prot · G40951 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:51 1 § Justerades protokollet för den 8 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades Proposifion 1980/81:80 tillkonstitufionsutskottet 3 §Föredrogs men bordlades åter betänkanden /81:1 och 9 betänkanden /81:14 och 15 4§Föredrogs trafikutskottets betänkande 1980/81:8 om och Ariandaflygplatser m. m. 1980/81:30). Idetta betänkande har utskottet hemställt att ärendet avgörs efter endast enbordläggning. Vid samråd med företrädare för utskottet har jag emellertidkonstaterat att utskottet inte längre vidhåller denna hemställan. 5 § Föredrogs men bordlades åter betänkanden1980/81:7, 16 och 21-24 6 § Föredrogs och bifölls Interpellafionsframställning 1980/81:69 Villabeskattningen, m. m. 7 §Villabeskattningen, m. m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /81:11 om ändrade regler för villabeskattningen, m. m. (prop.1980/81:42) samt civilutskottets betänkanden /81:7 om räntebidrag m. m.(prop. 1980/81:63) och 8 om underhållslån (prop. 1980/81:64). betänkande nr 11 samt civilutskottetsbetänkanden nr 7 och 8 debatteras i ett sammanhang, och yrkanden beträffandesamtliga dessa betänkanden får framställas under den gemensamma överläggningen. skall nu behandla tre förslagrörande boendet -räntebidrag, underhållslån och villabeskattning. harriksdagen beslutat om nya regler för realisationsvinstbeskattning avfastigheter. När man bedömer inriktningen på bostadspolitiken bör alla dessafyra förslag tas med. Det rådde stor enighet om inriktningen av bostadspolitikenvid riksdagsbeslut, nämligen att man skulle söka åstadkomma ökadutjämning mellan besittningsformerna och att man skulle försöka förhindra attdet uppstod stora skillnader i boendekostnader mellan likvärdiga bostäder avolika ålder. Åtgärder måste vidtas inom både finansierings- och skattesystemen.Det är just vad som händer . Genom konkreta förslag s.öker vi uppfyllamålsättningarna, och vi använder både skatte- och finansieringssystemet. Socialdemokraterna sviker genom att inte vilja delta idelbeslut som leder i rätt riktning. De avvaktar den s. k. slutliga lösningen.Finns den? Ja, jag hoppas det men jag är inte helt säker. Om det går att införaett realt beskattnings- och finansieringssystem skulle många av svårigheternaatt upprätthålla ett rättvist system försvinna. Den utredning som socialdemokraternavill tillsätta för att hitta den slutliga lösningen finns redan. Nästa höstavser kommittén för real beskattning och finansiering att lägga fram sinaöverväganden. Det är min förhoppning att det skall vara möjligt att på siktövergå till ett realt system. I avvaktan på det får vi ägna oss åt att förbättra desystem som vi har. I det avseendet kommer denna höst att bli lyckosam.Oberättigade vinster vid försäljning av fastigheter kommer att beskattashårdare, särskilt vinster som uppstår efter korta innehav. Skillnaderna mellanäganderätt, bostadsrätt och hyresrätt och bostäder av olika ålder kommer attminska genom de tre förslag som skall behandlas . Med dessa beslut skapas klarhet om boendekostnaderna fördet närmaste året. Genom skrämselpropaganda om främst fastighetstaxeringenseffekter har människor oroats helt i onödan. Hyresgästerna har också upplevt enhet sommar och höst. Men hyresförhandlingarna resulterar nu i väsentligt lägrehyreshöjningar än vad som har aviserats, bl. a. på grund av att underhålls- lånenförlängs samt att garantibeloppet sänks. Utan att bortse från de påfrestningar som landetsekonomiska situation i allmänhet innebär för hushållen vågar jag tro att mångatrots allt nu drar en lättnadens suck efter de beslut som kommer att fattas häri dag. För att uppfylla de sociala bostadspolitiska målen måsteemellertid fortsatta överväganden komma till stånd, vilket också aviserats ipropositionerna. Med nödvändighet kommer dessa överväganden att inriktas påskattesystemet och det äldre bostadsbeståndet. Överväganden inom enbartfinansieringssystemet begränsar ju åtgärderna fill endast det senast byggdabeståndet. I regeringens besparingsproposition förutskickades att ca600 milj. kr. skulle sparas inom ramen för räntebidragssystemet. Deförändringar som har föreslagits - och som kammaren nu skall ta ställning till- innebär dels en omfördelning av räntebidragen till nyproduktionen, dels ennedskärning av räntestödet till det äldre beståndet. En differentiering görsockså mellan upplåtelseformerna. För att stimulera igångsättningen och pressa boendekostnadernahar regeringen föreslagit att den garanterade räntan i nya hyres- och bostadsrättshusskall sänkas frän 3,4 till 3 %. Detta innebär sänkta boendekostnader med 140kr. för en genomsnittlig trerumslägenhet. Vi vill också medverka till att sänka boendekostnadernaför dem som skall bo i nya gruppbyggda småhus. Detta sker genom att räntebidraginförs för tiden mellan inflyttning och utbetalning av det statligabostadslånet. På så vis kan boendekostnaderna sänkas med . per månadnetto för dem som bor i ett normalt grupphus , som i vissa fallkan uppgå till efter inflyttningen. Den senaste åtgärden samt en besparing på 600 milj. kr.kan finansieras genom att räntebidragen minskas för äldre småhus och bostadsrättslägenheter.Av tekniska och sakliga skäl är det lämpligt att göra skillnad på de småhus somär byggda och dem som är byggda därefter. För den äldre kategorinföreslås räntebidragen upphöra 1983. För den yngre kategorin görs en extrahöjning av räntan 1981. För dessa småhus ökar upptrappningstakten av räntan år1982 från fill . Bostadsrättslägenheter föreslås få en extrahöjning 1981 som en engångsåtgärd. För ingen av dessa åtgärder kommerkostnaden för den genomsnittliga bostaden att öka mer än i storleksordningen100 kr. En av de ledande tankarna i den dåvarandesocialdemokratiska regeringens bostadspolitiska proposifion var skulle söka åstadkomma en ökad utjämning mellan besittningsformerna och skulle förhindra att det uppstod stora skillnader i boendekostnader mellanlikvärdiga bostäder av olika ålder. Denna åsikt fick då stöd och uppslutning iriksdagen bl. a. från och . Vad som förvånar är attsocialdemokraterna uppenbarligen har gått ifrån denna grundläggande princip. Isin partimotion för de nämligen fram yrkanden som innebär att man skall avståfrån att nu fullfölja bostadspolitiska ambitioner. Sä harcivilutskottet tolkat den socialdemokratiska partimotionen, och så tolkar Villabeskattningen, tn. Villabeskattningen, m. m. En något välvilligare tolkning skulle vara att socialdemokraterna saknaralternativ och hellre än att ansluta sig till regeringens förslag avstyrkerutan annan motivering än att det här behövs en parlamentarisk utredning. Iavvaktan på .den menar man att bör vara handlingsförlamad. Jag noterar dock att socialdemokraterna stöder förslagetom en sänkning av den garanterade räntan i nyproduktionen av bostadsrätts- ochhyreshus. Likaså accepterar man förslaget om sänkta räntekostnader för tidenmellan färdigställandet och utbetalningen av bostadslån vid produktion avsmåhus. Den föreslagna höjningen av den årliga upptrappningen av dengaranterade räntan för småhus med äganderätt till finnersocialdemokraterna t. o. m. väl motiverad. Jag tycker det är.tillfredsställandeatt socialdemokraterna även utan den parlamentariska utredning som deföreslagit kan presentera en åsikt i denna fråga, trots att den sammanfallermed regeringens. När det gäller frågan om underhållslån föreslår regeringenriksdagen att underhållslånen skall förlängas . >Detta bör skeenligt samma villkor som . Det är också viktigt att understryka attregeringen inte avser att förlänga lånen efter 1981. Inte heller avser vi attföreslå att lånen skall avskrivas. har preliminärtskissat ett förslag på en mer långsiktig lösning av underhållskostnadernasfinansiering. Det tredje spörsmålet i detta avsnitt gäller ändraderegler för villabeskattning. Regeringens förslag bygger i allt väsentligt påden breda partipolitiska enighet som uppnåddes i 1976 årsfastighetstaxeringskommitté. Därutöver har regeringen föreslagit att denkommunala garantiskatten skall sänkas från till för såväl småhussöm-flerfamiljshus. Detta har också fått stöd från socialdemokratiskt håll. Låt mig säga att det är värdefullt att frågan om nyaregler för villabeskattningen slutligen verkar kunna lösas med stöd av enmycket bred partipolitisk förankring i .. Det är inte obekant att justdenna fråga varit föremål för spekulationer, rykten och skrämselpropaganda frånolika håll. Socialdemokraterna gjorde fidigare ett utspel somuppfattades som märkligt och svåröverskådligt. Innebörden var, såvitt jagförstår, att taxering skulle vara ett provisorium och att man i vissaavseenden skulle tillämpa både 1975 och taxeringsvärden. Det blev snabbt ganska tyst om förslaget, och jag skallinte försöka dra i gäng en ny debatt om det. Jag konstaterar bara attsocialdemokraterna i annat sammanhang, beträffanderealisationsvinstbeskattningen, särskilt betonade att nya skatteregler inte ionödan skall göras så komplicerade att det blir svårt för vanliga människor attförstå den fulla innebörden av dem. Regeringens förslag om villabeskattningen innebär intenågon låsning i tiden framöver. ',_;.,,..., Vpk;s förslag fill ny villabeskattning är - om man skalluttrycka det milt -orealistiskt. Motionsförslaget är sådant att det ställer vpkvid sidan om Det är därför -och mot bakgrund av den i övrigt breda politiska enighet som finns bakomregeringens förslag - ingen anledning att förlänga diskussionen med attanalysera vad vpk:s förslag skulle innebära för småhusägarna i höjdaboendekostnader. Inte ens vpk självt har gjort det i sin motion. Tillsist, herr talman, får inte den socialdemokratiska reservationen tillcivilutskottets betänkande om räntebidragen stå oemotsagd. Det sägs ireservationen att spekulation, segregation och bostadslöshet för betalningssvagadominerar den bostadspolitiska bilden. Det är precis tvärtom. Vi har i Sverigeinslag av den bild socialdemokraterna målar upp, men de utgör undantag istället för regel. Jag känner - framför allt mot bakgrund av mina intryck från ett besök iAfrika - olust inför den brist på relativitetstänkande och den brist påsinne för proportioner som uttalanden av detta slag visar. Villabeskattningen,m. 4 PER (): Det är synd ombostadsfrågan. Ingen fråga är väl egentligen så illa behandlad avoss politiker. För individen är det av grundläggande betydelse att ha en brabostad till ett hyggligt pris. Samhället gör ju stora uppoffringar ekonomiskt,och det har också med skiftande framgång i flera årfionden gjorts ingrepp isamhällsmaskineriet. Det är klart att bostadsfrågan påverkar en stor mängdområden i samhällslivet: arbetsmarknaden, näringspolifiken ochkapitalmarknaden. Med den sektorsindelning inom politiken som vi har vant ossvid påverkas bostadsfrågans hantering av de områden som berörs av den. Dessaområden styrs också av sina egna intressen. som gått här vi ocksåkunnat notera hur dessa intressen tar över och skapar mycket stora svårigheterpå bostadsmarknaden när det gäller att realisera de höga mål som vi harfastställt för bostadspolitiken, vilket är att beklaga. har vi en sådan situafion. Vi har att fatta skattepolifiska beslut och ianknytning till dem även andra beslut. Man kan se hur skattepolitiken under1970-talet har styrts av skattetekniska värderingar, och det är självklart, menden har också utnyttjats för de värderingar som döipinerar vår riksdag. Bostadspolitikenförs på ett sätt som avviker mot vad som var avsikten. Skattepolitiken användsalltså som ett medel härvidlag. 1970-talets problem är ju ojämlikheten när detgäller olika upplåtelseformer. Det råder inget tvivel om att det är där som detorida ligger. Detta är orsaken till många bekymmer på den svenskabostadsmarknaden. Jag är förvånad över jämförelsen med . Skall dettaresonemang gälla allt vad vi sysslar med i ? I så fall får vi en annansituation än den som vi är vana vid. Det är klart att vi skall jämföra våraförhållanden med andra länders, men jag trodde att resan från tillSverige var så pass lång att det fanns tid för en återanpassning till vårverklighet och det som vi har för oss i det här landet. Då är det inte fråga omhur rik och fattig bor här jämfört med hur rik och fattig bor i . Detgäller vad som händer människorna här i . Den ojämlikhet som under1970-talet har uppstått i fråga om boendet är en Villabeskattningen, m. in. produkt avoviljan att använda :de instrument som vi har för att hålla bostadspolitikensmålsättning levande. Ett generellt bekymmer under alla tider när det gällerbostadsfrågan har varit att den inte får vara i fred för andra intressen.Bostadspolitiken misshandlas på grund av hänsynstagande till andra områden. Detblir så mycket svårare när politiken styrs av sådana politiska värderingar sombeklagligtvis nu också stöder i och med koalitionen medmoderata samlingspartiet i regeringen. Beträffande själva hanteringen av bostadsfrågan medhänsynstagande till andra frågor vill jag göra den lilla anmärkningen att detfinns små glimtar av ljus i diskussionen. I civilutskottets betänkande 1980/81:7på s. 5 finns det några rader som jag vill fästa uppmärksamheten på. Dessarader verkar anspråkslösa och för många kanske också.obegripliga. Men de somvet vad som rör sig bakom kulisserna förstår ärendet. Det står så här:"noterar för sin del i detta sammanhang endast sinuppfattning att beredningen av frågor som bör samordnas inom det gemensammabostads-och skattepolitiska fältet på flera håll behöver ägnas ytterligareuppmärksamhet för att konkreta resultat skall kunna uppnås." Jag tror attdetta är viktigt och är glad för att vi i utskottet blev eniga på denna punkt. Får jag sedan, mot bakgrund av vad som sades om ,framhålla att vi i jämförelse med dem naturligtvis har välfärd påbostadsmarknaden. Vi har inget allmänt elände där, men ser vi på målsättningenför vår bostadspolitik och det som har skett , finner vi ju,enkelt uttryckt, att bostadspolitiken är på väg i den andra riktningen bortfrån målet. Ökad orättvisa i boendet är verkligheten . Inför 1980-taletstår vi här med en spekulation i människornas rätt att bo. Detta håller pä attta över när det gäller bostadsförsörjningen. Det är ingen tvekan om det. Det ärockså noterbart att de bostadslösas antal bland de betalningssvaga tilltar imånga kommuner som valfriheten för de kapitalstarka ökar. Man kaninte förneka eller stå främmande inför det faktum att segregation ochutslagning inom boendet håller på att omdana samhället, bort från solidaritetoch rättvisa just inom bostadsmarknaden, och att nyproduktionen är heltanpassad till dem som är betalningsstarka och har kapitalresurser att sätta in.Att spekulationsvinster i nyproduktionen och i redan befintliga bostäder,upplåtna med ägande- och bostadsrätt, betalas av skattebetalarna genom dealltmer ökande ränteavdragen bör också stå uppenbart. Jag vill gärna ge bostadsministern en blomma för att honunder sin tid har offentligt redovisat, klart i siffror, vad som går åt iskattebortfall som en följd av ränteavdragen och kallat det vid sitt rättanamn, nämligen subvention. Det är så sällan man får anledning att gebostadsministern en blomma, och därför vill jag gärna göra det . De uppgiftersom hon gett är befrämjande för kunskapen. Men tyvärr slår verkligheten - somdet finns uppgifter om i våra handlingar - inte alltid igenom våra hjärnor, såatt det leder oss till något handlande. Ordet skattesubvention fick man inte använda i den härlokalen . Det blev ramaskrin från folkpartister,centerpartister och moderater bara man sade det, och jag är mycket glad för attvi kan använda det ordeti dag. "Skattesubventionen" var 1978 uppe i 6,miljarder. 1975 var den2,5 miljarder, och man kan väl med hjälp av dessa siffror bedöma att den snartär uppe i 10 miljarder. Och med det beslut vi förmodligen kommer attfatta, med utgångspunkt i regeringens förslag, kommer den här ökningstakten attfortsätta framöver - om man inte vidtar andra åtgärder som eliminerar dessaeffekter. Och det är alltså på den punkten vi är oeniga. Det är svårt att hitta siffror från tidigare är. Jag minnsatt man, dä vi satt i bostadsutredningar , inte talade omdetta som ett skattebortfallsproblem; det fanns inte statistik på hur stortskattebortfallet var. Man visste att problemet fanns, men det fanns alltså ingauppgifter - i varje fall inte om miljardbelopp. Men är vi där att problemettagits fram, och vi kan ana utvecklingen framför oss. Och jag frågar; Hur skalldetta belopp kunna betecknas som små inslag, när det är detta problem somdominerar bilden och som skapar den besvärliga situation som råder - med storaskillnader mellan hyreslägenheten och bostaden som bebos av ägaren? Denorättvisa verkan är ju här att ju högre inkomst man har, desto mer får man isubventioner. Behovet är mindre, bidraget är större - det är precis tvärtom mothur det borde vara. 1974 talar man väldigt mycket om. Det är roligt att höra.Då lyckades nämligen alla partier här i kammaren komma överens, t. o. m.moderaterna. Den som vill forska i detta kan finna att även ställdeupp på att systemet var orättvist, att det var gynnsamt för egnahemsägarna attfå ränteavdrag. De var med på grundtanken. Men sedan hade de bakom sig någonformulering om att samhället inte skall lägga sig i bostadspo-lifiken -och det har de alltid kört med. Men vi var eniga i grundfrågan och godtoggrundtanken - även om det är svårt att tro på att var med på en såförnuftig tankegång. Så var det fakfiskt. Det kanske inte var meningen - detvet inte jag - men så var verkligheten. Det är mycket märkligt att man kundebli ense , och vi vidtog åtgärder- efter den tidensförutsättningar- för att eliminera orättvisorna och för att, som vi sade, kunnafå en ökad och över tiden bestående ekonomisk rättvisa mellan alla boende ochmellan olika besittningsformer. Tanken var då också - det sades mycket tydligtvid det tillfället - att fullfölja den politiken allteftersom, och tiden skullenu vara mogen för ett sådant fullföljande. Vad är det då som hänt som gått? Jo,utvecklingen har varit dramatisk, och den har gått åt samma håll som tidigaremen med ökad kraft-i stället för att vända. Den har rivit sönder de instrumentvi har haft att arbeta med inom bostadspolitikens område.Fasfighetstaxeringskommittén, där vår man var , godtog det förslagsom fanns beträffande villabeskattningen. Men villabeskattning är ettfelaktigt ord, eftersom det är ytterst få som har skatt på sina villor i denmening som här avses. Det borde egentligen vara ett annat ord på detta, det sombostadsministern använde sig av. godtog det då - och vi godtar detnu - men han gjorde det under ett förbehåll, ett särskilt yttrande, som klart markerarden ståndpunkt vi har i denna fråga och som fullföljs i vår motion och ivåra reservationer. 1 det sammanhanget kan vi notera att det fanns behov av enöversyn och av andra Villabeskattningen, m. m. Villabeskattningen,m. Enbart den här åtgärden skulle alltså inte lösa frågan. Detvore ett sätt att konservera orättvisan om man bara vidtog den här ändringen. Dethar visat sig att det finns intresse för detta, hosvillaägare,.hos hyresgästerna, hos organisationerna på bostadsmarknaden, HSB,och . Alla talar om att man ser detta som ett elände och ett bekymmer;att man vill lösa problemet; att man vill sätta sig ned och förutsättningslöstdiskutera just den här frågan om skatteeffekterna och finansieringsvillkoren.Därför var det väl inte så konsfigt att vi från oppositionen begärde enöverläggning om hur man skulle klara de delarna, eftersom man hade "lagtsig" beträffande villabeskattningen men ville ta upp andrafrågeställningar. Detblev kalla handen från regeringens sida.. Bostadsministerns hand kanske intevar så kall, men hon förmedlade i varje fall den kalla handen ut filloffentligheten. Vihar samma situation . Vi har inför den här ändringen sagt oss att eftersomvi inte kan få ett genomgripande resonemang, är det nödvändigt att vi får en såbred parlamentarisk uppslutning som möjligt kring frågan vad man skall görautöver en justering av villabeskattningen för att inte få de här bedrövligakonsekvenserna,.Det är ju detta som-är bekymret. Det säger regeringen själv.Det är bara ett steg hit och ett steg dit, utredningar av det ena ochutredningar av det andra som man säger att man skall titta på. Man insertydligen att bara det här beslutet om villabeskattningen inte är tillräckligtutan att det måste.mer till. Därför är vi socialdemokrater - jag förmodar attockså ställer upp på det, med vpk bakom sig -villiga att sätta ossned vid bordet och resonera om hur man skall skapa den rättvisa i boendet, och över fiden, som var målsättningen 1974 och som vi då började arbeta medatt förverkliga. Villaägarna, hyresgästerna och andra grupper är villiga tilldet. Det är bara den här knappa majoriteten som inte är villig fill det. Jagtycker.det är beklämmande. Vad är det man är rädd för att diskutera i de härsammanhangen? Dettaär bakgrunden till det yrkande vi har om en utredning. Det centrala för oss äratt få i gång en diskussion och få frågan belyst. Detär klart att det sägs saker i denna diskussion som är svårbegripliga därför attutvecklingen har gått så katastrofalt långt åt andra hållet, att de instrumentvi hade inte längre passar. Vi måste se fill att hittapå något mer, något annorlunda, därför att verkligheten är så dramatisktannorlunda. Sådana faktorer som inflafionen, byggnadskostnads-utveckHngen,ränteutvecklingen - för att bara nämna några - får,de här effekterna. Nuhar vi sagt att det är fel att som bostadsministern göra insatser droppvis häroch var på räntebidragsområdet i fråga om egnahemmen och bostads-:rättslägenheterna - med avsteg från vad som gäller för hyreshusen. Vi förstårinte det sättet att handskas med frågan. Vi förstår rakt inte syftet med atthelt avstå från räntebidragen för egnahemrnen, för då kommer där endast attgälla den orättvisa subvention som ränteavdraget utgör, så att den som har godainkomster får mer av samhället än den som har små inkomster. Det kan betydamycket stora svårigheter för folk med låga inkomster att över huvud taget kunnaefterfråga dessa bostäder på marknaden. Därför är det från vår synpunkt mycketvikfigt att man hanterar de frågorna i deras sammanhang och inte bara burdustrusar i väg och säger: kan man klara sig utan räntebidraget därför attkapitalkostnaden i gamla hus är låg jämfört med kapitalkostnaden för nya hus.Men då ser män inte helheten. Det är det vi yill att man skall göra. Jagvill alltså fill slut säga att parterna på bostadsmarkriaden och vi här iriksdagen i stort antal - ett fruktansvärt stort antal, det borde regeringeninse - vill något annat med den här ändringen! Låt oss då i lugn och ro sättaoss ner kring ett bord för att analysera den verklighet vi har omkring oss ochse på det som vi anser vara det sociala elände som uppstår genom lattbostadsfrågan blivit så snedvriden under de här sista fio åren! - Det är därförsom vi socialdemokrater ställer upp bakom reservafionerna vid civilutskottetsbetänkanden nr 7 och 8, Jag yrkar alltså bifalltill de reservationerna. Nr51 ; ': Villabeskattningen,m. 5 (vpk); Jag skulle vilja börja med att något kommentera detsom i sitt inledande anförande, när hon erinrade om de beslut om riktlinjernaför bostadspolitiken söm fattades 1974,'De berörde ett stort antal frågor:bostadsfinansieringen, bostadsbeskattningen, markpolifi-ken, konkurrensen inombostadsbyggandet samt boendedemokräfi och förbättrad boendemiljö. Ocksåbostadstillägg - eller, som det nii heter, bostadsbidrag - och hyressättningbehandlades ju där, / Finansierings-och skatteproblemen avsåg boendes kostnadsnivå, 0(:h liksom fidigarelikställdheten mellan olika årgångar av bostäder men också mellan olikaupplåtelseformer, I valet mellan att reformera beskattningen och att sökaanpassa bostadsfinansierifigen till.beskattningens utfall valde man som bekantatt anpassa finansieringen. Paritetslånen avskaffades och generellasubventioner i form av räntebidrag återinfördes. Villabeskattningen,som i praktiken kommit ätt fungera som ett stöd för boende i egnahem, bibehöllsi stort sett oförändrad.