straffbestämmelserna i vad gäller främjande av flykt. Till denna del avpropositionen har vi från vänsterparfiet kommunisterna motionerat. Vi ansåg attde förändringar som propositionen föreslog - och då främst i syfte att reda uten oklar rättssituation - innebar alltför stora konsekvenser när det gällde frihetsberövanden på sjukvårdens område. Det varfråga om straffskärpningar och straffbeläggning av gärningar som intevarit kriminaliserade, vilket vi också redogjort för i vår motion. De delar av propositionen som behandlas i vår motion harfått en utförlig behandling av justitieutskottet, och socialutskottet har ocksåi sitt yttrande behandlat denna del av propositionen utförligt. och justitieutskottet instämmer i princip i vpk-motionenskritik av propositionen. Vi var medvetna om att hemställan i vpk-motionen om avslagpå denna del av propositionen skulle innebära vissa konsekvenser för detlagstiftningsarbete som redan påbörjats och som gäller socialtjänstlagen.Riksdagen har så att säga redan sagt ett halvt ja till att reglera straffbestämmelsernaför främjande av flykt i ett enda lagrum, 17 kap, 12 §, har också valt att göra ett tillägg tillifrågavarande paragraf. Detta tillägg fillgodoser en del av vpk-motionenskritik, och vi får i själva lagen en uppmjukning av straffbestämmelserna närdet gäller främjande av flykt på sjukvårdens område, vilket vi anser varamycket tillfredsställande. Den andra delen av vår kritik gällde de straffskärpningarsom kan bli följden av att maximistraffet höjs för främjande av flykt i vadgäller barnavård och nykterhetsvård, där maximistraffet i speciallagstiftningentidigare var lägre. Med utgångspunkt i vad som anförs dels i propositionen,dels i jusfitieutskottets betänkande, räknar jag med att maximistraffet i 12 §inte kommer att användas annat än i sådana fall av främjande av flykt för vilkadetta straff redan tidigare gällde. Jag utgår med andra ord ifrån attdomstolarna själva i sin praxis kommer att åstadkomma den differentiering avstraffen som tidigare fanns i lagstiftningen. Straffen för främjande av flyktfanns då reglerade i resp. speciallagstiftning. Vpk-gruppen kan acceptera justitieutskottetsförslag i dess betänkande nr 38. Jag har därför inget annat yrkande än bifalltill utskottets hemställan. 19 § AnL 77 TREDJE VICE TALMANNEN; Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppförs näringsutskottets betänkanden 60 och 61 samt civilutskottets betänkande37 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 20 § Anmäldes och bordlades Proposifion 1980/81:205 om förenklade statliga regler inombarnomsorgen 21 §Anmäldes och bordlades Nr 150 Motionerna den /81:2203 av m.fl. med anledning av proposifion 1980/81:198 om reglering av priserna på fisk, frågor 1980/81:2204 av GeorgAndersson m. fl. 1980/81:2207av m.fl. medanledning av proposifion 1980/81:200 om i 22 § Anmäldes och bordlades betänkande 1980/81:26om ändring i vallagen m. m. 1980/81:170) 1980/81:40 om den ekonomiska brottsligheten (förnyadbehandling) 1980/81:28 om investeringar påArlanda flygplats m. m. 1980/ 81:134) 23 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:420 av () fillindustriministern om sysselsättningen i : Med anledning av industriministernsutfästelser att medverka till framska-pandet av ersättningssysselsättning iNorbergs kommun efter nedläggningen av Spännarhyttan och Bondgruvan och motbakgrund av den osäkerhet som synes råda beträffande ASEA:s möjligheteratt motsvara sina utfästelser, framställes följande fråga: Vad har ASEA i samarbete med industriministern hitfills åstadkommitnär det gäller nya arbetstillfällen i , och vilka åtgärder ämnarindustriministern nu vidtaga för att ställda utfästelser om ersättningsarbetenuppfylles? 1980/81:421av () fill kommunikafiönsministern om upphandlingen avisbrytarunderhåll: Vid behandling avpropositionen om varvsindustrin behandlades även Varv i Ådalsdistriktet.Riksdagens beslut gick ut på att visst isbrytarunderhåll skulle förläggas tillLunde Varv. Enligtuppgift har vid upphandling av isbrytarunderhålleticke beaktat beslut. Jagvill fråga kommunikationsministern om han avser att rätta till det misstag sombegåtts. 1980/81:422av (vpk) till statsrådet om sparplanens effekter påskolundervisningen: Detbörjar nu visa sig vilka effekter regeringens sparplan kommer att få påskolområdet. a. läggs nu fram förslag på skilda håll om att korttidsvikariernaskall slopas och ersättas genom omdisponeringar av annan skolpersonal, varsuppgifter inte blir att förmedla undervisning utan att utöva tillsyn övereleverna. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet: regeringens uppfattning att besparingarna på detta sätt skall gå ut överundervisningens kvalité och omfattning? 1980/81:423av (vpk) till utrikesministern om ett svenskt initiativ för ennordisk kärnvapenfri zon: Med hänvisning till min interpellation 1980/81:138till utrikesministern om svenska initiativ för inrättande av en nordiskkärnvapenfri zon, som inte kunde besvaras på grund av regeringens avgång, villjag fråga utrikesministern: 1, Påvad sätt är regeringen beredd att verka för kravet om som en kärnvapenfri zon? 2, Ärdet regeringens uppfattning att inrättandet av en sådan zon kan ses som ett första steg mot en gradvis ökad kärnvapenfri zon och för ett helt kärnvapenfritt ? 3, Ärregeringen beredd att ta initiativ till en nordisk konferens om inrättandet av en nordisk kärnvapenfri zon? 4, Ärregeringen beredd att ge detta arbete hög prioritet och ta ytterligare inifiativ, i så fall vilka, utöver de här nämnda? 1980/81:424av () till kommunikationsministern om förtur till överfärjningför seminörer i skärgårdskommuner; Med stöd av 147 och 148 §§ vägtrafikkungörelsen (SFS1972:603 med ändringar) utfärdar i varje län lokalatrafikföreskrifter för bl, a, veterinärer i och för yrkesutövning. Det kannämnas att i utfärdat föreskrifter för trafikenvid de allmänna färjelederna iStockholms län, som innehåller bestämmelser om att bl. a. veterinärer ibrådskande tjänsteutövning har rätt att påkalla förtur till överfärjning. En annan kategori som i dagens läge också borde inräknas ide lokala trafikföreskrifterna för att påkalla förtur vid överfärjning ärseminörerna. Som exempel kan nämnas att seminörerna träffas varjemorgon och gör upp turlista med anledning av anmälda djur som skall semineras.Schemat läggs upp med utgångspunkt från att några fördröjningar inte skall ske.Skall seminörerna ut i skärgården och seminera djur där, uppkommer tyvärr oftastora förseningar i all synnerhet . Detfinns därför alla skäl för att även seminörerna skall åtnjuta förtur tillöverfärjning. Med hänsyn till det anförda hemställer jag få ställaföljande fråga till kommunikationsministern; Är kommunikationsministern beredd att medverka till attäven seminörerna får förtur till överfärjning? 1980/81:425 av () till jordbruksministernom åtgärder mot rovfiske: Enhgt uppgift från denyrkesfiskande skärgårdsbefolkningen i förekommer ettfilltagande industrifiske runt Sveriges kuster, I säger :"En stor trålare från utlandet motsvarar 50 av våra i kapacitet. Derasfiske är en hämningslös rovdrift," Även , och har enligt sammeuppgiftsläm-nare utsatts för liknande rovfiske. Då detta är ett allvarligt hot mot fiskebeståndet och dessåterväxt, hemställer jag att till jordbruksministern få ställa följande fråga: Vilken omfattning har detta industrifiske, och vilkaåtgärder ämnar jordbruksministern vidtaga i anledning härav? 1980/81:426 av () tillarbetsmarknadsministern om tidpunkten för byggande av ny kriminalvårdsanstalti ; fick jag svarpå min fråga angående vissa ombyggnadsarbeten vid kriminalvårdsanstalten iYstad av justitieminister , som då bl, a, sade att anstaltenenligt den av budgetproposition godkända principplanen skulle ersättasmed en ny sådan, att ärendet f, n, bereddes inom och att dethandlades i . Frågan skulle avgöras . Det har gått över , men ännu har ingetbeslut fattats, varför jag anhåller om att arbetsmarknadsministern lämnarbesked om när beslut kommer att fattas om nybyggnad av kriminalvårdsanstalten iYstad, 1980/81:427av () till statsrådet om förslag till riksdagenrörande livsuppehållande medicinsk behandling i vissa fall: I utredningsbetänkandet I livetsslutskede (SOU 1979:59) behandlas bl. a. patients skriftliga bekräftelse avviljan att i vissa svåra sjukdomslägen avstå från livsuppehållande medicinskbehandling. Kommittén anser att dylik viljeyttring inte kan varajuridiskt bindande men väl "väga tungt" vid beslut om behandling.Uttrycket "väga tungt" är emellertid dunkelt och borde närmarepreciseras till båtnad både för patienter och anhöriga samt inte minst förläkaren som har att ta ansvar för vårdinsatserna. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga: När avser statsrådet att förelägga förslag somsyftar till precisering av betydelsen av patients skriftliga bekräftelse avviljan att avstå från livsuppehållande medicinsk behandling i vissa svårasjukdomslägen? 1980/81:428av () till justitieministern om ökat rättsskydd för gravtnarkotikapåverkade: Prosfitution och narkotikamissbrukföljs ofta åt. Åtskilliga flickor som står under hallickars befäl tvingas tillnarkotikamissbruk för att bli viljelösa och så föga medvetna om sin verksamhetatt de orkar fortsätta. 6:2 förutsätter att vederbörande ärmedvetslös eller i motsvarande hjälplöst tillstånd. Lagrummet tillkom innannarkotikamissbruket var ett samhällsproblem och drivkraft inom prositiutionen. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga: Avser justitieministern medverka till sådan ändring attbrottsbalken kan ,ge skydd jämväl åt gravt narkotikapåverkade? 1980/81:429 av (fp) till handelsministern omhandläggningen av Telub-ärendet; 1, Vem inomregeringen är nu ansvarig för den fortsatta handläggningen av ärendet rörandeTelubs utbildning av libysk militär i ? 2, Vilket börsyftet vara med de överläggningar om kontraktet som Telub-ledningen för med sinlibyske uppdragsgivare? 24 § Kammaren åtskildes kl, 16,52,