prot · G40993 · 1980-12-31 00:00:00 — Vad kostar infe produktionsstopp i redan gjorda investeringar? Vadkostar infe utslagningen på bostadsmarknaden? Konsekvenserna blir såledesmycket stora och kostar också mycket pengar för samhället. Idecember månad, när vi hade den föregående debatten, tog jag ett enda konkretexempel från min egen bygd, nämligen Gullfiber. Def är en nyproduktionsanläggning, där 100 anställda permitterades. Tremånader senare får ca 75 anställda lämna företaget. Väntar vi fillkan situationen ytterligare förvärras, och man kan på goda grunder räkna medytterligare permitteringar. Dettaär, , den krassa verkligheten, och jag kan räkna upp företag efterföretag i samma situation. Regeringens passivitet - som också har visat sig härgenom utskottets talesman - får således oanade konsekvenser, inte minst för destora ungdomsgrupper som väntar på aft få bostad. Slopandeav mervärdeskatten för vissa hyres- och bostadsrättslägenheter 72 (vpk): I sitt första anförande sade mycket riktigt att utskottetavfärdade våra motioner på några få rader. Jag skulle vilja instämma i detsamtidigt som jag konstaterar att utskottets talesman avfärdade våra argumentmed ännu färre ord. Något försvar för den skrivning i utskottets betänkandebeträffande ändring av hyreslagstiftningen som jag betecknar som felaktigförekommer inte från utskottets talesman. Det är möjligt aft man frånutskottets sida, som jag antydde i mitt första anförande, kanske inte behärskarfrågan om hyreslagstiftningen och att man därför inte vågar gå in på frågan.Civilutskotfet har ju i sitt yttrande varit avsevärt mer nyanserat. Iövrigt tycker jag att denna debatt - även om "debatt" kanske är välmycket sagt - förefaller ha vissa likheter med debatten förraåret. Talesmannen för utskottet var inte heller den gången speciellt benägenatt diskutera slopandet av byggmomsen. Jagvet inte varför man från regeringens och utskottsmajoritetens sida är såknapphändig i sina yttranden och inte vill diskutera byggmomsens slopande. Harman inga sakargument eller vad är orsaken? I vart fall får jag lätt denföresfällningen efter atf ha läst protokollet från debatten ochefter att ha hört utskottets talesman här . Regeringenutlovade 60 000 lägenheter , och det blev maximalf 45 000. Harregeringen och utskotfsmajoriteten funderat något på varför det blev på dettasätt? I så fall vore det bra att få besked om vilka analyser man har gjort avorsakerna. Ett slopande av byggmomsen skulle, som vi ser det, sfimulera tillbyggande av flera lägenheter. Framför allt skulle det ge snabba effekter, ochdet är också enkelt att genomföra. Slopande av mervärdeskatten för vissa hyres- ochbostadsrättslägenheter 73EWY (); Jag anser aft det inte har tagits upp någotnytt i debatten - allt defta debatterades så sent som i december förra året.Därför vidhåller jag atf det inte framkommit något som kan ändra utskottetsställningstagande i frågan. 74 BO () replik: Det här visar ju hur främmande man är förverkligheten och att utskotfsmajoriteten och regeringen inte inser att detråder mycket stora problem i samhället på grund av den vidriga bostadspolitikman för. Debatten i den här kammaren ger vid handen atf moderaternahar tagit över också bostadspolitiken inom regeringen, och def tycker jag ärmycket beklagligt. Den sociala bostadspolitiska målsättningen har vi i allafall tidigare varit rätt eniga med och om, och det ärbeklagligt att dessa partier överlåter åt att föra deras talan. Jag tycker atf allvaret i den rådande situationen visas avatt byggbranschen fillsammans med fackförbunden går uf i stora annonskampanjeroch helt enkelt demonstrerar hur besviken man är på regeringen och framför allthur förtvivlad man är och med vilken stor oro man ser . Vi kräver aft ni tar till vara de synpunkter vi framför iden här kammaren och tar hänsyn till de åtgärder vi presenterat i enåfgärdskafalog. 75 (vpk) replik: Jag kan infe annat än göra den reflexionen,när jag hör , att det finns ett talesätt som lyder: En blind hönafinner också stundom ett korn. Men här har regeringens företrädare ochutskoffsmajori-feten tydligen inte funnit ett enda korn, trots allt som skettsedan frågan debatterades . Jag vill bara konstatera att regeringenoch utskotfsmajoriteten inte vågar fa en debatt om det här utan avfärdar frågangenom svepande uttalanden om aft inget nytt har inträffat. 76KERSTIN (); Det som och har sagthär är inte sanning. Regeringen är inte ointresserad av dessa frågor. Att måletför bostadsbyggandet, som det står angivet i budgetproposifionen, inte uppnåsär oroande. Det sade bostadsminister här i kammaren i går som svar påen fråga, och hon sade också att man håller på att analysera def och aft manöverväger åtgärder. Det som här debatterats - ett slopande av byggmomsen - ärnågot annat. Det är nämligen fråga om vilken effekt detta skulle ha. Först ochfrämst är byggmomsens slopande en dyr åtgärd och ingen lösning på problemet.Def som behövs är aft vi får fram de objekt som inte kommer fram. Vi har ettbostadsbyggande, men vi behöver öka defta. Den effekten uppnås dock infe genomett slopande av byggmomsen. Frånregeringens sida har man sänkt den garanterade räntan, och det skall ge effekt.Att slopa byggmomsen är en mycket besvärlig adminstrativ historia. Det vet vifrån , då vi slopade den. Man skall inte ta till åtgärder somgör det krångligt för människorna. Om vi bara går igenom det anfalbesvärsärenden som fördes ända upp till regeringen, servi att en slopad byggmoms inte är någonfing som vi vill ha fillbaka. 77 (): Visst kan vi från vårt håll också gå upp idenna debatt, om vi kan tillfredsställa genom att visa intresse fördenna fråga. Låt mig dock säga atf den reservation somsocialdemokraterna har presterat infe ger underlag för en verkligt seriösdebatt. I mofiveringen sägs nämligen - det har också framfört - atfman vill slopa byggmomsen från till för aftstimulera igångsättandet av flerfamiljsbyggnation. Hur skall denna sfimuleringkunna ske? Socialdemokraterna säger i reservationens att-sats att nuskall begära att regeringen skall komma med förslag. Vi vet att det inte gåratt över få fram förslag. Det betyder att vi har kommit en bra bit frami vår innan över huvud taget kan fatta def slutliga beslutet. Vi har tidigare i olika skattesammanhang sagt att vi inteär särskilt stora vänner av retroaktiv skattelagstiftning. Hur kan dåsocialdemokraterna tro atf vi pä den korta tid som sedan återstår, kanske etthalvår, skall kunna åstadkomma någon stimulans för igångsättandet avbyggnation? Alla vet ju hur lång projekteringstid som behövs för att få fillsfånd en byggnation av det slag som det här är fråga om. Det har sagts i debatten att det inte har inträffat någotsedan förra gången vi behandlade förslaget om slopande av byggmomsen. Men defhar hänt att vi har kommit så långt fram i tiden att ett slopande nu skulle geännu mindre sfimulans och att möjligheterna aft sfimulansen skulle sätta i gångnågon byggnation är ännu mindre. Resultatet kommer i stället att bli att vihamnar i den situation som vi satt i 1974 och 1975, då vi hade slopatbyggmomsen. Det blir något av ett lotteri när det gäller vilka byggnadsföretagsom får fördelar av den lägre momsen. Det var den stora nackdelen med slopandetav byggmomsen den gången, och det skulle det bli också. Def är ettav de verkligt starka skälen till att jag tycker atf vi bör gå på utskottetslinje. Slopande av mervärdeskatten för vissa hyres- ochbostadsrättslägen -heter 78TOMMY (vpk): har tydligen i varje fall delar av denborgerliga majoriteten vaknat till liv. Det var skönt med ett uppvaknande pånågot håll, även om det infe var speciellt livfullt. När säger att ett slopande av byggmomseninte skulle ge resultat tror jag aft han är ute i ogjort väder. Avsikten medvårt förslag är att ge stöd och stimulans till allmännyttan för byggande iallmännyttig regi. Det är definitivt att föredra framför de privatafastighetsintressena. Det har vi klart kunnat konstatera, inte minst under desenaste åren. Slopandeav mervärdeskatten för vissa hyres- och bostadsrättslägen -heter TageSundkvist säger vidare att det behövs lång projekteringstid för att åstadkommaden typ av byggnation vi här diskuterar. Ja visst, som byggnadsarbetare är jagmedveten om atf det är lång projekteringstid när det gäller detta slagsbyggnation. Men ju längre fram i tiden vi skjuter på det -som regeringenföredrar att göra - desto värre blir det naturligtvis, eftersom det blir änlängre fram i tiden som ett möjligt bostadsbyggande kan komma i gång. Medanregeringen utreder - som bostadsministern talade om i går - går människor iallt högre utsträckning bostadslösa. Men det föreligger trots allt klaraalternafiv som är snabba och enkla att genomföra och som också ger snabba effekter,vilket rimligtvis även för en borgerlig regering borde vara någonfing att viljaförsöka sig på. Detär sedan inte bara fråga om att få i gång byggnationen. Det handlar givetvisockså om en förändring i stödet till allmännyttan, som i sig innebär en annanhyressättning. Som vi kan förstå och säger i vår motion får man sänktaförvaltningskostnader i allmännyttiga bostadsföretag, vilket naturligvisåterverkar positivt för hyresgästerna i form av sänkning av hyrorna. Detär alltså fråga om dubbla effekter. Stödet till allmännyttan innebär jusamtidigt, som jag sade tidigare, att man minskar segregationen i boendet, somde privata fastighetsägarna sysselsätter sig med. Anf.79 BO (); Jag har sagt tidigare att momsbefrielsen bara är en enda åtgärd i denhär åtgärdskatalogen. Självfallet måste man vidta ytterligare åtgärder för attfå snurr på bostadsbyggandet. Vi vet ju - enligt uppgifter frånbostadsstyrelsen - att vi har behov av 60 000 bostäder. Men vi vet också atfunder 1981 torde byggandet knappast uppgå till mer än 40 000 lägenheter. Dettalar sitt tydliga språk - att man måste göra något kraftfullt för att få igång hjulen. Jagvill också påstå att kommunerna har en god planering. Men de törs inte gå igång med sina projekt. Man är helt enkelt för osäker, också på grund av denökningstakt för kostnaderna som varit rådande . Det är därför viföreslagit en tvåårig uthyrningsgaranti, även om det förslaget inte harbehandlats i skafteutskottet. Jag vill säga till : Finnsbara viljan kan regeringen på lägga fram ett förslag ommomsbefrielse, kanske . 80 (): Def är riktigt att momsbefrielsen bara är en del, som Bo Forslundsäger, men det är just den delen som vi diskuterar och debatterar just . Qchjag vill påstå att med den utformning som den socialdemokratiska reservationenhar kommer eft bifall till den att vara mycket litet verkningsfullt för atfstimulera bostadsbyggnafionen. Däremotvet vi att förslaget kommer att medverka till ökade kostnader för staten.Någonting mellan 300 och 400 milj. kr. kommer det att kosta statskassan - def har på. Och det beloppet kommer inte att hamna hos de företag som känner sigstimulerade till att sätta i gång, utan det kommer att hamna hos dem som redanförut bestämt sig för att starta byggnation under just den här fiden. Det äralltså ett rent lotteri atf just de företagen får den här biten. Stimulansbitenkan knappast ha någon betydelse med de tidsgränser som det gäller här. I en förberedande votering biträddes reservationenav m. fl. med 137 röster mot 17 för motion 510 av m,fl, 156 ledamöter avstod från att rösta, Ihuvudvoteringen avgavs 155 röster för utskottets hemsfällan och 155 röster förreservationen av m, fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Kammarenbeslöt med 155 röster att betänkandet i dess helhet skulle återförvisas tillutskottet. 155 röster avgavs för att ärendet skulle avgöras genomlottning. 1 ledamot avstod från att rösta. Anslagtid information om nedrustning, m. m. 1980/81:23 om anslag tillåklagarväsendet (prop. 1980/81:100) 14§ Anslag till information om nedrustning, m. m. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1980/81:19om vissa anslag m. m. för /82 inom område(prop. 1980/ 81:100). Anf.81 FÖRSTE VICE TALMANNEN: I fråga om deffa betänkande hålles gemensamöverläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen fåryrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 82 (): Det här inlägget skall i huvudsak vara en plädering för de tvåsocialdemokrafiska reservafionerna, men jag tänkte först säga några ord om ettprincipiellt viktigt avsnitt i utrikesutskottefs betänkande nr 19. Detgäller de kommentarer ett enhälligt utskott gör - på socialdemokratisktinitiativ - om vikten av att man verkligen tar hänsyn till desamhällsekonomiska kostnaderna för des. k. besparingar på 50 milj. kr. i fastpenningvärde som utreds inom UD. Utskottet skriver att besparingar inom UDär på ett direkt sätt "kopplade fill våra möjligheter att föra en lyhördoch akfiv utrikespolitik och att främja svenska intressen utomlands. I eninternationell situation som präglas av ökade politiska spänningar och Anslag tdl information om nedrustning, m. m. hårdnandekommersiell konkurrens och i ett läge där vidtar eff brett register avåtgärder för att främja den svenska exporten i syfte atf nå balans iden svenska ekonomin, måste omfattningen av de indragningar som kan göras iutrikesförvaltningens verksamhet noga vägas mot de övergripande nationellaintressen som kan komma att påverkas. Därför är det enligt utskottets meningangeläget att kommande förslag fill besparingar inom utrikesförvaltningenrelateras till en realistisk uppfattning om framtida behov på det internationellaområdet." Det här betyder i klartext att utrikesutskottet varnar föratf indragningar av utlandsrepresentafionen kan komma att förvärra vårekonomiska situation. De kan göra det svårare atf skapa balans ivåra affärer med utlandet. Vad som i budgefminisferns tabeller ser ut som enbesparing kan i själva verket vara raka motsatsen - en kostnadsökning församhällsekonomin. Därmed är def naturligtvis inte sagt att det inte kanfinnas utrymme för besparingar, och där kan personalorganisationerna inom UDsäkerligen hjälpa till en del i planeringen. Och man måste uppriktigt beklagaatt utrikesministern i måndagens frågestund var så snar att avvisa denhjälpande hand som räckte uf när def gäller atf spara pengar inomUD. Det bör inte vara politiska skygglappar av det slaget utan sakligaöverväganden som vägleder försöken aft spara pengar inom UD. Det uttalande somutrikesutskottet gör i det här betänkandet och som hela om en stundställer sig bakom bör naturligtvis i fortsättningen bli styrande förspararbetet inom UD. Det är nu tredje gången har aft taställning till de socialdemokratiska förslag som återfinns i reservation 1. Omvi förlorar dagens votering, så lovar vi att återkomma också en fjärde gång. Viär förvissade om atf förslaget har framtiden för sig. Det är bara att beklagaaft de borgerliga bromsar. Det försenar det ytterst angelägna informationsarbetethär hemma och internationellt kring rustningsproblemen. Den borgerliga majoriteten är ju i andra sammanhang såangelägen aft höja våra försvarsanslag med miljard efter miljard. De som stårbakom den reaktion som börjar växa fram inom våra folkrörelser motrustningsvansinnet är inte alltid så välinformerade som man skulle önska. Detblir lätt en reaktion mot det svenska försvaret, när man i själva verket äroroad av rustningsutvecklingen inom stormaktsblocken och i vissa . Jagtror helt enkelt att def vore en klok svensk säkerhetspolitik ochförsvarspolitik att göra de satsningar på informationsarbetet kringinternationell nedrustning som vi föreslagit. Vårt yrkande går ut på att vi får eft särskilt anslag påUD:s huvudtitel benämnt Bidrag till information om internationell nedrustning.Det skall bli ett anslag som stegvis byggs upp till ett belopp motsvarande 1promille av militärutgifterna. Vi menar att man nästa budgetår bör anslå 4milj. för det här ändamålet. Våra stora folkrörelser och andra ideella organisationerkan göra betydelsefulla insatser när det gäller att informera här hemma och De fackliga organisafionerna, de pohtiskapartierna, kooperationen, de religiösa samfunden och de studieförbund som ärknutna fill dessa folkrörelser bör stimuleras aft ägna sig åtnedrustningsfrågorna i sin verksamhet. Def finns eft starkt ökat intresse för fredsfråganinom våra folkrörelser. Det gav inte minst isöndags besked om. Det är närmast patetiskt när den borgerligautskotfsmajoriteten i årets betänkande för tredje gången upprepar att det infeskulle vara möjligt att finna en effektiv användning för så stora ökningar somföreslås i vår mofion. Vi pekar i vår reservafion bl. a. på ett nyft projektsom bör komma i fråga för bidrag från deffa anslag. Ärkebiskopen har föreslagitatt en internafionell ekumenisk konferens kring nedrustningsfrågorna skallarrangeras i före FN:s generalförsamlings andra specialsessionkring nedrustningsfrågorna. Det senaste biskopsmötet ställde sig bakomförslaget, som har helhjärtat stöd från bl. a. den socialdemokratiskaBroderskapsrörelsen. Detta är bara ett exempel på vilken typ av projekt somskulle kunna främjas vid sidan av det mera vardagliga men inte mindrekostnadskrävande arbete som skulle kunna sfimuleras fram, främst genomfolkrörelsernas studieförbund. Argumentet atf pengarna infe skulle kunnaanvändas meningsfullt är ingenting annat än ett bevis för atf de borgerliga iutrikesutskottet står främmande inför vad som engagerar allt fler inom vårastora folkrörelser. Jag yrkarbifall till reservafion 1. I reservation 2 föreslår vi socialdemokrater att anslagetfill internafionella fredsforskningsinsfitut, , skall höjas med1 milj. kr. Vi mofiverar det förslaget utförligt i texten. har möjligheter atf bli vad som avsågs närinstitutet skapades i slutet av 1960-falet. Ny ledning, delvis ny organisationoch nya lokaler gör det möjligt för aft spela en ännu större roll änhittills i den internafionella debatten i nedrustningsfrågorna. En sådan ökad insats är också mofiverad när man ser hurrustningarna ökar inom stormaktsblocken och i . Det behövs mer avsakliga redovisningar och utredningar som ger argument för dem som försökerbromsa och vända denna rustningsvåg. är något av en bibel föralla dem som är seriöst engagerade i den internationella nedrustningsverksamheten,och SIPRLs övriga publikationer har också spelat en central roll när det gälltatt informera i dessa frågor. har verksamt bidragit fill atf bryta detinformationsmonopol som stormakterna har på def här området och har därmedgjorf ovärderlig nytta. Mot den bakgrunden måste man djupt beklaga att anslagettill för det budgetår vi nu är inne i har framtvingat en neddragning ifråga om forskningen och när det gäller publiceringen av färdiga utredningarmed . Det anslag regeringen nu föreslår för nästa budgetår skulle enligtvad SIPRLs styrelseordförande redovisat inför Anslag till information om nedrustning, m. m. Anslag tiU information om nedrustning, m. m. utrikesutskottetbetyda en ytterligare krympning av verksamheten. Man kommer bl. a. att tvingasminska antalet forskare vid institutet. Def skulle vara en högst beklaglig utveckling, och jag harsvårt atf tänka mig atf alla borgerliga ledamöter i den här kammaren med lätthjärta krymper SIPRLs verksamhet år . Den som vill göra en insats för att främja definternationella nedrustnings-arbetet bör därför rösta på reservafion 2. Jagyrkar bifall till den reservationen. Under deffa anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 83OSWALD (vpk); Jag skall här säga några ord om kraven ivpk;s motion 1209, som rör frågorna om anslag till nedrustningsarbete,information och fredsforskning i . insatser inom nedrustnings- och fredsarbete i vidbemärkelse är välkända. De är mycket goda när det gäller det internafionellaarbetet - det är en gammal tradifion, som har funnits och som viockså har genomfört på ett mycket förtjänstfullt sätt genomdeltagande i olika förhandlingar. Vi känner väl alla fill de insatser som vårarepresentanter har gjorf i de internationella organen. Det finns ingenting atfanmärka på våra insatser på det internationella planet, om man betänker detarbete som har genomförts där. Men när det gäller att sprida upplysning här hemma iSverige om vad som internationellt sägs av svenska representanter, informeraden breda allmänheten om vad som pågår, vad som ligger bakom och vad som görspå det internationella planet, då är vi i en mycket sämre position. Det har i aldrig funnits några riktigt bredafolkliga rörelser mobiliserade för nedrustning och fredsarbete, med några fåundantag. Jag tänker då närmast på 1950-talef, då vi hade en kraftig rörelsemot svenska atomvapen, och tidigare, i samband med det . Omman går så långt tillbaka i tiden, finner man att det också har funnits vissa,vad man kan kalla folkliga, rörelser i det hänseendet. Men i och med1960-talets ingång måste man tyvärr beteckna som ett u-land när detgällt att skapa opinioner inom landet, att söka få fram bred folklig anslutninggenom de välorganiserade rörelser som finns i det här landet. Jag tänker dånaturligtvis på folkrörelserna i stort, fackföreningsrörelsen och andra. Def är klart att detta har en historisk förklaring. Vi harinte varit berörda av krig på samma sätt som vår omvärld. I våra grannländerhar def funnits och finns fortfarande mycket mera av breda och omfattandeinsatser på det här planet. Därför är det nödvändigt atf intensifiera detta arbete ochställa resurser till förfogande, så att de fredsorganisationer som finns iSverige och som verkligen vill arbeta med dessa frågor fär stöd. Jag tänker dåpå en sådan organisation som , denäldsta fredsorganisafionen i dethär landet, som under sin hundraåriga tillvaro från det allmänna, från staten,har fått bidrag som bara är någon promille av vad som hartilldelats t. ex. de frivilliga försvarsorganisationer som vi också har nämntsom jämförelse i vår motion. Fördet kommande budgetåret föreslås ett anslag fill frivilliga försvarsorganisationerpå över 50 milj. kr. Det är ganska mycket pengar. Dessa organisationerpropagerar inte för fredsarbete, nedrustningsarbete och andra sådana ändamål,utan deras uppgift är fastmer atf vara propagandaorgan för det militäraförsvaret. För att det skall bli någon balans i fråga om anslagen, borde ocksåde motstående organisationerna - vi har här två motsatta poler - få åtminstonenågot mer än vad.de får , även om man inte kan räkna med att de skall fåsamma anslag som de frivilliga försvarsorganisationerna. Jag tycker att dethär föreligger en ganska uppenbar snedvridning, en ganska uppenbar favoriseringav de frivilliga försvarsorganisationerna, som ändå tjänar fill att byggaunder och propagera för def militära försvaret i , samfidigt som dessaandra organisationer som vill fa fram alternativ och peka på definternationella klimatet och vad som kan göras i är safta i strykklass. Detär mot denna bakgrund som vi i vår motion krävt ett särskilt anslag förinformation om nedrustning och fredsarbete i . Närdet gäller forskningen kring dessa frågor i har vi SIPRIsom är välkänt och som blivit alltmer respekterat allteftersom tiden gått. Jagkan gärna instämma i vad sade om SIPRLs roll i detinternationella nedrusfningsarbefet när det gällt att fa fram material somverkligen respekteras på många håll och som innebär en välkommen motvikt mot deuppgifter som fås från de båda blocken. Dessa uppgifter kan man inte ta förgott utan att kontrollera dem och jämföra dem med mer realistiska beräkningar.Det är just vad gör i sina årsböcker. Detär synd att detta viktiga material, som fill huvuddelen utges på engelska, intekan göras tillgängligt för den svenska allmänheten. Visserligen gör manförtjänstfulla sammandrag i översättning fill svenska, men det är långt ifråntillräckligt, och det täcker inte heller på långt när den breda och vikfigainformation som finns i årsböckerna. Hade man mer pengar till sitt förfogandeskulle man kunna sprida den här vikfiga upplysningen på svenska. Det finnsfortfarande stora grupper i det här landet som inte kan fillgodogöra sig enpublikation på engelska och som naturligtvis inte heller har råd atf skaffa sigden relativt dyra publikation som årsboken är, för att inte tala om andraspeciella publikafioner som tar fram.