prot · G40999 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:99 Omtillsynen över privat sjukvård Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. 2 § Meddelande om svar på interpellation 1980/81:102 Med hänvisning till 6 kap, 1 § riksdagsordningen får jag meddelaföljande. Min avsikt var att besvara interpellationen av GunnarBiörck i om beredskapen mot epidemier, har emellertid intemöjlighet att ta emot svaret . Jag har därför med honom överenskommitatt besvara interpellationen . 3§ Svar på fråga 1980/81:302 om tillsynen över privat sjukvård har frågat mig hur jag anser att tillsynen avprivat sjukvård skall ordnas för att bli så smidig och effektiv som möjligt, Ipropositionen om framtida uppgifter och organisation m, m,(1979/80:6) angavs att tillsynen över privat sjukvård och sjukvård som bedrivsav annan personal än medicinalpersonal t. v. bör vara en stadig uppgift.Behovet av läkarresurser för denna tillsyn beräknades i propositionen tillfyra tjänster. Enligt propositionen bör också den apotekstillsyn som länsläkarnasvarar för inordnas i tillsynsarbetet. I budgetpropositionen för nästa budgetårhar föreslagits att en av läkartjänsterna placeras vid läkemedelsavdelningen iUppsala, Medel motsvarande övriga tre tjänster har i budgetpropositionenberäknats under anslaget till . Organisationskommitténför har i sin rapport till regeringen. Del 2, Förslag rörandeden regionala organisationen, närmare utvecklat Omtillsynen över privat sjukvård hur tillsynen över privatsjukvård m. m. bör organiseras. De medel för dessa tillsynsuppgifter som ställstill förfogande skall fördelas på byråer och avdelningar medhänsyn till aktuella behov. Därigenom uppnås en flexibel användning avresurserna. Enligtrapporten bör i anslutning till den årliga verksamhetsplaneringenbestämma den strategi som verkets tillsyn skall följa. Avsikten är attverksledningen skall kunna utnyttja expertis inom och utom verket på ettsmidigt sätt för att tillgodose skiftande behov. Det bör också vara möjligt attnär det behövs koncentrera tillsynen till något eller några särskilt angelägnaområden. Enligtvad jag inhämtat har tillsatt en arbetsgrupp för att förberedauppläggningen av arbete med tillsynsfrågor, bl, a, tillsynenav den privata sjukvården. Det bör enhgt min mening finnas goda möjligheter attbedriva detta arbete på ett sätt som befrämjar en posifiv utveckling inom denprivata sjukvården och ger en både smidig och effektiv tillsyn. Anf.3 (): Jag tackarstatsrådet för svaret på min fråga. Begreppsom kvalitet, valfrihet, medmänsklighet och effektivitet är viktiga isjukvården. Tillsynen över huvud taget måste då prioriteras högt. Privataläkare och privat sjukvård är synnerligen värdefulla inslag i sjukvården ochbidrar till ökad valfrihet. Tillsynen måste därför utformas så, att den på ettsmidigt sätt slår vakt om kvaliteten och utgör ett stöd för alla seriöstarbetande privata vårdgivare. Jagär också glad att statsrådet anser att det finns goda möjligheter att bedrivatillsynen av den privata sjukvården på ett sätt som befrämjar en positivutveckling och ger en smidig och effektiv tillsyn. Tillsynenär dock en grannlaga uppgift. Länsläkarna har genom sin kännedom om lokalaförhållanden kunnat inrikta arbetet på förebyggande intervention. Den störstadelen av tillsynsarbetet har bedrivits genom informella kontakter. Källornatill kunskap om eventuella missförhållanden har varit kontakter med allmänhet,patienter, läkare, apotek, försäkringskassa osv. Då betyder närheten mycket. Qmtillsynen utövas regionalt och av en person som har lokalkännedom och som ärkänd, kan eventuella tendenser till missförhållanden fångas upp . Genomen informell kontakt kan ett reellt missförhållande förhindras. En eventuellutredning underlättas också av kännedom om lokala förhållanden. Deförslag om organisation av tillsynen som omorganisationskommittén försocialstyrelsen utarbetat kan dock innebära en centralisering av tillsynen. Dåförlorar man enligt min mening de fördelar som en god kännedom om lokalaförhållanden ger. Medcentral tillsyn riskerar man att ärendena blir stora. Den löpande tillsynenförsvåras. Tillsynen kan komma att bH mer av inspektionskaraktär ochdisciplinär. Det kan bli anmälningsärenden i stället för dialog. informella kontakternaförsvåras om den man skall ha kontakt med finns längre bort. Omtillsynen bedrivs som projekt av inspektionskaraktär, genom olikaorganisationsformer från tid till annan och genom att oHka experter anHtas,riskerar man att inte få den kontinuitet, den erfarenhet och det kunnande somär så vikfigt i fillsynsarbetet. Jaghar förståelse för att de resurser som står till förfogande är begränsade. Jagvill dock fråga statsrådet om det inte är möjligt att de avsatta resurserna förtillsynen av privat sjukvård kan läggas ut regionalt så att de får endecentraHserad handläggning. Om åtgärder för att trygga svensk produktion av ammoniak Av propositionen framgår att tillsynsverksamhetsuccessivt givits en mer övergripande och kunskapsförmedlande inriktning. Somframgår av redovisningen för organisationskommitténs förslag är tanken att deresurser som tilldelas för tillsynen över den privatasjukvården skall kunna användas flexibelt och dessutom integreras medverksamheten i övrigt. Det kan naturligtvis vara ett svar på Ann-CathrineHaglunds fråga om man kan lägga ut resurserna regionalt. Det kan tänkas att mangör på det sättet om man finner det lämpligt. Jagförutsätter att tillsynen kommer att bedrivas i nära kontakt med verksamheternaute på fältet. Jag tror att det finns goda förutsättningar för socialstyrelsenatt bedriva ett konstruktivt arbete med tillsynen av den privata sjukvården isyfte att garantera att den privata sjukvården har en god standard. Jagskall självfallet noga följa utvecklingen av den nya tillsynsverksamheten. Anf.5 (); Jag är tacksam för statsrådets svar, och jag tycker det är mycketpositivt. Tillsynen är en viktig fråga för den enskilde och för samhället, ochdet är viktigt med kontinuitet och närhet för att få en smidig och effektivtillsyn. Det är mycket bra att statsrådet avser att följa den här frågan och setill att tillsynen verkligen kan främja en positiv utveckling av den privatasjukvården. 4§ Svar på fråga 1980/81:299 om åtgärder för att trygga svensk produktion avammoniak Anf.6 Handelsministern : Herr talman! harfrågat industriministern vilka åtgärder han avser vidta för att trygga enfortsatt svensk produktion av ammoniak. Med hänsyn till att en väsentlig delav den problematik frågan berör gäller Om åtgärder för att trygga svetisk produktion av ammoniak den ekonomiska försörjningsberedskapen, har frågan överlämnats till mig. Ammoniakär en råvara för tillverkning av kvävegödselmedel och därmed viktig frånberedskapssynpunkt. Sedan det stod klart att landets ena ammoniakfabrik, SupraAB:s anläggning i , skulle läggas ner har regeringen därför prövatolika alternativ för att trygga en fortsatt försörjning. Diskussioner harhärvid förts med Supra. En möjlighet som ytterligare undersöks är att medbolaget träffa överenskommelse om fortsatt drift intill dess större klarhetnåtts om alternativa vägar att uppnå en rimlig försörjningstrygghet. Anf.7 (): Jag ber att få tacka handelsministern för svaret på min fråga. Trotsatt jag ställt frågan till industriministern har jag ingenting att erinra motatt man inom regeringen gjort den bedömningen, att eftersom frågan rörförsörjningsberedskap skall handelsministern besvara den. Anledningentill att jag ställde frågan var att jag ville höra hur man från regeringenssida ser på att lägger ner tillverkningen av ammoniak iNärkes . Omingenting görs ställs för det första hundratals anställda utan arbete. Och meddagens situation på arbetsmarknaden är möjligheterna att få annansysselsättning för de flesta anställda nära nog obefintliga. Fördet andra kan man verkligen ifrågasätta motiveringen till att lägga ner tillverkningen,nämligen att världsmarknadspriset på ammoniak varit lågt och tillfälHgt kunnat importera ammoniak till låga priser. Det är företagetsmotivering för att lägga ner fabriken. Att priset på ammoniak dramatiskt förändrats, som man har uttryckt det - dvs. kraftigthöjts - tar man ingen hänsyn till från företagets sida. Regeringenborde kunna ta initiativ i syfte att se fill att den produktion av ammoniak somvi f. n. har i landet kan bibehållas. Om fabriken läggs ner kommer vi att blitvungna att importera av vårt behov av ammoniak. Detta har bl. a.överstyrelsen för ekonomiskt försvar bedömt som helt ofillfredssfällande. Jagär förvånad över att regeringen inte lyssnar till de-myndigheter som ärtillsatta för att handlägga för vår försörjning viktiga frågor och attregeringen inte tidigare tagit initiativ och sett till att ammoniakproduktionenvid den här fabriken kan fortsätta. Fördet tredje vill jag framhålla att det i propositionen om vår framtidaenergiförsörjning talas om att vårt energibehov måste i ökad utsträckningframställas ur inhemska råvaror för att vi skall kunna trygga denna vårframtida energiförsörjning. Detta är väl alla överens om, för det gör ossmindre beroende av vad som sker ute i vår omvärld. I det här aktuella falletskulle man kunna utnyttja de resurser som finns i fabriken i för attdriva en försöksanläggning för framställning av bl. a. metanol ur inhemskaråvaror. Detta skulle kunna göras parallellt med ammoniaktillverkningen. Detskulle innebära stora fördelar: dels finns där tekniskt kunnig personal. dels skulle en stor del avden utrustning som finns kunna utnyttjas. Ekonomiskt skulle man kunnaspara 50-60 miljoner mot alternativet att bygga en förgasaranläggning separat.Detta visar bl. a. de utredningar som gjorts angående metanolframställning iSverige. Det är heller inte fråga om några stora summor som staten skullebehöva gå in med, om intresse finns för att företaget skall kunna fortsätta sintillverkning. Avhandelsministerns svar framgår att man är beredd att pröva om inte driftenskulle kunna fortsätta. Jag vill fråga; Kan jag tolka detta så, attproduktionen av ammoniak kommer att fortsätta efter ? Omåtgärder för att trygga svensk produktion av ammoniak Eftersom det ekonomiska försvaret av olika skäl - framför alltoljeprisstegringarna - kommit att bli allt dyrare och eftersom budgetläget ärsom det är, har det varit naturligt att man velat undersöka möjligheterna attminska kostnaderna för att hålla i gång en sådan här fillverkning genom attförena denna med vissa program för energiforskning. Det har därvid visat sigatt det på detta stadium inte går att på rimliga grunder fatta beslut i denriktningen. Det är mot den bakgrunden som regeringen har bett överstyrelsenför ekonomiskt försvar och jordbruksnämnden att fortsätta diskussionerna medSupra i syfte att se till att tillverkningen inte läggs ner på det sätt somföretaget har förutsatt, beroende på att förlusterna f. n. belöper sig tillungefär 30 milj. kr. Låtmig också fillägga, herr talman, i anslutning till att sade attdet är fördelaktigt att försöka använda andra än importerade råvaror, att detnaturligtvis är en svaghet i den nuvarande svenska ammoniakförsörjningen attden är baserad på importerad olja. Kvanfiteter för denna ammoniaktillverkningfinns avsatta i våra lagringsprogram för olja, men vi vet ju alla attuthålligheten på oljesidan är begränsad. Här finns alltså ytterligare enkomplikation som man, även om man nu lyckas med dessa överläggningar, likvälinfe kommer förbi. Anf.9 (): Det är riktigt som handelsministern säger att framställningen avammoniak till stor del sker på basis av importerad olja. Med ett bättre programskulle man dock kunna använda också avfallsprodukter, spillolja, för attframställa ammoniak. Jaghar förståelse för det handelsministern säger om att man inte nu är beredd attgå in för en förgasaranläggning, men det jag kräver - och det har man ocksådiskuterat tidigare vid alla de uppvaktningar som gjorts - är att företagetskall ges rådrum så atf det kan fortsätta produkfionen. Det kan ske genom attstaten går in med de ganska blygsamma summor som det är fråga om här, så attden nuvarande ammoniakproduktionen vid fabriken kan bibehållas tills man harslutfört alla de utredningar och undersökningar som behöver göras. Härskulle staten, om det funnes intresse, kunna visa hur det går till att vända en nedläggningshotad industri och göra en framsynt offensiv industripolitisk satsningför framtiden. Jag hoppas bara att regeringen tar chansen och verkligen vidtarde här åtgärderna. tolkar jag det så, att driften kommer atffortsätta efter . Om sammansättningen avutredning rörande förbudet mot investeringar i och 5§ Svar på fråga 1980/81:309 om sammansättningen av utredning rörande förbudetmot investeringar i och har frågat om jag avser att också beredaparlamentariker plats i utredningsarbetet rörande lagen om förbud motinvesteringar i och , och om svaret är nej - varför. Bakgrundentill denna utredning är under förra uttalade mening attdet var motiverat att regeringen gjorde en genomgång av lagens tillämpning samtatt denna genomgång borde bilda utgångspunkt för en kartläggning avmöjligheterna för att vidta åtgärder även på andra områden, såsomöverföring av teknologi. Regeringenhar beslutat om en sådan översyn av lagstiftningen omförbud mot investeringar i och m. m. Den 1 december 1980förordnades jusfifiekanslern att vara särskild utredare. Därjämte har fyrasakkunniga utsetts. Denpågående genomgången av Sydafrikalagen har i enlighet med uttalandei första hand till syfte att med utgångspunkt i hittillsvarande erfarenheteroch effekter av lagen konstatera eventuella luckor i bestämmelserna samtundersöka möjHgheterna att komplettera investeringsförbudet till att omfattaåtgärder även på andra områden, såsom teknologiöverföring. Detta berör ett heltspektrum av tjänster, rätfigheter och kunskaper, bl. a. i vad avser tekniskasamarbetsavtal, patent och licenser. Vid denna genomgång skall också bedömasnya åtgärders förenlighet med internationella åtaganden. Vidsammansättningen av utredningen har hänsyn framför allt tagits till arbetetstekniska natur. När detta utredningsarbete är färdigt finns underlag förbedömning av vilka ytterligare överväganden som kan vara motiverade. Då finnsförutsättningar för en polifisk utvärdering av frågan. 11 (); Jag ber att få tacka handelsministern för svaret, ett svar som jag intekan säga att jag är nöjd med. Häri kammaren diskuterades det utrikespolitik i går, och kommer debatten attfortsätta. Flera talare uppehöll sig i går vid och dessapartheidpolitik samt vid den Sydafrikalag som trädde i kraft . Regeringenshantering av lagen mötte i debatten krifik infe bara från socialdemokratiskthåll utan också från . Den här lagen tillkom efter ettutredningsarbete där samtliga politiska parfier deltog. När lagen antogsreserverade sig de moderata riksdagsledamöterna. allra högsta grad enpolitisk angelägenhet, både en utrikespolitisk och som framgår avriksdagsbehandlingen också en inrikespolifisk. Den inrikespolitiska konfliktenhar ju också visat sig inom regeringen, där ett dispensärende medförde det isvensk polifik unika att en grupp statsråd, , reserverade sig emotbeslutet att ett svenskt företag skulle få tillstånd till nyinvestering. Densocialdemokratiska kritiken i gårdagens utrikesdebatt mot att regeringen inteinkallat utrikesnämnden före beslutets fattande besvarades av , somsade att det är rimligt att inkalla utrikesnämnden. Därmed gav han besked omatt så skall ske i fortsättningen. IStaffan svar till mig när det gäller den nya utredningensäger han att det här är en fråga av teknisk natur. Det som vi -och jag trorhela - uppfattar som en av de mest brännande politiska frågorna harnu av handelsministern förvandlats till en teknisk fråga. Han säger i sittsvar: "Vid sammansättningen av utredningen har hänsyn framför allt tagitstill arbetets tekniska natur." Då vill jag ställa följande frågor tillhandelsministern: infe handelsministern att det här är en i alldeleshögsta grad politisk fråga? Nästa fråga lyder: När kommer att ta hänsyn till frågans politiska natur, som jag och anservara det viktigaste när det gäller den här frågan? Omsammansättningen av utredning rörande förbudet mot investeringar i Sydafrikaoch säger att denna fråga skulle av mig ha förvandlatstill en teknisk fråga, ehuru den i allt är en politisk fråga. Låtmig då bara be att läsa om utrikesutskottets betänkande, därdefta problem tas upp och där utskottets mening uttrycks. Vad utskottet harbett om är inte ens en utredning, än mindre att det skall vara någonparlamentarisk utredning. I stället talar utrikesutskottet om att det behövs enkartläggning av möjligheterna att utvidga sanktionerna och att det behövs engenomgång av erfarenheterna. Jaghar, trots att utskottet inte har talat om utredning, ändå gått på den linjenatt det är lika bra att tillsätta en utredning för att få det underlag somutrikesutskottet har bett om. Vidare säger att det här är ingenteknik över huvud taget och ingen politik. Det måste vara ett väldigt tokigtbeslut som utrikesutskottet tog. Låt mig principiellt säga, herr talman, attäven i frågor som är synnerligen politiska trodde jag atf politiker var klokanog aft ändå vilja ha ett sakmaterial som grund för sitt beslut - innan de görde polifiska bedömningarna. Det var därför utrikesutskottet - trodde jag - hadebett om denna kartläggning av möjligheter och granskning av erfarenheter. 13 GERTRUDSIGURDSEN (s); Jag vet vadutrikesutskottet har beslutat, även om jag inte deltog i handläggningen iutskottet. Det är klart att def också finns tekniska spörsmål i hanteringen avdetta ärende. Men jag vill fråga handelsministern om han anser att det ärpolitiskt mindre känsligt att utvidga de bilaterala Omsammansättningen av utredning rörande förbudet mot investeringar i Sydafrikaoch sanktionerna mot Sydafrikaän vad det var att införa investeringsförbudet, som föregicks av en utredningdär de polifiska partierna redan från början var med i utredningsarbetet. Jagförnekar inte atf det finns frågor av teknisk natur också här. Ärbedömningen av om skall samarbeta med ett sydafrikansktföretag för att utvinna olja ur också en teknisk fråga? Vad beträffar SP:s samarbete med ett sydafrikanskt bolag så är det ettärende som får fråga industriministern om. SP är ett statligtföretag. Jag har över huvud taget inte haft med denna speciella fråga att göra. FruSigurdsen säger att hon känner till vad utrikesutskottet har beslutat. Om fruSigurdsen säger det, är det väl riktigt. Men det föreföll inte så av fruSigurdsens första inlägg. Av det verkade det som om jag hade förvandlat, föratf inte säga nästan förvanskat, utrikesutskottets intentioner, när jag t. o.m. hade gått så långt att jag tillsatt en utredning, trots att det inte enstalats om det i utskoftsbetänkandet. Ytterligareutvidgning av den lagstiftning som finns innebär säkert att det finns grundför olika och i sig själva komplicerade politiska bedömningar. För att görasådana bedömningar har jag förutsatt att utrikesutskottet tänkte sig att detvar bra att få en genomgång av erfarenheter och kartläggning av möjligheter. 15 GERTRUDSIGURDSEN (s): Det är väl ocksåså, , att när beslutade i denna fråga, såröstade emot utskottets förslag därför att moderaternareserverade sig. tycker alltså inte om denna lag ochtycker följaktligen inte att man skall gå vidare i denna lagstiftning. Riksdagenbestämmer inte utformningen av det utredningsarbete som regeringen skall göra.Riksdagen gör en beställning till regeringen, och den beställningen skall sedaneffektueras. Men jag tror att utskottet och även ansåg att det varhelt naturligt att det fortsatta utredningsarbetet, som gällde möjligheternaatt utvidga de bilaterala sanktionerna mot , hade lika stor politiskanknytning som när det gällde Sydafrikalagen. Jag vill alltså ånyo ställafrågan: Ärdet politiskt mindre känsligt att utvidga de bilaterala sanktionerna än vad detvar att besluta om lagen om förbud mot investeringar? 6§ Svar på fråga 1980/81:304 om översyn av reglerna för husrannsakan harfrågat mig om jag avser att initiera en översyn av reglerna för husrannsakan ivissa lokaler som kyrkorum, t. ex. genom tilläggsdirektiv tilltvångsmedelskommittén. Bakgrunden anges vara de former under vilka polisen isamband med verkställandet av vissa förpassnings- och utvisningsbeslut hargjort husrannsakan i kloster och andra lokaler som tillhör kyrkor och samfund.Enligt har detta intrång verkat stötande för många. Möjlighetenför polisen att företa husrannsakan regleras i 28 kap. rättegångsbalken.Husrannsakan förutsätter att det förekommer anledning att anta att brott påvilket fängelse kan följa har förövats. Hos annan än den som skäligen kanmisstänkas för brottet får husrannsakan företas endast om det finns synnerHganledning atf anta att ett föremål som kan tas i beslag påträffas eller att eneftersökt person uppehåller sig där. Vid husrannsakan får inte förorsakasolägenhet eller skada utöver vad som är oundgängligen nödvändigt. Reglernaom husrannsakan är inte direkt tillämpHga när det gäller atf eftersöka personerför verkställighet av beslut enligt utlänningslagstiftningen. De särskildabestämmelserna om tagande i förvar enligt den lagsfiftningen får emellertidförstås så att polisen, när det är nödvändigt, får bereda sig filhräde fill enlokal där en eftersökt person vistas. Som jag nämnde i svaret påen fråga av måste det för att polisen skall ha rätt att gåin i lokaler för att eftersöka en utlänning finnas starka skäl att anta att densökte befinner sig i lokalen i fråga. Reglernai gör inte någon skillnad mellan olika slags lokaler när detgäller möjligheten att företa husrannsakan. Inte heller enhgtutlänningslagstiftningen har kyrkor och kloster någon formell särställning.Enligt min mening skulle det vara olämpHgf att inskränka möjligheterna tillhusrannsakan och liknande tvångsmedel beträffande kyrkor, kloster och andralokaler som används för religiösa ändamål. En sådan inskränkning torde inteheller ha något stöd i svensk rätfsfradifion. En annan sak är att hänsyn sålångt det är möjligt skall tas till kyrkorummets helgd vid en husrannsakaneller annan liknande eftersökning. Detta har också enligt vad jag har inhämtatskett i det fall som har varit föremål för massmedias uppmärksamhet. Motbakgrund av det anförda anser jag infe att det finns skäl att se över de reglersom gäller angående husrannsakan och annan efterforskning i kyrkor och liknandelokaler. Omöversyn av reglerna för husrannsakan 17 (); Herr talman! Jag ber aft få tacka statsrådet för svaret. Jag har noteratatt statsrådet besvarade en fråga som gällde vilka reglersom ger polisen befogenhet att i kyrkor och kloster söka Om översyn av reglerna för husrannsakan personersom illegalt vistas i landet. Min fråga hänför sig fill samma händelse. Jag är naturligtvis medveten om aft statsrådet intebehöver diskutera ett enskilt ärende, men har vi den aktuella händelsensfacit i vår hand, och vi får uppleva en mänsklig tragedi, som spelas upp införöppen ridå. Även om den fråga som jag ställt berör en konsekvens i vidaremening, måste helhetsbilden av ärendet finnas med. Kanske anser sig statsrådetha anledning att göra en kommentar även till den dagsaktuella situationen. Helt naturligt är jag heller inte ute i syfte attuppmuntra människor att bryta mof vår lagstiftning, t. ex. genom atf gömmaflyktingar, men vi får ju också se till bakgrunden och till vår humanitäralivsstil. Vad jag önskar är att få en översyn av gällande praxis i fråga omreglerna för husrannsakan i vissa lokaler där både kyrkor och kloster ingår.Där skulle jag också vilja föra in tjänsteförrättarens tystnadsplikt och få denfrågan analyserad via en översyn. Kyrkorummet har formellt i detta hänseende inte någonsärställning i juridisk mening. Statsrådet hänvisar till ochtill uflänningslagstiftningen. Det är naturligtvis i och för sig riktigt. Åandra sidan har man här stöd av en urgammal praxis som ger kyrkorummen prägelav fredad mark.