prot · G409124 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:124 1§ Anmälan om kompletteringsval till utskott Centerpartietspartigrupp har som suppleant i finans- och skatteutskotten under RolfAnderssons ledighet anmält hans ersättare , suppleanti finansutskottet () suppleanti skatteutskottet () Omregeringsåtgärder med anledning av visst engagemang av statligt företag, m.m. 2§ Meddelande om svar på interpeilation 1980/81:120 Jag vill meddela att jag på grund av resor kommer att besvarainterpellationen av om den politiska situationen i kl, 11,00, 3§ Svar på interpeilation 1980/81:118 samt frågorna 323 och 325 omregeringsåtgärder med anledning av visst engagemang av statligt företag, m. m. i har i en interpeilation frågat vad jagtänker göra dels för att stärka förtroendet för svensk Sydafrikapolitik, delsmed anledning av uppgiften om medverkan i ettoljeletningskonsortium som uppges inkludera ett sydafri- Om regeringsåtgärder med anledning av visst engagemangav statligt företag, m. m. har frågat vilka åtgärder den svenskaregeringen har vidtagit eller avser vidta med anledning av de refereradeuppgifterna om samma konsortium, har frågat om jag avser vidta någon åtgärdför att förhindra att statens järnvägars resebyrå medverkar till att arrangerasällskapsresor till , Jag avserbesvara interpellationen och frågorna i ett sammanhang. Situationen i är exempellös genomapartheidsystemet, som baserar lag och rättsordning på rasdiskriminering. Dettaland har nått långt i utvecklingen mot totalitär stat. Endast på denvägen förmår de styrande alltjämt hålla befolkningsmajoriteten i förtryck,förtrampa dess elementära mänskliga rättigheter och utsuga den ekonomiskt. Om apartheidsystemet tillåts fortsätta kan det leda tillett sydafrikanskt inbördeskrig. Detta är skrämmande nog. Men systemetsfortbestånd år också ett hot mot freden i hela regionen. Den olagligaockupationen av och de allt hänsynslösare anfallen på gannländerna harfördömts av liksom av oss. Stormaktsintressen vidgarhotbilden ytterligare. Den sydafrikanska regeringen vill gärna framställa sigsjälv som ett bålverk mot en förment sovjetisk expansion i området. Det äremellertid helt uppenbart att hotet mot freden och säkerheten i denna del av världenfrämst kommer från apartheidpolitiken och de motsättningar den föder. deltagande i den internationella kampen motapartheid går tillbaka på grundläggande element i svensk utrikespolitik:strävan att främja respekten för de mänskliga rättigheterna och för folkensrätt till självbestämmande samt övertygelsen att konflikter bör lösas utanvåld. Det står klart att omvärlden inte enbart med övertalningkan få att lämna ifrån sig och överge apartheidsystemet. Denkamp som förs av det namibiska folket och den sydafrikanska majoriteten måstestödjas med internationella sanktions- och isoleringsåtgärder av kännbart slag,om vi skall kunna hoppas på resultat. arbetar för att FN:s säkerhetsrådskall besluta om sanktionsåtgärder mot . Ett säkerhetsrådsbeslut omsanktioner är den starkaste fredliga påtryckning som omvärlden kan mobilisera.En aktion som inbegriper de stora västmakterna är den enda som har utsikt attpåverka till avgörande förändringar. Därför har det varit och förblir vår huvudlinje iSydafrikapolitiken att verka för åtgärder från säkerhetsrådets sida. Rådetsbeslut om vapenembargo 1977 var ett stort framsteg. Det kom beklagligtvis försent och har inte hindrat uppbyggnaden av en effektiv sydafrikansk krigsmakt.Vi stöder planer på att göra vapenembargot mer effektivt. år initiativtagare till en uppmaning från FN:sgeneralförsamling till säkerhetsrådet om åtgärder mot nyinvesteringar i ochfinansiella lån till . I FN ha. vi även stött förslag till omfattandeekonomiska sanktioner mot eller, i första hand för att åstadkomma ettfritt , mer begränsade åtgärder, som en oljebojkott. grannar har pekat på de besvärliga följdernaför deras ekonomier av ett oljeembargo. Ett sådant kräver därför att dessa länders situation särskilt beaktas. ' har förnyade krav på sanktioner mot Sydafrikarests i . Det svenska biståndet till södra uppgår dettabudgetår till , varav drygt 950 miljoner till länderna isödra och drygt 100 miljoner till befrielserörelser ochapartheidpolitikens offer. Vårt stora bistånd till frontstaterna, ochSwaziland motiveras bl. a. av behovet att minska dessa staters ekonomiskaberoende av . Syftet är också att minska deras sårbarhet videventuella sanktioner. Vårt humanitära stöd till apartheidpolitikens offer ochbefrielserörelerna år ett led i samma strävan. Ensidiga svenska åtgärder bör väljas med hänsyn till våraspeciella förutsättningar. Detta innebär att vi bör inrikta oss på områden avnågon betydelse i förhållande till . För att åstadkommastörre effekt har de nordiska länderna enats om ett gemensamt handlingsprogram. De åtgärder vi vidtagit ensidigt eller inom den nordiskakretsen - i fråga om nyinvesteringar i , idrotts- och kulturkontakter,visumtvånget för sydafrikaner - är inslag i vårt arbete för att åstadkommaFN-sanktioner. Ett viktigt syfte med lagen om förbud mot investeringar iSydafrika och var som bekant att inspirera till ökad debatt ochefterföljd i andra länder, i en förhoppning att detta även skall öka trycket påsäkerhetsrådet. Vi har också fått bekräftat att denna lag uppmärksammatsutomlands. Självfallet fortsätter vi att utforska möjligheterna tillnya egna åtgärder i frånvaro av säkerhetsrådets beslut. F. n. utredsinvesteringsförbudets tillämpning, bl. a. för att konstatera eventuella luckori bestämmelserna, och möjligheterna att komplettera detta päteknologiöverföringens område. Vi undersöker hur de nordiskautrikesministrarnas allmänna rekommendation om idrotts- och kulturkontaktersupphörande i praktiken kan preciseras. iMed detta allmänna konstaterande kommer jag in på HansPeterssons och frågor rörande deltagande i ettoljeletningskonsortium av Svenska , som är bolagetsfullständiga namn. Detta konsortium är brittiskstyrt med flera företag inblandade.Det utpekade företaget är brittiskregistrerat, även om detär helt klart att det innehåller sydafrikanska ågarintressen. Avgörande är att den olja som eventuellt påträffasunderkastas värdlandet exportregler. Enligt uppgift frånbrittiska myndigheter medges export av råolja från den brittiskakontinentalsockeln endast till vissa angivna länder hör inte tilldem. Den olja Svenska kan komma att disponera skalllevereras till . Inte heller kan Svenska deltagandei konsortiet uppfattas som något svenskt stöd åt sydafrikanska oljeintressen.Därtill kommer att Svenska , eller dåvarande Petroswede, Om regeringsåtgärder med anledning av visst engagemangav statligt företag, m. m. Om regeringsåtgärder med anledning av visst engagemangav statiigt företag, m. m. gick in ikonsortiet före Charter Consolidated. Det senare företagets deltagande aktualiserades avbrittiska intressen för att åstadkomma en ökad britfisk andel i konsortiet.Från Svenska och övriga utländska företags sida hademan, såvitt vi erfarit, inga möjligheter att motsätta sig detta önskemål. och efterlyser åtgärder frånmin sida. Jag kan inte finna att någon åtgärd i detta sammanhang vore av värdei kampen mot apartheid, eftersom svensk medverkan i konsortiet inte bidrar tillSydafrikas oljeförsörjning. Däremot skulle ett utträde ur konsortiet uppenbart kunnavara till skada för vår energiförsörjning. Jag vill i stället hänvisa till deentydiga ställningstaganden, åtgärder och insatser i kampen mot apartheid somjag inledningsvis redovisat. Det är viktigt att inte tappa detta störreperspektiv på den fråga vi nu diskuterar. Till vill jag säga att , enligtvad man där upplyst, inte har som politik att erbjuda eller göra reklam förresor till . Det förekommer dock att resebyrån på särskilt uppdragarrangerar resor runt om i världen. Härvidlag har företaget inte gjort undantagför . 4 HANS i (vpk); Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret. Jag vill protestera mot det sätt varpå det har lämnats. Trotsatt utrikesministern har en hel stab av experter och medarbetare som bl. a.skriver hans svar, har man inte lyckats få fram detta svar inom den tid somgäller enligt arbetsordning. Jag var i kontakt med UD ochbegärde att få rimlig tid pä mig för att ta del av svaret, men man postade detändå från först - pliktskyldigast med etiketten Lördagsutdelning,som om det vore möjligt att få fram brev inom landet på en och . med att jag kom hit till i morseanlände svaret till min bostad, och det betyderatt jag har fått på migför att gå igenom det. Vi kan inte tillåta vilken arbetsordning som helst, herrtalman. Frågan är dock så pass viktig att jag i alla fall skall försöka attredogöra för min syn på det hela. Apartheid har många ansikten, men ett av de allra värstakan man sammanfatta med orden Apartheid för vinst. Svarta hålls tillbaka föratt man skall kunna utsuga dem. är ett av kapitalismens allraavskyvärdaste ansikten. Jag hoppas att utrikesministern och jag är eniga omdet. Det aktuella bolaget. Charter Consolidated, som nusamarbetar med, tillhör ett av världens mest lönsamma företagsimperier,Oppenheimer-gruppen. Av de 500 största bolagen utanför är det bara 5 somtjänar mera pengar än Oppenheimerföretagen gör. Det är med dem vi samarbetar. Oljefillförseln är oerhört viktig för . Det vetutrikesministern, vilket också framgår av svaret. Därför röstade i FN för ett oljeembargo.USA och några andra lade in sitt veto, så det blev naturligtvis ingenting avmed detta-det är ju så det går till. Man kunde tycka att skulle hållasig utanför olje- och energisamarbete med ändå. Det borde inte kostaoss särskilt mycket. är det inte så. Svenska Varv deltog -om än med endast en tanker - i en transport av olja till . Nordic Skyhette tankern, som gick till . Det här är naturligtvis petitesser, mendet är ändå onödigt att delta i en sådan verksamhet. Det privata bolaget har gjort sitt bästa föratt stödja apartheidregimen genom att skänka en anläggning för produktion avetanol från jordbruksavfall, vilket ju betyder att bolaget ger regimen etthandtag när det gäller dess möjligheter att komma runt ett eventuelltoljeembargo genom att producera ersättningsmedel inom landet. letar olja i samarbete med CharterConsolidated, som är ett Oppenheimerföretag och som lyckats få ettsamarbetsavtal med BP om att leta olja i . Också detta skernaturligtvis för att man skall kunna kringgå ett eventuellt embargo och för skall kunna konservera den rent omänskliga utsugningen av de svarta iSydafrika. har på det här området haft entvivelaktig och tvetydig lag, som vållat tolkningsproblem. De svenskafinansintressena tolkar lagen på sitt sätt och utrikesministern på sitt. Jagvill i det sammanhanget passa på att ge utrikesministern en eloge för denhållning som han intagit når det gäller nyinvesteringarna och som kom fram närhan reserverade sig i den här frågan i regeringen. Det tycker jag var bra, ävenom det naturligtvis hade varit mycket bättre om hade stött vpk:slagförslag, vilket inte ger utrymme för några tolkningsproblem, eftersom vikräver ett totalt förbud mot investeringar i . Att införa etttotalförbud är ju att driva en mycket hederligare och bättre linje. Nuförekommer det från svensk sida fortfarande vissa affärstransaktioner medSydafrika. a. köper bergborrar från ett sydafrikanskt företag. Jag har i interpellationen tagit upp oljesamarbetet ochställt frågan, vad man kan göra för att försöka återvinna förtroendet försvensk Sydafrikapolitik, som uppenbarligen håller på att tunnas ut - dettummas på vår heder när det gäller den här frågan. Jag ställde den frågan långtinnan det blev känt att fem riksdagsledamöter skulle ge sig i väg fillSydafrika för att studera förhållandena där. Men också i det avseendet tyckerjag att har markerat sin inställning och att han har protesterat påett riktigt sätt. Mot den bakgrunden borde jag ha kunnat få ett bra svar på minfråga om oljesamarbetet och vad som skulle kunna göras för att återställaförtroendet, ett svar som låg i linje med det jag har tagit upp. ju också visat att han är intresserad av att driva en striktare linje iSydafrikafrågan. Men tyvärr finns det i svaret inga antydningar om att manskulle kunna göra något ytterligare för att förstärka svensk Sydafrikapolitikeller att man på något sätt skulle kunna protestera mot oljesamarbetet. Till en början är svaret ganska bra. En och en halv av desex sidorna i det stencilerade svaret är riktigt offensiva. Där läggerutrikesministern fram sin Om regeringsåtgärder med anledning av visst engagemangav statligt företag, m. m. Om regeringsåtgärder med anledning av visst engagemangav statligt företag, m. m. syn påsituationen i . Jag delar den syn han redovisar på dessa sidor. Det gläder mig också att utrikesministern i fråga omSydafrikas position rent världspolitiskt har en helt annan uppfattning än vissaav de resenärer som varit där nere och kom hem och pläderade för sinuppfattning. De säger att är ett bålverk mot kommunismen osv. Men när man går vidare i svaret ser man att det i stortblir fråga om att upprepa den debatt som och jag hade för något årsedan angående SAS-flygningarna. svarar att det inte finns någonanledning att göra något, så länge inte stora västmakter gör något - även omhan har deklarerat att det står klart att man inte med övertalning kan fåSydafrika att lämna ifrån sig , överge apartheidsystemet osv. Det årklart att det vore bra om stora västmakter tog ställning på ett riktigt sätt.Det skulle ju underlätta hela frågan. Men får det här hindra oss från att taställning? Jag tycker inte det. Jag tycker att man måste följa en mer självständig ochrakryggad linje när det gäller Sydafrikapolitiken och inte krypabakom vad som händer i och vad västmakter företar sig. Vi vetju hur de är involverade i hela denna verksamhet. De har ju ett intresse av attstödja och komma åt dess råvaror. Därifrån kan vi inte vänta någon draghjälp,, utan vi måste ta egna initiativ. När det gäller det utpekade företaget , som är brittiskregistrerat, säger också att det ärklart att det innehåller sydafrikanska intressen. Och det gör det, därför att Charterhar med BP lyckats få ett avtal om ömsesidig finansiering osv., som gör attCharter får tillgäng till Nordsjöolja helt enkelt. Då säger isvaret att det avgörande är att den olja som eventuellt påträffas ärunderkastad värdlandet exportregler. det är möjligt attdetta är fallet med den olja som påträffas i , men det är ju känt byter olja mellan olika fält. Hittar man olja på ett håll, kan man jufrakta olja från ett annat håll där man har gemensamma intressen. Både BP ochCharter Consolidated har ju världsomspännande intressen, så det kan inte varanågra som helst problem att cleara olja, så att får tillgång tillden. Vidare tillhör ju de länder som motsatte sig ett oljeembargomot . Det är alltså inte mycket att hålla i om man skall kunna nå frami denna fråga. Det finns f. ö. en hel bok, som säkert ocksåhar sett, som visar hur man transporterar olja till . Oljetankrar frånvärldens alla länder är inblandade och kör vilt, så nog får olja omSydafrika vill ha olja. Inte heller, säger , kan Svenska PetroleumExplorations deltagande i konsortiet uppfattas som ett svenskt stöd åtsydafrikanska oljeintressen. Jag är rädd för att det uppfattas så, åtminstonebland vanligt folk som är intresserat av Sydafrikafrågan och engagerade i attmotarbeta apartheidpolitiken. De uppfattar det på det viset. De tycker alltsåatt regeringen har en mycket tvivelaktig inställning. Typiskt, säger folk, närman talar omhur det förhåller sig: att vi som vi röstar för ett oljeembargo i FNdeltar i samarbete för att utvinna olja. Man måste väl ändå kunna protestera av politiska skäl, ochinte bara av affärsmässiga. Affärer går väl i regel före moral för kapitalet,men för en politiskt tillsatt regering måste det finnas ett annat intresse föratt göra politiska markeringar i en sådan här fråga. Även om anseratt man inte skall dra sig ur verksamheten, så hade det varit bra om detta svarhade innehållit klara deklarationer om att det rör sig om en olämpligverksamhet, så att man kunde få andra att följa efter och se upp med sådana härfrågor och verkligen få fram hur det förhåller sig, I svaret står det på ett annat ställe att ett av värdenamed Sydafrikalagen var att man, även om man inte nådde så långt själv, skulleskapa debatt, och man skulle få andra länder att följa efter. På samma sättmåste det vara med en sådan här fråga: Om regeringen protesterar mot attföretaget har gjort på detta sått, och helst ser till att verksamheten såsmåningom avvecklas, så har väl del också betydelse för hur andra gör i sittoljesamarbete. Jag misstänker att de sydafrikanska Oppenheimerföretagen ärinblandade på alla möjliga håll med all världens imperialister. Men vi måstedra vårt strå till stacken. Jag tycker att man borde följa den linjen att manprotesterar på ett mycket kraftigare sätt. Jag är väldigt ledsen över att OlaUllsten inte har följt upp sin offensiva linje i Sydafrikafrågan och över atthan inte låtit detta svar bli ett dokument på att han verkligen menar vad hansäger när han protesterar mot apartheidregimen. Om regeringsåtgärder med anledning av visst engagemangav statligt företag, m. m. 5 (): Jag ber först att få tacka utrikesministernför svaret på min fråga. Låt mig till att börja med säga att jag naturligtvis ärmycket väl medveten om att den har fört enmycket aktiv Sydafrikapolitik, Jag tror att det inte är någon överdrift attsaga att i sin hållning i Sydafrikafrågan är något av ettinternationellt föredöme både när det gäller att få till stånd olika typer avpåtryckningar mot och när det gäller att ge stöd åt befrielserörelseroch frontstater. Men det år. som också utrikesministern framhåller i sitt svar,viktigt att gå vidare - att vi inte slår oss till ro med vad vi redan haråstadkommit och vad vi redan gör. Jag noterar med glädje att utrikesministern framhåller attsituationen i är exempellös, dvs, att vi är beredda att vidtaåtgärder mot som vi inte är beredda att vidta mot andra stater,oavsett vad vi tycker om deras regimer. Dessutom noterar jag med glädje attutrikesministern slår fast att vi verkligen skall försöka finna nya åtgärderatt vidta mot för att öka trycket. En sådan åtgärd, som ju också berörs litet grand i svaret,år frågan om ett oljeembargo. har ju arbetat internationellt för att fåtill stånd ett sådant på FN-basis. Vi har också i denna kammare diskuteratSveriges möjligheter att delta i ett mera begränsat oljeembargo, med ett mindreantal Om regeringsåtgärder med anledning av visst engagemangav statligt företag, m. m. stater.Jag har också i en motion tagit upp den frågan, och vi får anledning att återkommatill den, så jag skall inte uppehålla mig mera vid den frågan. Men så har vi den utomordentligt pinsamma affären medSvenska samarbete med Charter Consolidated i ett konsortium sombedriver oljeborrning i . Detta innebär- det kan vi inte komma ifrån -faktiskt ett samarbete mellan ett och ettsvenskt statligt företag, dvs. i realiteten ett samarbete där den svenskastaten är en part. Och visst spelar det en roll. Jag tycker faktiskt attutrikesministern i sin analys tar litet väl lätt på det. Vi skall inte tro attCharter Consolidateds engagemang i är helt frikopplat från frågan omSydafrikas oljeförsörjning. Jag tror att det med förlov sagt är litet naivt, omman verkligen på allvar tror att Charter Consolidated och Oppenhei-mergruppengår in och borrar efter olja i utan att på något sätt varaintresserade av att det skulle få någon roll när det gäller att tryggaSydafrikas oljeförsörjning. Självfallet är det just strävan att tryggaSydafrikas oljeförsörjning som är huvudmotivet för dessa intressen att gå in iNordsjön. Som i också påpekade kan den olja de fårupp i faktiskt utnyttjas för att trygga oljeförsörjningoberoende av exportregler, eftersom man kan göra utbytestransaktionermed annan olja, dvs. utnyttja oljan frän för att få olja från ettannat fält, som man kan tillföra . Därför kan man inte bortse ifrånatt detta konsortiums verksamhet har betydelse för oljeförsörjningoch alltså går stick i stäv med svenska utrikespolitiska målsättningar. Den andrafrågan är då: Vad kan vi göra åt saken? Utrikesministern säger att gick med idet här konsortiet, innan Charter Consolidated var med, och det är riktigt.Utrikesministern säger vidare att "såvitt vi erfarit", hade man ingamöjligheter att motsätta sig detta önskemål. Gjordes det från sida några försök attstoppa Charter Consolidateds inträde i konsortiet? Det skulle i så fall varavärdefullt att att få de försöken redovisade här i kammaren. Eller på vilketsätt har det påståendet framkommit att man i praktiken inte hade någramöjligheter att motsätta sig dessa önskemål? Gjorde den svenska regeringennågra försök att förhindra att Charter Consolidated kommer med i det härkonsortiet och att därmed förhindra ett samarbete mellan ett svenskt statligtbolag och ett sydafrikanskt? Det vore i så fall intressant att få också detredovisat. Och om så inte var fallet - om man alltså intehar gjort någonting åt det här - då uppstår naturligtvis frågan vad vi skallgöra . Det är klart att lösningen inte i fösta hand är att Svenska Petroleumskall lämna konsortiet. Jag är också medveten om att deras medverkan är viktigför oljeförsörjning. Strävan måste i första hand vara att prövamöjligheterna att få Charter Consolidated ut ur konsortiet, eftersom vi ärintresserade av att hindra att sydafrikanska intressen skall kunna tillgodogörasig olja från . Därför vore det rimligt att först ochfrämst aktualiseradeden här frågan inom konsortiet. Men det räcker förmodligen inte. Den andraåtgärden borde vara att den med den brittiska regeringen tarupp en diskussion om huruvida detta engagemang verkligen stämmer med degemensamma strävanden som vi har visavi . Jag är medveten om de utomordentliga svårigheter somsäkert finns när det gäller att få både de brittiska och de ekonomiskaintressena i konsortiet och den brittiska regeringen med på våra noter. Men jagtycker ändå att det borde värt ett försök från svensk sida att göra någontingåt det rådande förhållandet för att visa att vi inte utan vidare finner oss iatt bli försatta i den situation som har uppstått. När de försöken är gjordakan man ta upp en diskussion om huruvida kan fortsättaengagemanget eller inte. Sammanfattningsvis, herr talman, skulle jag vilja frågautrikesministern: Vad har egentligen och densvenska regeringen gjort för att stoppa Charter Consolidateds inträde i konsortiet? Är man beredd att göra någonting -från och den sida - för att få bortCharter Consolidated ur det här konsortiet? Jag skulle också gärna vilja hörautrikesministerns synpunkter på hur utiändska statHga bolag skall förhålla sigi framtiden när liknande situationer är på väg att uppstå. Skall man anse attdet då är fritt fram för statliga företag att gå in i ett oljesamarbete medsydafrikanska intressen? Och - om så är fallet - gäller då den principen påandra områden också? Skulle man även kunna tänka sig att det t. ex. påvapenområdet vore fritt fram för samarbete som formellt inte kommer i direktkonflikt med vapenembargot? Jag skulle, herr talman, sätta stort värde på att få dehär frågeställningarna belysta av utrikesministern. Om regeringsåtgärder med anledning av visst engagemangav statligt företag, m. m. Anf.6 (): Det är ju brukligt att man börjar med atttacka för svaret på frågan, men jag har inte fått något svar. Utrikesministernsäger bara att SJ inte gör reklam för resor till . Nej det fattasbara! Sedan refererar han det faktum som föranlett min fråga, nämligen att SJ:sresebyrå f. ö. inte har några skrupler när def gäller att arrangera resor dit.Jag är faktiskt lika förvånad som i över attsvaret utmynnar i så likgiltiga slutsatser. Bakgrunden till min fråga om SJ:s medverkan isällskapsresor till är att jag fick veta att en sådan planerades tillhösten 1981 av ett antal järnvägsentusiaster, som bl. a. driver en museijärnvågi . Skälet för resan skulle vara att det finns så många ånglok iSydafrika att titta på.