prot · G409139 · 1980-12-31 00:00:00 — För de förare som överträderbestämmelserna om alkohol i trafiken bör det också gälla samma lagbestämmelseroch samma straffpåföljd. En olycka till sjöss kan nämligen ha lika svårakonsekvenser som en på land. De snabba motorbåtar som vi numera har innebär på mångasätt stora olycksrisker, om det bakom ratten på en sådan motorbåt sitter enalkoholpåverkad person. Vi har ju också fått uppleva atfalkoholpåverkade styrmän på stora fartyg har kört på grund eller t. o. m. upppå land med bl. a. stora ekonomiska konsekvenser. Vi får alltså inte tro aft def inte är så farligt om eneller annan båtförare skulle förtära alkohol eller att vi inte skulle behövastränga straffbestämmelser då def gäller båtfylleri. Eftersom antalet snabbafritidsbåtar ökar kraftigt och då av alla som drunknar äralkoholpåverkade, måste skärpta bestämmelser träda i kraft på det härområdet. Det är därför som och jag har väckt en motion där vi föreslåratt samma trafiknykferhetslagsfiftning som gäller fill lands också skall gällafill sjöss. Frågan om införande av promillegräns för sjötrafiken har,som vi hört här , diskuterats tidigare. Men sjölagskommiftén t. ex.avvisade ett sådant förslag, bl. a. med motiveringen aft det till sjöss ärstarkt skiftande trafikförhållanden och skilda slag av fartyg och av sysslorombord och att deffa skulle ställa olika krav i nykterhefshänseende. Detta ärett ganska obegripligt yttrande, då det ju skulle innebära att man kunde fådricka olika mängd alkohol beroende på båtens storlek eller på mängden båtar itrafik. Även fritidsbåtsutredningen behandlade frågan ochavstyrkte, bl. a. med motiveringen atf ett stort antal båtar används förövernattning vid kortare eller längre färder. Trots varning tillreservanterna och motionärerna för atf ge sig ut till sjöss, skulle jag viljasäga, aff för man ett sådant resonemang, skulle man ju, precis somlagutskottets vice ordförande sade, kunna undanta t. ex. bilar med husvagnaroch andra bilar som är inredda för atf bo i. Bara för att man kan övernatta iett motordrivet fordon bör väl inte undantag göras från våra trafiklagar. majoritet kommer inte med några nya skäl försin avstyrkan av motionen utan hänvisar fortfarande fill bl. påpekade utskottet aft de inte ansåg frågan ompromilleregeln vara löst, utan frågan skulle kunna komma i ett annat läge närutredningstekniken utvecklats mer och när övervakningen genom sjöpolisenförstärkts. Men "ett annat läge" har enligt utskottsmajoritetentydligen infe inträffat , trots den väldiga ökningen av antaletfritidsbåtar och antalet inträffadetrafikolyckor till sjöss. Nog tycker man atf läget har förvärrats och att det nu ärså allvarligt att den någotradikalt verkligen måste göras för att inom båttrafiken minska inte 3 .jgj [goi De flesta är ju, som jag redan har sagt, betingade Jag ber därför att få yrka bifall tillreservationen, där det till siöss framhålls aft en ändring av 325 § sjölagen skyndsamt bör utredas efter mönster av trafikbrottslagen. 108 (): Jag kan fill fullo instämma i allt vad såvälreservanterna som utskottets talesman sagt om det olämpliga i alkoholförtäringtill sjöss. Det är riktigt att många människor omkommer ifritidsbåtsolyckor som kan härledas till alkoholförtäring. Men alt hitta vägarför att ändra detta är svårt. Min erfarenhet av det praktiska livet säger migatt vi är långt ifrån lösningar genom promilleregler och lagsfiftning. Frifidsbåtsfrafiken sker ute till sjöss iytterskärgårdsområ-dena. Misstänker polisen eller aftalkoholförtäring förekommit, har man en läng resa in till en läkarmottagningdär blodprov kan tas. Det förtar effekten av ett blodprov - vederbörande hinnernyktra fill innan läkaren tagit provet. Infe heller har vi några krav på kompefens för att förafritidsbåt. Sitter det några personer i en fritidsbåt och alla utom en äronyktra är det naturligtvis lätt att vid en kontroll säga att det är den som ärnykter som är båtförare. Det kan vara en liten grabb på tio tolv ar! Rentjuridiskt har han fakfiskt kompetensen, rätten, att föra båten. Def är en vägatt kringgå ett sådant beslut som pläderade för. Inför man regler för fritidsbåtar kan man inte ha andraregler för nyffosjöfarten och större fartyg - med dem kan naturligtvis ännustörre skador uppstå i samband med onykterhet. Och visst skall onykterhet isådana sammanhang fördömas och beivras. Men har vi praktiska möjligheter atf gåpå den linje som kan utläsas ur reservanternas förslag - kanske inte heller urutskottets? Om ett utländskt fartyg bär sig litet konstigt åt när detlägger till vid kajen i en svensk hamn och onykterhet kan misstänkas tar detändå innan polis eller annan myndighet har någon fysisk möjlighetatf komma ombord och ta ett blodprov - det tar innan landgångenläggs ut. Och vem skall man ta blodprovet på? Om fartyget är från en annannation är det främmande nations område. Får polisen då gå in till enbefälhavare som har låst in sig i en hytt och ta ett blodprov? Det går ipraktiken inte. När vi diskuterar så här allvarliga saker skall vi nogkomma med förslag som har någon förankring i verkligheten. Vi kan enas om atffördöma onykterheten till sjöss, och vi kan enas om atf försöka beivra den. Det finnssom sagt inget krav på atf ägare eller förare av fritidsbåtar skall haförarintyg, om båten är mindre än . Är den mer än tolv fordras det skepparexamen av den som framför den. Nr 139 I samband med förhören för att få förarintyg är förhörsförräftarna Onsdaeenden instruerade atf ägna en särskildstund åt kapitlet onykterhet och informera de 13 m;ii1981 förarintygssökande om det farligamed alkoholförtäring. Det är ett led i propagandan mot onykterhet till sjöss. Def finns också med i bildningsor- Onvkterheti trafik ganisationernas kursmaterial vid de kurser de anordnar för att gedeltagarna till siöss förarintyg. På sjöbefälsskolornapläderas det självfallet också för nykterhet Det oaktat går det inte att helt undvika att onykterhef förekommer. Vi har också nyttosjöfart med fartyg från främmande ländermed andra alkoholseder. Där ser man ofta på ett annat sätt på förtäring avalkohol än vi gör. Det finns t. o. m. länder där det infe är straffbart ens atfköra bil alkoholpåverkad. Det är svårt att tro atf människor från dessa länderskulle' ha förståelse för sådana regler när de kommer till . Def ärkanske en fråga att fa upp i internationella fora. Onykterhet hör inte hemma till sjöss, men aftman skulle kunna motverka och beivra den på det sätt som har föreslagits idebatten har mera atf göra med hopp och tro än med verkligheten. 109 (): Def är uppenbart aft det råder stor enighetnär det gäller målsättningen, och den skall ingen av oss betvivla. säger att det är svårt att hitta vägar atfbeivra onykterhef fill sjöss. Det är precis vad vi reservanter har sagt och vadsom står i den socialdemokratiska motionen av och . Man säger alltså inte aff "det här kan och skall vi lösa, ochså här skall det lösas". Vi reservanter yrkar bifall till den motion ivilken def hemställs aft hos regeringen begär atf regeringenskyndsamt utreder möjligheten atf irafiknykterhetslagsliftningen vidgas tillatt gälla också till sjöss. Det innebär alt vi vill gå ett steg längre än vadsom nu gäller. Jag beklagar naturligtvis atf vi inte kan uppnå enighet omdetta. Jag tror dock att frågan kommer alt falla framåt. Även om det finnssvårigheter - och det gör det också när det gäller vägtrafiken - får vi inteavstå från varje möjlighet att ens försöka komma till rätta med problemen. Detär ungefär vad vi framhåller i reservafionen. Mot den bakgrunden borde detkännas angeläget också för att instämma i reservationen. 110 (): Jag är medveten om kunskap när def gäller sjötrafikfrågor och hans intresse för de sakfrågor som vi behandlar. Men jag vill ändå utnyttja tillfället till att säga att motionen 1899, som och jag har väckt, utformades med utgångspunkt i att här finns många olika problemkomplex som bör utredas som man försöker åstadkomma en bättre lagsfiftning och en likställdhet i fråga om trafiknyk ferhetslagstiftningen för trafiken pä land och till sjöss. En sådanlagstiftning är svår atf utforma från enskilda motionärers utgångspunkt. Mofionen - väcktes därför att vi ansåg aftfrågan om onykterhef till sjöss bör utredas. denutgör ett problem i dagens samhälle har vi mänga gånger fått vetskap Nr 139 den Dessutom har intressenter inom sjöfarten ochinte minst inom frifidssjö- J3 p.,gj |] fartenuppmärksammat detta problemkomplex. Därför finns det all anled- ning att stödja den reservafion som föreligger. Utskottets hemställan bifölls med245 röster mot 45 för reservationen av och . 12ledamöter avstod från aft rösta, 1980/81:22om försäkringsvillkor för diabefiker Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1980/81:24 omvapenexport. 111 (vpk): Mycket har sagts och mycket kommer säkertfortsättningsvis aff sägas om svensk vapenexport. Som påpekas iutskottsbetänkandet kommer den kommitté som arbetat med frågan att inom kortlägga fram sitt betänkande. Vi kommer då aff få en ny möjlighet att debatteraoch ta ställning fill förslag som förhoppningsvis är åtminstone något bättre ände nu gällande bestämmelserna. För-som vi från vpk:s sida påpekat åtskilliga gånger-debestämmelser för svensk vapenexport som gäller är omöjliga atf följa. Självakonstruktionen av dem bygger på inneboende motsättningar som ständigt kommeraft ge upphov till försäljningsskandaler av det slag som vi sett alltför mångaexempel på. Den grundläggande förutsättning i de svenska bestämmelserna somställer fill den största motsättningen är den outtalade önskan att de svenskavapen som säljs inte skall komma till användning. Enkelt uttryckt kan man sägaatt det är fritt fram för all vapenexport från bara det infe blir krignågonsfans. Om vi hade uppnått det idealtillståndet skulle det inte behövasnågra debatter om svensk vapenexport eller någon vapenförsäljning över huvudtaget. Då skulle det inte finnas någon marknad för vapen, varken svenska ellerandra. ser inte verkligheten ut på del sättet, och därför kommer de svenskabestämmelserna ständigt i konflikt med den -därav dubbelfydighefen, falskhetenoch den svaga argumentationen från många håll, så fort den svenskavapenexporten kommer upp till debatt. Så länge vi inte erkänner att svenskavapen köps för att användas i krig, inbördes eller mellan stater, så längekommer vi också att få se våra fina bestämmelser lagda åt sidan och utaninnehåll när ekonomiska intressen, statliga eller privata, funnit det för gottatt göra upp någon fin affär. Nr 139 Vi har alldeles , underdengångna veckan, fått läsa i tidningarna om Onsdaeen Hpn '* nyl, öppet och uppenbart brott mot de svenska bestämmelserna för 13 mai1981 svensk vapenexport. hartagit hem en jätteorder på sina luftvärnska- Det rör sig om en av de största orderna genom Vanenexnnrl tiderna, på miljarder kronor, ochbara företaget och möjligen krigsmateriel- inspektörenkan överblicka omfattningen och konsekvenserna av en sådan affär. Den för medsig mångåriga leveranser av reservdelar, kanske ammunition och licenser avolika slag, förutom de nu inledningsvis avtalade. Om detta skrivs det öppet,och jag har ännu inte hört någon reagera mot denna affär. Men vad säger nu våra svenska bestämmelser, och vad är USAför slags statsbildning? Def är frågor som ju skall fas upp och synas noggrantvid alla avslut om svensk vapenförsäljning. Låt mig repetera att följandegäller; skall infe sälja vapen fill 1. statsom befinner sig i väpnad konflikt med annan stat. 2. statsom är invecklad i internafionell konflikt, 3. statsom har inre väpnade oroligheter. Hur stämmer nu detta in på ? Vad gäller punkterna 1 och2 synes def mig uppenbart atf i högsta grad är invecklat i internationellakonflikter och även mer eller mindre öppet deltar i flera väpnade konflikterrunt om i världen. Vad man kan sätta frågetecken för är om det pågår inreväpnade oroligheter i . Så det är väl solklart att export av vapen till direktmåste bryta mot alla riktlinjer och bestämmelser för svensk vapenexport. Ellerär någon annan tolkning möjlig? I så fall vore det intressant om någonutskotfsrepre-sentant kunde stiga fram här och klara ut saken. Någon regeringhar vi ju inte för tillfället, så från den kanten är det meningslöst att väntasig något besked. Men det finns all anledning atf återkomma i den här fråganlitet senare, både till avgående och nya regeringsrepresentanfer. är således denna affär ett nytt bevis påohållbarheten i de svenska bestämmelserna. Men vilka effekter kommer den att fåi framfiden? Då kan ju vara i fullt krig. Och detbehöver inte vara den sfora katastrofen i form av ett stormaktskrig. harvarit inblandat i de flesta av efterkrigstidens krig och konflikter på allahåll i världen. kan alltså - sannolikheten för det är stor - när detgäller vapenexport hamna i den fatala situation som vi så väl känner fill frånfidigare, liknande fall, atf svenska vapen helt plötsligt finns i ettkrigförande land, sålda dit med den goda minne. Jag har tagit upp det här exemplet med stororderdll , därför atf det visar just den ihålighet och omöjlighet i de svenskabestämmelserna som vi från vpk alltid har kritiserat. Det gär infe atf ställaupp bestämmelser pä def sättet. Man måste i stället bestämma sig för en klaroch entydig linje, där det görs politiska bedömningar av de stater som villköpa. Då kommer man ifrån dubbeltydigheten och de falska ursäkterna. Def finns två huvudlinjer, av vilka man kan välja den enaeller den andra, närdet gäller svensk vapenexport. Den första arenrrioralisk-pacifistisk linje. Vapenskall över huvud taget inte exporteras frän , eftersom de Nr 139används eller avses att användas i krig. Def är en respektabel, klar,entydig den och i alla avseenden överlägsen linje, om man delarden bakomliggande 13 jy,gj ]981 grunduppfattningen.Tyvärr har infe alltid förespråkarna för förbud mot vapenexportdenna klara, entydiga uppfattning när frågan ställs på sin Vapenexportspets. Den andra linjen är en icke-pacifistisk-polifisk linje.Den innebär i korthet att det finns tillfällen och situationer då def är rättatf gripa till vapen och försvara sig mot de angrepp samt det våld som mansjälv blir utsatt för. Def blir då en polifisk bedömning, grundad på olikapolitiska uppfattningar, som avgör vilka stater som skall få köpa svenskavapen. Det är infe konstigare än aft man gör skilda bedömningar av vilka statersom skall få svenskt bistånd, vilket vpk har påpekat i den föreliggandemofionen. Den regering som då säljer vapen till en förfryckarregim,t. ex. den tidigare schah-regimen i , har i och med det tagit ställning förden regimen. Samma sak gäller , en annan stat som varit högaktuellnär det gäller svensk vapenexport. I har vi nu en ny, progressiv regering, som görsitt bästa för atf bygga upp landet och förbättra folkets villkor. Den är hårtträngd och behöver försvara sin självständighet också med vapen. För den somsympatiserar med regeringen i är det ingenting märkvärdigt med aftsälja vapen dit. Det är ufifrån sådana bedömningar som vapenförsäljning börske. Då kommer man inte i några moraliska konflikter eller omöjliga lägen, därsvenska bestämmelser skall ställas mot en verklighet som de inte är skrivnaför. Det finns emellertid mofiv och argument i den svenskadebatten om vapenexport som också förtjänar en kritisk granskning, även om maninte anser atf ett totalförbud är det enda rätta. Ett av de vanligaste argumenten är att behöversälja vapen för att kunna hålla i gång produktionen till sitt eget försvar. Detargumentet är gångbart endast om man anser aff def svenska militära försvaretskall vara organiserat som def nu är . Vi skall infe här hanågon ny försvarsdebatf, men det är alldeles klart aff vi, om vi skulle övergeden högerlinje i den svenska försvarspolitiken som gäller och som många villförstärka ytterligare, inte alls skulle vara beroende av aft exportera vapen isamma omfattning som . Med en vettig organisation och produktion skulle detargumentet förlora i stort sett allt av sitt innehåll. Men högerlinjen i densvenska försvarsdebatten vill i stället öka vapenexporten. Def är enförutsättning för att dess resonemang alls skall gå ihop. Ett annat argument är sysselsättningen. Det har nämnts isamband med stororder fill som jag talade om förut. Och det är klartatt den ordern ger jobb i . Men det är en dålig omväg att skapa jobbgenom aff gå över vapenproduktion och militär produktion av alla slag. Deffinns väldokumenterade undersökningar, i FN:s regi och i av alla stater,som visar att varje investering i civil produktion ger mångdubbelt mer igen ifråga Nr 139 om sysselsättningseffekter ochpositiva följdverkningar i samhället i övrigt. Onsd-ieen den " ' tänker efter, är det ju självklart att det måste vara så.Jämför en 13 m-ti 1981 stridsvagn och ett lokomotiv! Priset är kanske ungefär detsamma,möjligen är stridsvagnen dyrare. Tillverkningen av dem ger jobb samt leder fill Vnnenexnorl materialåtgång och andra effekter.Men efter def aft de har tillverkats är stridsvagnenett dött ting, som inte tillför samhället någonting annat än utgifter ochkostnader. Lokomotivet däremot används och skapar välstånd, nyaarbeten och investeringar i transport- och industrisektorerna. Detta är ettenkelt exempel, som visar atf all militär produktion i grund och botten ärimproduktiv och ger mycket dåliga effekter i samhällsekonomin. bör således ha en minskad i stället för en ökadvapenproduktion och därmed också en minskad i stället för en ökad vapenexport.Vi har en motsatt utveckling. Därför är kraven i vpk:s motion högaktuella,och de kommer att vara det till dess vi får en ny och bättre försvars- ochvapenexportpolitik. Jag villmed detta, fru talman, yrka bifall till vpk:s motion 637. 112 MAJ (): I den socialdemokratiska motionen 692 krävsbl. a. att uttalar att ett särskilt parlamentariskt organ bör fattabeslut om vapenexporten och redovisa till dess inriktning ochomfattning. Utskottet anför bl. a. att krigsmaterielkommittén äroförhindrad atf behandla frågan om ökad parlamentarisk medverkan och aftutredningen kommer att lämna sitt belänkande. Och därmed avstyrksmotionens krav. Det hade naturligtvis varit välbetänkt av utskottet attavvakta med behandlingen av motionen till dess utredningens förslag förelegat,infe minst mot bakgrund av det dubbla budskap utredningen fått i sina direktiv.Det är möjligt att utredningen kommer att föreslå ett särskilt parlamentarisktorgan, men det är kanske inte sä sannolikt om man skall döma av dåvarandehandelsministerns direktiv. Där står nämligen följande: "Det bör vara kommittén obetagef att utöver vad jaghär har anfört behandla frågor som i sammanhanget kan vara av betydelse föranalyser och slutsatser. I likhet med utrikesutskottet anser jag dock aftfrågan om ett särskilt parlamentariskt organ för vapenexporten inte skallbehandlas av kommittén." Det bör kanske för fullsfändighefens skull sägas atfhandelsministern valt aft tolka utrikesutskottets utlåtande på sitt alldelesegna sätt. Def finner man om man granskar utrikesufskoffets betänkande1978/79:589, del i direktiven där det sägs "aft fråganom ett särskilt parlamentariskt organ för vapenexporten inte skall behandlas avkommittén" är det som föranlett ett tiotal socialdemokrater atf motioneraoch ställa under prövning huruvidaett parlamentariskt organ bör fatta 126 beslut omvapenexporten och redovisa till dess inriktning Nr 139 När nuutskottet-som skäl för yrkandet om avslag på motionen-säger atf it ; jnoi kommitténär oförhindrad atf behandla frågan om ökad parlamentarisk medverkanoch att den skall avlämna sitt betänkande, tolkar vi detta på detsättet att frågan öm eff parlamentariskt organ kommer alt behandlas iutredningen och atf sakkraven i motionen på intet sätt nu behandlas. Vimotionärer får därför anledning atf återkomma i sakfrågan när utredningensförslag föreligger. Under alla omständigheter kommer frågan om enparlamentarisk nämnd därmed fillbaka till . Detta är väsentligt,eftersom kravet på aft tillstånd och kontroll av vapenexporten skall skötas aven parlamentarisk nämnd, som skall lämna redovisning till ,förs fram av många organisationer i samhället. Det socialdemokratiskakvinnoförbundefs styrelse förelägger sin kongress detta förslag i sittsäkerhetspolitiska program. - de kristnasocialdemokraterna - kongress har också antagit kravet. Fyrafredsorganisationer har samlat in mångtusende namnunderskrifter medkrav på bl. a. detta. Såväl till def somfill den socialdemokrafiska partikongressen har liknande krav förtsfram. Jag säger detta därför atf det är viktigt att betona att kravet ärfolkligt förankrat. Säkerligen förs det fram också av många andraorganisationer än dem jag nämnt. Mot dessa krav kanske man ändå skulle ställa den bild somden främste företrädaren i för en stark ökning av svensk vapenexport,direktören för , sfär för. Han säger aft de som är motståndare tillvapenexporten är ungdomsförbunden inom , ochsocialdemokraterna. För nuvarande regering med ett mandats övervikt iriksdagen är def kanske inte så lätt att hantera des.sa frågor, säger han. Till motståndarna mot vapenexporten hör vidare enligtBoforsdirektören några specialiserade demagoger som utnyttjar vapenindustrinspolitiska känslighet för att skaffa sig en egen plattform. De finner ofta stödi massmedia, säger han. De olika kommunistiska grupperna - fortfarande enligtdirektören för - behöver inte någon kommentar, för de är emot försvar,fritt näringsliv och ett ordnat demokratiskt samhälle. Dessutom finns det olikaidealistiska fredsgrupper som tror aft man skapar fred i världen genom attSverige och andra små länder avskaffar sitt försvar. Detta var den uppfattning som Boforsdirektören har omopinionen i . Vi kunde faktiskt också läsa om hans inställning tillfrågan om vilka som skall få köpa svenska vapen, när han kommenterade dendemokratiskt valda regeringen i på följande sätt: "Landet leddes av en odemokratiskregering som kallade sig socialistisk. har man en annan odemokratiskregering som kallar sig högersinnad. Det är fulare." Så långtdirektören för . Jag villelyfta fram bilderna av den opinion som finns för en skärpning av vapenexportlagstiftningenoch för ett parlamentariskt organ för kontroll av vapenexporten genom årligenåterkommande redovisning till för prövning. Den opinionenför fram detta som ett viktigt politiskt krav. Vi har således på intet sättövergett tanken i motionen 692, när vi nu nödgas acceptera en formellbehandling av motionen. Vi lovar återkomma vid första bästa tillfälle för ensakbehandling av kraven. I detta anförande instämde , HansPettersson i , , , ,, och (alla s). 113ALLAN (): Det är förvisso viktiga och betydelsefullating som har berörts i de två föregående anförandena och också i de bådamotionerna. Det kan här ges upplysningen, aff är eff av de länder somförst fog itu med vapenexporten. Från slut har i Sverigerått principiellt förbud mot varje vapenexport, och all vapenexport har varitunderkastad speciella regler genom lagstiftning och författningar, som ändratsfill aft bli de som gäller. har utrikesutskottet begärt en nyutredning, och resultatet av denna utredning kommer atf framläggas. I den situationen har utrikesutskottet enigt ansett attnågon diskussion om vapenexporten på grundval av de här motionerna just nu ickeär nödvändig. Det kommer att ligga ett omfattande faktamaterial på riksdagensbord , och det kommer då atf finnas en helt ny bas för diskussioneroch förslag om denna vapenexport. Inom utrikesutskottet har vi därför sagt aftdet är lika bra att vänta med behandlingen av dessa motioner, vilket måste skepå sä sätt aft nu avslår desamma. Vi kan sedan gripa oss andiskussionen på grundval av krigsmaferielexportkommifténs betänkande, denremissbehandling som detta kommer att utsättas för och den proposition som vihar aft vänta. Jag tycker atf def är en räff naturlig ordning. Jag vill tillägga aff under fiden somutredningen pågått har varit ganska oförhindrad att diskutera vapenexporten.Det har framställts 13 frågor och interpellationer om vapenexport här ikammaren . Ingen mindre än har framställt treinterpellationer , den senaste .