prot · G40956 · 1980-12-31 00:00:00 — Det handlar i denna del av utskoftsbetänkandet något omtolkningen av ett riksdagsbeslut , och utskottet understryker där att deftabesluts syfte var att främja ett fortsatt och intensifierat internationelltsamarbete mot luftföroreningar. Ett allmänt miljövårdsavtal har dessutom upprättats medEG-kommissio-nen . Detta avtal innehåller bl. a. bestämmelser ominformationsutbyte och rätt för svenska myndigheter att yttra sig över olikaåtgärder på detta område inom EG m. m. EG:s miljöministrar har godkäntdirekfiv från om strikta bestämmelser för utsläpp av bl. Dessa regler måste genomföras i den nationella lagstiftningenföre . Ett speciellt miljövårdsavtal av liknande karaktär harupprättats mellan och . För det internationella samarbetet vid bekämpningen avluftföroreningar är den konvention vi nu skall godkänna en betydande framgång.Den är också resultatet av ett hårt arbete från svensk sida, ett arbete somkulminerade , då den verkliga överenskommelsenmellan de olika länderna blev klar. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. och dedärefter följande formella godkännandena av de olika ländernas parlament harföljt därefter. Vad som måste följa från svensk sida är ett långvarigtarbete med denna konvention som ett hjälpmedel för att få till ståndbegränsningar av de försurande utsläppen i . En viktig fråga i det sammanhanget, som ocksåuppmärksammats i en mofion, är åtgärder för atf utomlands skapa ökad kännedomom de allvarliga skador som luftföroreningarna förorsakar i . Vidutskottsbehandlingen av motionen har vi funnit aft ett antal sådana initiativhar tagits. a. planerar man i anslutning till tioårsminnet av den storaFN-konferensen om miljön i en internationell konferens omförsurningsproblemen. Vidare bidrar man till enskilda organisationersinformationsaktiviteter. Man får anta att liknande åtgärder kommer atf vidtasäven i framfiden, och vi i utskottet menar att någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida inte är påkallad. Angelägenheten av internationellopinionsbildning har redan uppmärksammats. Våra möjligheter att få till stånd begränsningar avsvavelutsläppen i våra grannländer har förmodligen också ett samband med våraegna insatser mot försurning. Ju mer ambitiösa åtgärder vi själva vidtar när det gälleratt minska svavelutsläppen, desto större verkan bör den svenska miljöpolitikensinnehåll ha när det blir fråga om direkta överläggningar med olika grannländer.Omvänt skall vi inte vänta oss att våra krav på åtgärder mot försurningenväcker någon större uppmärksamhet i grannländerna, om vi inte själva föregårmed gott exempel. Utskottet har behandlat ett antal motioner. Som varande enav motionärerna är det tillfredsställande att i denna debatt också kunnaföreträda ett enigt jordbruksutskott när det gäller grundprinciperna i det nuföreliggande betänkandet. har vi haft regleringar när detgäller svavelhalfen i eldningsolja. Enligt tidigare beslut kan övergång tilllågsvaveloljor ske etappvis, och kommer förbudet motstarkt svavelhalfiga oljor atf utvidgas till ytterligare fyra län, nämligenUppsala län, , och . Vad somsedan återstår är de fyra nordligaste länen samt . Utskottet har bedömt försurningssituationen på så sättatt vi menar att regeringen noggrant bör pröva förutsättningarna för aftytterligare tidigarelägga övergången till lågsvavlig olja. Vi syftar då iförsta hand på de delar av landet där övergängen infe skall ske förrän den 1oktober 1984. Utskottet har därvid uppmärksammat förekomsten avförsurningskänsliga områden även i landets norra delar samt att enkoncentration av industriföretag med stora svavelutsläpp t. ex. iVästernorrlands län har medfört speciella försurningsproblem. Vad utskottetanfört med anledning av olika mofioner om den här frågan bör enligt utskottetsmening ges regeringen till känna. När det gäller inventering av pågående svavelutsläppredovisas i utskottets betänkande atf f. n. genomför enkartläggning av indu- strinsprocessutsläpp, och den kommer att redovisas , så att vi får underlagför fortsatta beslut i denna del. Vidare inventerar med jämnamellanrum svavelutsläppen i samband med förbränning av eldningsolja m. m. Svavelutsläppen kan påverkas genom svavelhalten i den oljaoch det kol som förbränns, liksom genom olika reningsåtgärder vid olje- ochkolanvändning. Men det är också viktigt att minnas atf när vi önskarminska utsläppen av svaveldioxid har defta ett nära samband med energipolitikeni stort. Utskottet har konstaterat att minskade svavelutsläpp är ett mål somallmänt sett stämmer väl överens med de ekonomisk-politiska och energipolitiskasträvandena atf reducera vårt lands oljeberoende. Det räcker naturligtvis intemed den allmänna energipolifiken för att minska försurningen, långt därifrån.Men vi skall minnas atf när vi kan hälla nere användningen av fossila bränslen,så håller vi också nere svavelutsläppen. kommer att fä anledning aft behandlaförsurningsfrågan i dess energipolitiska sammanhang. skall vi faställning till den regeringsproposition om energipolitiken som är underutarbetande. Sådana frågor som miljöavgifter på svavelhalfiga bränslensamt åtgärdsprogram för övergång till andra energikällor m. m. har ett sådantsamband med energipolitiken i stort att utskottet tycker det är rimligt atfbehandla dem i deras större energipolitiska sammanhang. Detta är också enuppfattning som jag i min egenskap av motionär tillsammans med ganska rimlig. Vi får inte heller glömma bort aft även om utsläppen avförsurande ämnen kan minskas genom internationella överenskommelser och genomreningsåtgärder sä har stora skador redan vållats. Även om utsläppen minskar,kommer ytterligare skador aft vållas. Dessa delar av problemet har särskilt uppmärksammats i enfolkpartistisk och en socialdemokratisk mofion. Vad det här främst handlar om är motåtgärder i form avkalkning av sjöar och vattendrag. Det håller dessutom på att tillkomma en delalternativa tillvägagångssätt, och vi har fått föredragningar i utskottet omsådan ny teknik. Det gäller främst contracidmetoden, som aktualiserats avlimnolo-giska institutionen vid i samarbete med Copcosforskningslaboratorier och som prövas i ett pilotprojekt i iBlekinge. Denna metod för restaurering av försurade sjöar innebär i korthet genom harvning av sjöns bottenskikt tillsätter en sodalösning i det överstasedimenfskiktet, som dä framkallar en kemisk process, som ökar den biologiskaaktiviteten. Metoden i fråga tycks vara mera kostnadskrävande än dentraditionella kalkningen men ge ett avsevärt bättre skydd under enlängre tidsperiod. Utskottet har med anledning av motionerna framhållit atftrots de insatser som gjorts har försurningsproblemen fått en sådan omfattningatt speciella åtgärder krävs i många sjöar. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. måste ägarum i betydande utsträckning. Utskottet har uppmärksammat att anslaget höjdesfrån 10 till 15 milj. kr. i den senaste statsbudgeten. Mycket tyder också påatt en ytterligare förstärkning av denna satsning kommer att ske inför kommandebudgetär trots det nu rådande allmänt kärva samhällsekonomiska klimatet. Trotsdetta är den förhållandevis begränsade kalkning som ägt rum enligtutskottets mening otillräcklig om den betraktas mot bakgrund av antalet sjöarsom hotas av allvarliga skador. Men inte minst med hänsyn till denstatsfinansiella situationen bör man överväga någon form av avgiftssystem föratf bidra fill finansieringen av såväl forskning som direkta praktiska åtgärdermot försurningseffekterna. Det är emellerfid på det sättet aft senast den 1 juni 1981skall och presentera en samlad redovisning avden försöksverksamhet med kalkning som pågått. Det skall också komma förslagtill fortsatt verksamhet. Mot den bakgrunden menar vi i utskottet aft någotuttalande från sida om kalkningsverksamhetens omfattning ochinriktning nu inte är påkallat. kommer ändå inom relativt kort tidatt få ta ställning till den framtida verksamheten pä detta område. Vi fattar inga beslut som på en gånglöser försurningsproblemen. Men vi godkänner ett internationellt avtal somkommer att göra det mycket lättare att verka för begränsning avmiljöstörningarna. Detta är en viktig framgång. Skall den ha bestående värdekrävs det att vi här i och våra kolleger i andra länder lägger nermycket stor omsorg på det fortsatta arbetet för att få bukt med försurningsproblemen. Jag yrkarbifall till jordbruksutskottets hemställan i betänkande nr 13. Vad gäller betänkande nr 14 vill jag bara kort notera attdäri bl. a, behandlas en motion med yrkande om att anhåller attregeringen lägger fram förslag om aft blyfri regularbensin införs fr. o. m. den1 . sida anför vi följande i nämnda betänkande: "Utskottet vill för sin del ånyo betona atf snara ochverkningsfulla åtgärder bör vidtas mot bilavgasers hälso- och miljöeffekter.Det framgår av den lämnade redogörelsen av genomförda utredningar, att blyfribensin bör kunna införas och atf dess introduktion kommeratt underlättas om den sammankopplas med att oktanhöjande motoralkohol införssom tillsats i bensinen. Utskottet tar härvid fasta på jordbruksministernsuttalande atf de förslag till åtgärder mot bilavgaser som bereds i regeringskanslietskall bilda underlag för det av begärda åtgärdsprogrammet motbilavgasutsläppen. I detta sammanhang må även uppmärksammas atf regeringenenligt energiministerns uttalande i propositionen om oljeersäftning avser taupp frågan om erforderliga styrmedel för en introduktion av syntetiska bränsleni den aviserade energipropositionen. Enligt utskottetsuppfattning är det angeläget aft åtgärderna för att minska bilavgasernasmiljöstörningar genomförs med införandet av alternafiva drivmedel ochaft övergång till oblyad bensin senast sker i detta sammanhang. Utskottet anseratt den tidsplan som arbetsgrup- pen förblyfri bensin angett bör vara utgångspunkten för regeringens bedömninghärvidlag. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion 1979/80:1373bör som sin mening ge regeringen till känna." Därmed, herr talman, yrkar jag även bifall till vadjordbruksutskottet hemställt i betänkande nr 14. 18 () replik: har som företrädare förutskottsmajoriteten haft tillfälle att uttrycka sin förnöjsamhet med det sättpå vilket de borgerliga regeringarna har hanterat försurningsproblemen. Dettjänar naturligtvis inte mycket till atf gråta över spilld mjölk. Men nog ärdet anledning att konstatera att även jordbruksministern tycks anse afthan har en del försummelser att gottgöra, eftersom han i sitt pressmeddelandekungör att han nu avser att planera en rundresa i för att markeraallvaret i den svenska ståndpunkten. 19 PER (vpk) replik; refererade utskoftsbetänkandeti stora drag och angrep inte särskilt mycket motionärerna, sä därför får vi välinte någon större polemik. Han sade emellertid att vi inte fattade något beslutsom löser försurningsproblemen. Det är vi medvetna om. Därför måste de härfrågorna följas upp, och måste se till att ligga bra till iett internationellt sammanhang och mycket aktivt arbeta för att, som jag sade imitt första inlägg, förmå de stora länderna med de stora utsläppen att vidtaåtgärder som minskar den försurningen. Den drabbar hårt, och den kommeratt bli allt värre, om utsläppen fortsätter. I debatten, i betänkandet och ikonventionen framhålls svaveldioxiden som den stora boven i dramat. Det ärklart att det i de stora utsläppen mest rör sig om svaveldioxid, men jag villockså påminna om atf det infe bara handlar om svaveldioxid, utan också omförsurande kväveoxider. Det kan vidare vara organiska ämnen som är skadliga förden biologiska naturen, och det kan, infe minst, röra sig om diffusatungmetallutsläpp, som också påverkar miljön negativt. Vi har ju tidigare här iriksdagen behandlat motioner om kadmium och kvicksilver. Om man studerarnaturvårdsverkets rapport om kvicksilvernedfallet, finner man aft den visar attvi över har ett betydande, diffust kvicksilvernedfall som uppgår tillavsevärd storlek. Alla dessa problem måste också uppmärksammas. Angående den motion om miljöproblemen i som ärväckt av vill jag slutligen än en gång framhålla, att Blekingeär ett utsatt landskap och att det därför vore bra med ett särskilt projekt somberörde , av vilket rnan kunde lära även för övriga delar av landet.Och om ett kolkraftverk skall lokaliseras till , så måstedet ske under sådana betingelser att det miljömässigt sett kan godtas. Med denteknik som finns tror jag emellertid att vi knappast skulle kunnagodkänna aft ett kolkraftverk lokaliserades till , eftersom det skullei utomordentligt hög grad öka miljöbelastningen i detta utsatta landskap. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. Anf.20 () replik: Till vill jag säga att detinte kan vara något fel, om den nuvarande jordbruksministern tycker att det ärvärdefullt atf företa en rundresa till olika stater i för aft bekräftaden konvention som har upprättats och påskynda ratificeringen av den. Vi skall ha klart för oss att man har nedlagt ett väldigtarbete både vad gäller konventionen och i det direkta samarbetet med olikaländer. Jag hade anledning att ta upp detta i mitt inledningsanförande, och jagnoterar också att det infe var defta arbete som angrep. Pådetta område finns en väsentlig del av hela miljöproblematiken, och vi bör allagöra värt yttersta för atf komma fram till goda lösningar på miljöproblemen överhuvud taget. Till Per vill jag säga att polemik inte ärnågot självändamål. Vill man åstadkomma resultat är det bättre att redovisasakliga ståndpunkter än aft polemisera för polemikens egen skull. När det gäller frågan om som ett specielltförsöksområde för pilotprojekt är det ju ändå på det sättet att vi inte baradär, utan i hela har betydande försurningsproblem, inte minst iSmåland och . Det är stora områden som vi behöver vidta åtgärder för attskydda. Regeringen är också beredd att satsa på de försurade delarna för att fåen bättre tingens ordning där. Detta framgår också av anslagssidan, Förslag ombetydande anslagshöjningar har lagts fram, och höjningar i statsbudgeten harockså skett, bl. Kolsidan får vi diskutera i det energipolitiskasammanhanget. Det är alldeles uppenbart atf mängden kol som kommer att användasockså påverkar nedsmutsningsgraden. Men i det sammanhanget skall man kanskefrån vpk vara litet försiktig med tanke på den linje man drev i folkomröstningenför mindre än ett är sedan. 21 () replik; Nej, det ärnaturligtvis inget fel att jordbruksministern nu skall resa runt i . Vadsom är felet är att han behövde för att förstå vikten av den häraktiviteten. Vad vi frän reservanternas sida har velat understryka är attambitionsgraden för resan verkar låg, om avsikten bara var att han skall ut ochmarkera allvaret i den svenska ståndpunkten. Vi önskar att han skall återupptadet jobb som avbröts med den socialdemokratiska regeringens fall - nämligen attaktivt verka för genomförande av de bilaterala avtal som vi tror är ettbetydande stöd när det gäller att snabbare nå resultat i den här viktigafrågan. 22PER (vpk) replik; sade att han föredrog attredovisa sakståndpunkter framför aft driva polemik. Så långt är vi överens.Det aren linje som jag allfid försöker följa i debatter i . Sedan sade atf det finns fler områden isödra än som är utsatta. Det är vi medvetna om, men vi ärockså medvetna om attBlekinge är ett särskilt utsatt landskap. Det skulle därför vara lämpligt medett sådant här projekt, och erfarenheterna från det skulle kunna användas iandra delar av landet. I frågan om kolanvändning skall vpk vara litet försiktiga,säger , eftersom vi stödde linje 3 i folkomröstningen. Jag villinfe ta upp någon debatt om detta, för det är det väl inte meningen att viskall göra. Men jag vill hävda att om vi hade vunnit, hade det inte alls blivitnågon ökad kolanvändning. Den stora kolanvändningen med den linje som vann kanman riskera att få längre fram i stället, efter 1990, när man skall avveckla enstörre kärnkraftsanvändning än vi annars skulle ha haft. Men det skall vi somsagt inte debattera . Jag ville bara svara . Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. 23 () replik: säger aft det har krävts ettantal år för att man över huvud taget skall ta den här frågan på allvar. Jagvill erinra om aft folkpartiregeringen med somjordbruksminister tog ett mycket kraftfullt initiativ för att genomföraförhandlingarna kring denna konvention. skall vi ha klart för oss att det dessutom harförts överläggningar om avtal när det gäller och . Vadvar det som och socialdemokraterna försökte flagga med i dettasammanhang? Det var ett avtal med DDR som man hade uppe till behandling. Visstär det bra även med sådana åtgärder. Men man kan inte säga att det är vikfigareatf nå överenskommelser med en stat än med 33 stater, som det gäller i den härkonventionen som vi har att behandla -eller sådana avtal som har ingåttsmed EG resp. . Det tog väl även för , somblev jordbruksminister 1973, innan han nådde fram fill detta enda avtal 1976. Försurningen är ingenting som inträffade i mitten1970-talet. Det är något som vi har haft att dras med i olika grad . Låt oss ha det i minnet, och låt oss nu sluta upp med partikäbblef ide här frågorna och positivt driva på för att få fram åtgärder som blir fillstor nytta för hela samhället genom att vi kommer till rätta medförsurningsproblematiken när det gäller både mark och vatten. Nog krävs detgemensamma insatser, både här hemma och på internationell basis. Talmannen anmälde atf anhållit atf fillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 24MARGIT ODELSPARR (c): I jordbruksutskottets betänkande nr 13behandlas bl. a. en motion av och mig, där vi begär atfeldningsolja med högre svavelhalt än 1 viktprocent ej får förbrännas iVästernorrlands län fr. o. m. . En motion med samma yrkandehar även väckts av de socialdemokratiska ledamöterna från . Luftföroreningaroch deras effekter pä människa och natur har under Godkännande av en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar, m. m. senare årvarit föremål för omfattande debatt och utredningsarbete. Bland luftföroreningarnai våra tätorter utgör svavelutsläppen ett av våra mest besvärande miljöproblem.Svavelutsläppen medför allvarliga risker för människornas hälsa. De leder ocksåtill försurning av mark, sjöar och vattendrag och orsakar skador på byggnaderoch material av olika slag, I motionen har vi pekat på de stora problem som finns iSundsvallsområdet på grund av luftföroreningar från ett flertal industrier.Detta förhållande har väckt en berättigad oro bland befolkningen. ISundsvallstrakten har vi t. ex. stora utsläpp av benspyren från GrängesAluminium och kadmium och kvicksilver från bl. a. massaindustrier. Dessutomtillkommer bly från bilavgaser. Ett flertal statliga utredningar har ansettsvaveldioxid utgöra en hälsorisk med bl. a. påverkan på luffvägarna i form avkronisk luftrörskatarr och nedsättning av andningsfunktionerna. Avundersökningarna framgår att detta framför allt gäller när svaveldioxidförekommer tillsammans med andra ämnen. Högsvavlig olja innehåller dessutom merav andra föroreningar än lågsvavlig olja, såsom tungmetaller och benspyren. Avtungmetallerna har nickel visat sig vara cancerframkallande. Likaledes harbenspyren visat sig kunna framkalla cancer. Den högsvavliga oljan innehållerdessutom åtskilligt mera stoft än den lågsvavliga oljan. Frågan om sambandet mellan cancer och svaveldioxid äromstridd. ökade antalet nytillkomna cancerfall från19 000 fill 30 000 . Omkring hälften av ökningen anses bero på attvi lever , att vi får säkrare beskrivning av dödsorsakerna och andraliknande faktorer. Till resten av ökningen - 5 000 fall - har denmedicinska sakkunskapen ingen entydig förklaring. De flesta menar ändå att 80 %av alla cancerfall är orsakade av människan själv genom skadliga ämnen iarbetsmiljön, rökning, tillsatser i födan och utsläpp av föroreningar. Vikfigtatt komma ihåg är också det faktum att det tar att utveckla en cancer,varför resultatet av dagens utsläpp syns först mot slutet av århundradet. Pä uppdrag av kommunfullmäktige i harhälsovårds-kontoret genomfört en undersökning av ett antal sjöar iområdet där spridningen av försurande luftföroreningar studerats. Resultat avdenna undersökning visar att försurningssituationen inom äroroande vad gäller ytvattentillgången. Var tredje sjö bedöms varaförsur-ningshotad eller försurningskänslig. Dessutom bedöms var fjärde sjö varaföremål för en accelererande försurning med allvarliga ekologiska skador somföljd inom en fem- till tioårsperiod. Endast en dryg tredjedel av sjöarnabedöms vara "betryggande" skyddade mot försurningsskador inom dennärmaste fiden. Med detta som bakgrund är det glädjande att utskottet iprincip har ställt sig bakom våra krav i motionen, då man uttalat attregeringen noga bör pröva förutsättningarna för en tidigare övergång tilllågsvavlig olja i de områden av landet där övergång till lågsvavlig olja eljestskulle ha skett från . Jag utgår därför från att regeringenkommer att besluta i enlighet med utskottets intentioner. Med det anförda yrkar jag bifall fillutskottets hemställan i samtliga punkter. 25 (): undertecknades ettförslag till apotekarordning för apotekarna i . I defta ställdes förförsta gången upp regler för hur gifter skall hanteras. Det ligger ett långtufvecklingssteg mellan den tidens syn på gifters förekomst och hantering ochdagens komplexa problem när det gäller atf trygga människans fillvaro. Från en utgångssituation där miljöfarliga ämnen varindividcentrerade har de fram till dagens läge vuxit ut till att bli ett hotmot hela mänskligheten. , Detta är främst ett resultat av industrialismenssnabba tekniska landvinningar - utan samtidig kontroll av desammas ekologiskabieffekter. Människan har fått tekniska hjälpmedel i sin hand, med vilka honefter behag kan omforma och utnyttja sin fysiska miljö. Under intryck av enstark utvecklingsoptimism har mänsklig strävan inriktats mot atf istandardhöjande syfte exploatera naturrikedomarna. Människan har satt sig somherre över naturen och glömt bort att hon är en del av densamma. Följdverkningarna av ett sådant betraktelsesätt har ickeuteblivit. Jorden runt bärs vittnesbörd härom fram i form av ökenspridning,jorderosion, grundvatfensänkning, förödda åkermarker och utplånade skogar. Vadsom från början framstått som en outsinlig tillgång lider av överexploateringensalla tecken. Hit hör luft och vatten - hänsynslöst utnyttjade som recipienterför det moderna industrisamhällets avfallsprodukfer. luff och rent vattenär allt svårare att finna. Inför den tecknade bakgrundssifuationenframstår regeringens proposition 1980/81:31 om godkännande av konvention omlångväga gränsöverskridande luftföroreningar som ett väsentligt bidrag tillskydd och förbättring av den fysiska miljön. Bakom fillkomsten av dennakonvention ligger ett vägöppnande svenskt initiativ i syfte att få kontrollöver luftföroreningar med internationell spridningskraft. Problemet togs upp och utveckling (), som efterinledande studier överlät frägans-vidare behandling ät FN:s ekonomiskakommission för (ECE). Vid dess ministerrädsmöte i i november 1979framlades och undertecknades av 33 länder den konvention som vi har aftgodkänna. Propositionen tar närmast upp överväganden av specifiktsvenskt intresse - försurningsproblemet. Allvaret i detta för vårt land storamiljöproblem understryks av att av det försurande nedfallet hos ossär av utländskt ursprung och orsakas av främst svaveldioxid ochkväveföreningar, som till övervägande del kommer från , Tyskaförbundsre-publiken. Konventionsfexfen, som slutjusterades vid ECE:s årssessioni och undertecknades vid miljöministermöfef , harsom grundläggandeåtagande att "de avtalsslutande parterna skall bemöda