prot · G40952 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:52 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1§ Besparingar i statsverksamheten, m. m. (forts,) Fortsattesöverläggningen om trafikutskottets betänkanden /81:6 och 7, 97 (vpk) replik: försäkrade före pausen att den investeringsvolym sombesparingspropositionen rekommenderar innebär kraftigt förstärkta möjligheterfill offensiva satsningar. Men det är denna värdering, , som SJinte är med på, SJ har gjort en analys av vilka objekt som måste bort ellerskjutas upp, om den av utskottet rekommenderade investeringsvolymen blirnormgivande. Jag sade tidigare att SJ har uttalat att man må.ste pruta. Dennaminskning får konsekvenser på ny- och ombyggnaderna av järnvägslinjer.Inlandsbanans upprustning kommer ej att kunna genomföras. Dubbelspåret påsträckan kommer att senareläggas. RolfSellgren nämnde hur angeläget det är att SJ får de nya Hbis-vagnarna. Dessavagnar är mycket användbara tack vare deras flexibilitet. Ett av SJ:s problemär att man kan ha transport med sluten vagn i en riktning men kan gå miste omåtertransporten på grund av att den är av annan karaktär som kräver en öppenvagn. Dessa Hbis-vagnar är så beskaffade att de möjliggör att man fraktar godsför sluten vagntransport i en riktning och gods avsedd för öppen vagn i denandra riktningen. Det skulle innebära oerhörda besparingar för järnvägen, omdessa vagnar fanns i tillräcklig mängd - nu är det brist på dem. Besparingspropositionen- man skulle egentligen kunna sätta ordet besparing inom citationstecken -innebär enligt SJ att man måste pruta ner upphandlingen av Hbis-vagnar med 880vagnar . Jag kan inte se att det är förenligt med en offensiv satsning.Den besparing man här talar om är en besparing i den meningen att man prutarbort anslagsmedel. Det är inte en Besparingari statsverksamheten, m. m. besparing i den meningenatt man skaffar sig resurser med vilka man kan bedriva trafik som i och för siginnebär besparingar. Anf.98 () replik: gjorde en jämförelse mellan hur SJ var på densocialdemokrafiska regeringens tid och hur SJ är . Det finns i och för sigkritik att rikta mot den dåvarande socialdemokratiska järnvägspoUtiken -det ärjag helt medveten om. Men en sak var alldeles klar, . Det räckermed att läsa propositionens text och titta på den tabell som finns ipropositionen för att få klart för sig att SJ då drevs ekonomiskt sunt. SJ gickihop, och företaget visste vilka resurser det hade till sitt förfogande. Det ärnu som det råder ekonomiskt kaos i SJ. Det är nu som alla de löften ni ställerut inte motsvaras av satsningar i verkligheten. Det är detta som är den storaskillnaden. Det är nu som SJ håller på att dra pä sig en verklig förtroendekrisnär det gäller förhållandet till den resande allmänheten. RolfSellgren försökte ge ett intryck av att de pengar som är utlovade minsannskall åstadkomma praktiskt taget allting i världen. harnaturligtvis alldeles rätt. Det här kommer att innebära besparingar. Men detsom kommer att hända, , som vi alldeles var inne på, det äratt vägarna blir sämre, färjor kommer att dras in. Taxorna på SJ går upp,tågservicen i glesbygden blir mycket sämre, och SJ får inte de investeringar SJbehöver för att kunna svara mot de behov som den resande allmänheten har. Dessutomstår minsann här och lovar nya ting, som bl. a. skall hända påjärnvägarna. Han har t. o. m. mage att lova en egen lokal färja -som detnaturligtvis inte finns någon täckning för. Antingen är det som , att det här skall avgöras i sin ordning och ruljangsen finns ivägverket, eller också gör man som vi nu föreslär, dvs. att man vidtar denexceptionella åtgärden att gå in i något enskilt fall och lyfta fram det. Vianser nämligen att vi samhällsekonomiskt skapar en bättre ekonomi på detsättet. SJ:sstrukturplaninnebär, , inte någon offensiv satsning. Man kan inte ens soparent med hjälp av de pengar man får. Dessutom kommer den inflation som ni nuhar ställt till med i det här landet att innebära att de resurser man harär urholkade. Kanherr tala om på vilket sätt SJ;s stora underskott skall av?Proposifionen visar på två vägar, nämligen taxehöjningar och personalindragningar.Och man kan i förväg tala om att det bara innebär att SJ:s kris blir större änden var. HerrSellgren var 1979 med på att ge SJ utomordentligt bra förutsättningar genom deskrivningar vi gjorde då. Det gav SJ konkreta och rejäla möjligheter att kommaur den kris järnvägen var inne i. Det förslag , ett årsenare, är beredd att skriva under innebär att järnvägsföretaget går in i enännu allvarligare kris. Anf.99 () replik: Hur mycket än höjer röstenoch hur han än driver den här frågan med större och större intensitet, sä ärdet ofrånkomligt att den satsning som görs för SJ är en offensiv satsning,därför att den ökar i reala termer med i genomsnitt de närmaste fem åren.Det är ett kraftigt löfte i när ekonomin för landet är trång ochbesvärlig. Den kritik som för fram om att SJ förutdrevs sunt men drivs mot ett ekonomiskt fördärv är egentligen en kritik somBertil riktar mot SJ. När det gäller satsningen på nytt materiel sä finns detutrymme för sådant med de pengar som SJ nu får till investeringar. Kritiken som Berfil riktar mot SJ skulle haförts fram under den förra regimens tid, för det var då sombiljettprishöjningar och personalindragningar var melodin inom SJ - att snåla,att spara in och att knappa in överallt. Det vet betydligtbättre än jag. Ja, , den tekniska beskrivningen avHbis-vagnen är helt riktig. Jag sade ju att den var bra. Det är just den häreftersläpningen, , som har skett under den tidigare delen av1970-talet som har gjort att SJ inte har kunnat förnya sin vagnpark. Det ärunder man har fått göra det. Och inom den här ramen förinvesteringshöjningar måste det göras olika prioriteringar. Man kan inte hasamma prioriteringsmodell som SJ har i sitt förslag, det är helt uppenbart.Jag vet att generaldirektören inför utskottet uttalade sin tillfredsställelseöver den del av budgeten som rörde SJ. Han sade att regeringens plan innebäratt man ökar mot slutet av perioden, men han skulle hellre vilja ha ökningenfrän början av perioden. Det var endast den skillnaden. Han var helt nöjd medden investeringsplan han hade fått. Och här står och andraoch kritiserar som om de inte hade någon historia bakom sig. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 100BIRGER ROSQVIST (s): Jag hade närmast tänkt beröra de bådareservationerna nr 6 och 7 i trafikutskottets betänkande, och jag skall försökahålla fast vid det, men eftersom utskottets talesman ironiseradeen del över utskottets initiativ i vad det gäller brobyggnationer som skulleersätta färjor vill jag säga några ord om detta. Det som föreslagits i den socialdemokratiska motionen omatt bygga en del broar för att ersätta vissa färjeleder betraktar vi som enoffensiv satsning. Förslaget har tillkommit mot bakgrund av att vi vill görasatsningar i infrastrukturen och möjliggöra en industriell utveckling i berördaområden. Vi menar att satsningen kan bli till hjälp för näringslivet och ävenför de människor som bor i de bygder som satsningen berör. ironiserade över vårt förslag om en bro vidBjursundsström i län. Han räknade upp hur det hademotionerats om den här bron och sade att utskottet tidigare hade avstyrkt kraven.Det är riktigt att vi har avstyrkt de här förslagen, men motionerna innehöll juinte 9 protokoll 1980/81:51-52 Besparingar i statsverksamheten, m. m. någraförslag om att särskilda medel skulle anvisas för att bygga bron. Frånsocialdemokratiskt häll har vi nu föreslagit att man genom omflyttningar i dens. k. besparingsplanen skall avsätta totalt 50 milj. kr. Bron vid Bjursundsström finns med i vägplanen, menhuruvida den planen kan hållas vet vi mycket litet om. Jag har svårt att troatt så kan bli fallet, eftersom ju anslagen bantas -det har vi också fått veta.Bron är mycket viktig i och för sig, och när vi nu för fram det här förslagetom att den skall byggas omgående, så innebär detta att vi vill anslåpengar till det. En av orsakerna till att vi vill satsa på just den här bron ären skrivelse som kom till trafikutskottet i slutet av augusfi - det är alltsåinte alls länge sedan. I den underströks att det fanns ett ökat behov av bro istället för färja vid Bjursund, och man framhöll att påtaglig risk förelåg föratt de i etablerade industrierna skulle försvinna om inte bronbyggdes med det snaraste. Vidare står det i den här skrivelsen: "Vifordrar att brobygget igångsätts med det allra snaraste!" Jag vet att detta är ett viktigt och angeläget projekt,och jag är glad att vi från socialdemokratiskt håll har tagit fram detta ochpekat på att vi måste bygga bron. Det glädjer mig också att det är enriksdagsman från som har skickat skrivelsen med det häruttalandet och kravet till trafikutskottet för mindre än sedan.Jag hoppas att det skall bli en positiv lösning på den här frågan. Jag vill sedan gå in på frågan om bidragettill sjöfolkets fria resor. - Sjöfolket åker ju också över vatten, och vi villsom sagt bygga broar över vatten. I det här fallet tar vi bort färjorna och sjöfolketfår på det sättet mindre jobb, men det får de väl överse med. - Bidraget tillsjöfolkets fria hemresor är avsett för de sjömän som arbetar på båtar som går itrafik långt bortanför . , när den sjöfartspolitiskapropositionen presenterades, föreslog kommunikationsministern att bidragetskulle avskaffas. Från socialdemokratiskt håll förde vi vid det tillfället framen annan uppfattning, och vi fick också riksdagsmajoritet för värt krav att defria hemresorna skulle bibehållas. Det rör sig om 18 milj. kr. Vianser att de fria hemresorna är en viktig social och ekonomisk förmån för deombordanställ-da. Kostnaderna även för arbetsgivarsidan, dvs. rederierna, ärbetydande, främst för sädana rederier vilkas fartyg sällan eller aldrig anlöpersvenska eller närliggande hamnar. Det betyder att dessa resor till blirmycket långa och därmed dyrbara. Det sjöfartspolitiska program som tog ställningtill inriktar sig mest på att stödja sådan trafik som går på Sverige.Men vi är som sagt inte heller nu beredda att medverka till att den svenskasjöfart som går i fjärrfart utan trafikanknytning med får sinkonkurrensförmåga nedsatt. Vi anser det också angeläget att bidraget tillhemresor för de ombordanställda bibehålls, så att de sociala nackdelar som ärförknippade med längre tjänstgöring ombord på handelsfartyg kan minskas. Vi kandärför inte nu acceptera att bidragen till hemresorna avskaffas. Vi vill attbidragen skall bibehållas även nästa budgetår. Jag vill alltså, herr talman, yrka bifall tillreservationen 6 som fogats till trafikutskottets betänkande nr 6. När det sedan gäller förslag om avveckling avtjänstebrevsrätten för icke statliga organ har vi frän socialdemokrafisk sidalängre gående förslag än propositionen om att minska statens utgifter eller, omman så vill, öka statens inkomster. Denna fråga är inte ny. Den aktualiseradesredan år 1973, då en särskild sakkunnig fick i uppdrag att utreda frågan omtjänstebrevsrätten för icke statliga organ. Denna utredning kom fram till atttjänstebrevsrätten har ett betydande ekonomiskt värde. 1974 var den värd i runttal 50 milj, kr. I en proposition som kom på bord 1976 föreslogsriktlinjer för avveckling av tjänstebrevsrätten för icke statliga organ. Skälenhärför var bl. a. dä att man ansåg det angeläget att omfattningen av detstatliga ekonomiska stödet till olika verksamheter bättre kunde kontrollerasoch regelbundet omprövas, om denna rätt slopades, samt att klara gränser kundeskapas för vilka som skulle ha denna tjänstebrevsrätt. Tjänstebrevsrätten för icke statliga organ har storomfattning. Den gäller för bl. 15 kyrkliga organ, 13 akademier och lärdasamfund, frivilliga försvarsorganisationer, fastighetsregisterförare,veterinärer och ett stort antal icke statliga sjukvårdsinrättningar.Tjänstebrevsrätten för kyrkliga organ bör enligt departementschefen vila iavvaktan på fortsatta överläggningar om det framtida förhållandet mellanstaten och kyrkan, medan kommunikationsministern anser att man på en del andraområden skall börja undersöka om det verkligen inte går att konkretisera detbeslut som antog 1977. Men kommunikationsministern anser inte attdetta kan bli någon verklighet än . Vi socialdemokrater menar dockatt detta skall kunna börja fungera redan frän , dvs. Vi menar att den inskränkning i tjänstebrevsrätten somkommunikationsministern talar om i propositionen kan snabbas pä med några är.Men vi vill dessutom gä litet längre. Vi menar att tjänstebrevsrätten förkyrkliga organ bör slopas, dock icke för sådana ärenden som gällerfolkbokföringen och domkapitlen. På detta sätt skulle vi kunna tillförastatskassan ca 20 milj. kr. eller minska utgifterna med samma belopp-vilketdera man nu vill göra. Här är ett exempel, herr talman, som jag kananföra på att vi från socialdemokratiskt häll också är beredda att föreslåintäkter till budgeten. Jag ber därmed, herr talman, att få yrka bifall tillreservationen 7 som är fogad till detta utskottsbetänkande. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 101ARNE i (s); Jag har tillsammans med de övrigasocialdemokratiska ledamöterna på Kalmarlänsbänken i anslutning tillregeringens proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamhetenmotionerat om att skulle ge regeringen till känna vår mening omfärje- resp. broförbindelse vid Bjursundsström i län. Vi menar att de besparingsåtgärder som regeringen aviserarinom färjedriften inte kan accepteras. De skulle, om de genomfördes, drabba en Besparingar i statsverksamheten, m. m. redan hårtutsatt glesbygdsbefolkning när det gäller kommunikationerna. Som alternativtill regeringens sparplan menar vi att det är en riktig ekonomisk utvecklingatt ersätta den allt dyrare färjeförbindelsen vid Bjursundsström med en bro. Projektet bro vid Bjursundsström är färdigt för attpraktiskt taget omgående igångsättas. De uppgifter som förekommit om attvattendom inte skulle finnas är felaktiga. Både ochvattenöverdomstolens ställningstaganden är klara och meddelade. Däremotföreligger en formell framställning om överprövning hos högsta domstolen.Domstolens ställningstagande till en eventuell överprövning kommer attmeddelas nästa är. Det föreligger en kompakt opinion för genomförande avprojektet bro vid Bjursundsström, både på det lokala och på det regionalaplanet. Många krafter har varit engagerade för projektetsutveckling. Senast i är förekom ett allmänt opinionsmöte ute iLoftahammar med bl. a. riksdagsledamoten som anförare. Vidopinionsmötet antogs en resolution som tillställdes regeringen och berördamyndigheter. Jag vill citera ett par avsnitt ur resolutionen: "Vinöjer oss inte med föreslagen tidsplan" - tidsplanen gäller alltså denrullande vägplaneringen -"utan vill ha arbetet igångsatt, såatt bron kan vara färdig 1983. ---- Vihävdar att ytterligare förhalande av brobygget vid Bjursund kan komma attmedföra mycket stora bekymmer för näringsliv och service i bygden samtbibehålla de betydande trafiksäkerhetsrisker, som färja och tidtabellmedför." Jag vill ansluta mig till meningarna i de här anfördacitaten. Och jag förutsätter faktiskt att och stöderden socialdemokratiska utskottsreservationen under avsnittet Den statliga färjeverksamheten,punkt 2 b. Det måste man ju göra eftersom man ställde sig bakomde här kraven på att man skulle strunta i gällande planering och omedelbartigångsätta brobygget. Och jag utgår ifrån att man var medveten om att detförutsattes särskilda ekonomiska insatser, precis det vi nu föreslär. Om manstöder den socialdemokratiska reservationen, vilket jag förutsätter, blirkraven frän augusti månad uppfyllda. Jag vill ytterligare en gång framföra en vädjan till IvanSvanström och om att nu direkt medverka fill att projektet vidBjursundsström tilldelas 14 miljoner som ett extra anslag. Då har ni samtidigtmedverkat till att projektet kan igångsättas. Min och några andras motion 1980/81:56 är helttillgodosedd i den socialdemokratiska reservationen nr 2, varför jag ,herr talman, yrkar bifall på samtliga punkter till reservation 2, som är fogadtill trafikutskottets betänkande 1980/81:6. 102IVAN (): Det är närmast rörande att i denna sena timmeoch inför ett inte alltför stort antal ledamöter i kammaren få lyssna till devädjanden som i förstahand i men även i viss mån har riktattill mig. Jag skall besvara de framställda frågorna.Innan dess vill jag konstatera att det är förvånansvärt och beklagligt att detunder den tid då tillhörde majoriteten i utskottet och äventillhörde det parti som var i regeringsställning inte kom några offensivaförslag när det gäller den satsning som talar om - dvs.satsningen på broar i stället för på färjelägen. Jag noterar tacksamt att ni öppet har redovisat att man isamband med sparplanen frän regeringens sida har funnit det nödvändigt medytterligare ett anslag - visserligen är det tillfälligt, men det rör sig ändåom 50 miljoner. Det finns också anledning att något orda om vattendomen ifråga om . Jag har låtit vår förnämliga upplysningstjänst forska iämnet, och jag ber att fill kammarens protokoll få läsa in följande mål ivattendomstolen angående bron över : "i avgjorde den 12 september1979, domsnummer DVA 51/1979, ett mål angående bro över Bjursundsström mellanStrömsholm och Bjursund i socken, län. utslag överklagades tillVattenöverdomstolen, . Vattenöverdomstolen avgjorde målet . Dettautslag har överklagats till ." är ju inte helt främmande för hur den härfrågan kommer att behandlas. Jag hoppas att ärendet skall avgöras fortare änjag i mina mörka stunder tror. I varje fall är det här nödvändigt med ettdomstolsutslag. Behovet av att hejda ökningstakten i fråga om de statligautgifterna torde vara ostridigt. Det erkänner varje sansad bedömare i ochutanför det här huset. Det blir naturligtvis svårare när åtstramningen drabbarområden som vi var och en för sig anser ligga vårt hjärta eller vår hembygdnära. Det råder ingen tvekan därom. Den påtryckning - eller om man skall kalladet för utmaning eller frestelse - som har framförts i de lokalasocialdemokratiska tidningarna sedan det blev känt att den motion väckts somArne har redogjort för, men även sedan trafikutskottetsställningstagande offentliggjorts, har jag upplevt som mycket besvärande. I trafikutskottets betänkande nr 6 behandlas bl. a. vissabesparingar i samband med den statliga färjetrafiken. Man berör också frågan omfärjan över Bjursundsström i län. Jag tycker att trafikutskottetsskrivning i fråga om färjetrafiken kan anses, tillfredsställande. Om den sakenhar det ordats tidigare i den här debatten. Eftersom jag - som förut redovisats av - imånga år genom att väcka motioner och genom att framställa interpellationer ochfrågor här i har arbetat för att få färjetrafiken ersatt med en bro,vill jag ytterligare något uppehålla mig vid brofrågan. I enmotion som väcktes första år redovisade Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. jagtämligen utförligt med utgångspunkt i ett akademiskt examensarbete vidLinköpings högskola - numera universitet - att byggandet av en bro överBjursundsström samhällsekonomiskt skulle vara mycket lönsamt. Även satt, som sagt, , itrafikutskottet, men han höjde varken ögonbryn eller finger för att stödjamotionen. Motionen har emellertid upprepats varje är. var, till min stora glädje, även i medpå motionen. Men och övriga socialdemokrater, mina egnapartikamrater och övriga företrädare för de borgerliga partierna, såledestyvärr ett enigt trafikutskott, har avvisat våra motioner år medmotiveringen att ej kan besluta i enskilda detaljer. Flerårs- och längtidsplaner skall upprättas i samverkanmellan läns- och centralmyndighet. Beträffande länsvägar, variBjursundsbrobygget ingår, fastställs flerårsplanerna avlänsstyrelsen. I län har jag inte säte och stämma i denna förnämligaförsamling, men väl . I gällande plan anges brobygget vid Bjursund starta 1982.Och i det sammanhanget kommer jag in på det stora opinionsmötet i isomras, som verkligen för mig var något av en upplevelse. Där deltoghembygdsföreningarna i Lofta och , ,företrätt av sin ordförande - det är jag själv -, LRF-avdelningarna i Lofta ochLoftahammar, den fackliga organisationen i med bl. a. fleramedlemmar som jobbar hos , en industri som är mycket beroendeav bron. Det var en uppslutning av bygdens folk som jag icke sett maken till.Jag fungerade av en tillfällighet som ordförande, och jag skrev också under denresolution som avfattades. Jag kan gott erkänna att det var den första demonstrationsom jag deltog i. Den var visserligen bilburen - det var lastbilar, traktorer,grävskopor och t. o. m. några spridda personbilar, alla försedda med plakat somkrävde ett snabbare igångsättande av bron. I resolutionen begärdes, som alldelesriktigt redovisade, att brobygget skulle startas och attbron skulle vara färdigställd . Det är klart att jag och de andraarrangörerna beklagade att icke kommunikationsministern, som var inbjuden tillsammankomsten, hade haft möjligheter att komma. Vi hade inte heller fått någonrepresentant för , som också hade fått inbjudan. Men länsmyndigheternavar synnerligen väl företrädda och även kommunen. Det var med andra ord ettlyckat möte - jag skulle vilja säga att det var ett riktigt härligt möte. Frän har det ansetts angeläget att starten skerså tidigt som möjligt, även därför att befintliga färjor är i det närmasteuttjänta och snart" nog måste bytas ut med tanke på trafiksäkerheten. Detfinns enligt uppgift inga exakt lika färjor att anskaffa. Färjebyte medförsåledes ombyggnad även av landfästena. Såväl färjebyte som omändring av övrigaanordningar för färjedrift, som endast skall fortgå tills broblir färdig, måste anses som onödiga utgifter - som att kasta pengarna i sjön,i det här fallet i Jag vidhåller därför min tidigare inställning attbrobygget bör komma i gång så fort som möjligt. Tyvärr har, som jag nyssframhöll, den fastställda vattendomen överklagats, och brobygget kan inte -oberoende av övriga beslut - igångsättas förrän slutlig dom har fallit. Den fastställda vattendomen kan medföraändringar i projekteringen, varjämte infordrande av entreprenader o. d. tar sintid. Hur beklagligt det än är kan här berörda förhållanden i sämsta fallomöjliggöra en byggstart , alltså det årtal som ingår i denfastställda planen. Genom atomkraftbygget i bedöms situationen påarbetsmarknaden i län bli sådan att inte heller arbetsmarknadsmässigaskäl möjliggör att AMS-medel anvisas. Opinionsmötet pekade emellertid i detsammanhanget på att arbetsmarknadsläget även i det närliggande Östergötlandslän bör beaktas. I anledning av besparingspropositionen begärs , somredan sagts, i motion 1980/81:56 av i och övrigasocialdemokrater på Kalmarlänsbänken att en bro byggs vid Bjursund. Samma kravhar de haft möjlighet att ansluta sig till - men dåpassade det inte. I motionen finns inte ett ord om tidigareläggande. Ireservationen däremot talas det i anslutning till ett socialdemokratiskt krav imofion 1980/81:86 av m. fl. om att projektet vid Bjursund kanigångsättas , om 15 miljoner av de sammanlagt begärda 50 miljonernaanvisas som extraanslag. Som jag .sade inledningsvis framstår det som heltofrånkomligt att minska ökningstakten i de statliga utgifterna. Hur smärtsamtdet än kan kännas för mig personligen och för den berörda befolkningen vill visom länge kämpat för denna bro erkänna att även vi måste dra värt strå fillstacken. Någon nämnvärd försening torde det inte bli fråga om, även om viföljer utskottsförslaget. Utan att göra anspråk pä att bli betraktadsom någon särskild gammal räv tänker jag inte trampa i den skickligtuppgillrade socialdemokratiska rävsaxen. Jag kommer därför att rösta medutskottet. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 103BIRGER ROSQVIST (s) replik; togs jag ur villfarelsen att IvanSvanström skulle vara beredd att stödja det här kravet, så att detta brobyggeskulle kunna bli verklighet. säger att jag inte ens höjdeögonbrynen när denna fråga behandlades i utskottet.