prot · G409103 · 1980-12-31 00:00:00 — Sedansäger med anledning av anslaget till tunnelbaneutbyggnaden atfdet är en fråga som stockholmarna skall besluta om och som inte skalllägga sig i. Det är ju precis det jag har hävdat: Låt stockholmarna avgöra omdet är Täbybanan som skall byggas ut, eller om det är man skallsatsa på. Vi har det ju så ordnat i det här landet att vi har ettdecentraliserat beslutsfattande, och det har att göra här i kammarenär att anvisa medel för byggande av statliga vägar. Anslagtid vägväsendet m. m. Anf.20 () replik: Om det finns någon som anser att min medverkan i den här debatten ärsvår att förklara eller onödig, vill jag säga att hela ansvaret för min medverkanfaller på , En detalj i det föreliggande betänkandet harberörts: Den gäller vägstafionen i , Vad det gäller är en sådan därrafionalisering som det finns stor anledning att beklaga. Jag vågar direktpåstå att indragningen av vägstationen var en vidareutveckHng av enslentrianmässig hantering, av en fortsatt centralisering som var felakfig ochonödig. Den ekonomiska kalkylen visade nämligen ingen vinst. Det försökte visom var från bygden att påvisa, men kommunikafionsministern hade vid tillfälletmycket till sitt förfogande och kanske inte heller riktigt den viljaman skulle önskat att han haft fill att lyssna på de människor som försökteförklara situationen, I det läget fick vi en utveckling där bygdens talesman i trafikfrågor,, dels med emfas gick emot bygdens önskan att på saklig grund fåbehålla sin vägstation, dels uppmuntrade sin kommunikationsminister att följaden sfilen och dels drev en sådan linje i utskottet att inget gehör vunnits förett bibehållande av vägstationen, I det läget är det ganska märkhgt att han härfrån talarstol lägger skuldbördan för indragningen på dem som i etttidigt skede försökte påvisa sakförhållandena och som sedan har haft ytterstliten chans att ändra resultatet. 21 () replik: Jag har inte varit ute efter någon hjälfegloria, , ochinte tror jag att heller kommer att få någon. Sådana delas inteut till personer som arbetar mot sin hembygd. Anledningen till att vi här intehar gjort något för att rädda stafionen, efter besöket hoskommunikafionsministern, var att vi ansåg det vara ganska lönlöst. Anslag till vägväsendet m. m. påpekade också alldeles . En nedläggning av vägstationen är inte enbart ett dråpslagmot samhälle och kommun, utan påverkar också i hög grad näringslivetoch sjukvården, Def hade vi helt klart för oss, och det var anledningen fillatt vi uppvaktade kommunikationsministern. Vi står fortfarande kvar vid dennauppfattning. Vi vet också aft en bred lokal opinion vill ha kvarvägstationen, Def har konstaterats genom skrivelser från , Ystads ochSimrishamns kommuner liksom även från sjukvården ochnäringslivsorganisafionerna. Jag har också sett namnlistor med ca 3 000underskrifter. Detta nonchalerar , och det tycker jag inte kanberättiga fill någon hjältegloria från hembygden , 22WIGGO KOMSTEDT (m) replik: Vägområdet kostar totalt 4,7 miljarderkronor, säger att vi har prutat bort en miljard. villhan hävda aft man, med de 120 milj, kr, som socialdemokraterna föreslår i sinreservafion, skulle rädda verksamheten - deffa skall ses i förhållande fill denmiljard som vi skulle ha prutat bort och till den totala volymen 4,7 miljarder.Det är ett ganska märkligt resonemang. Trafiksäkerheten skulle bli lidande på prutningarna, sägerKurt , Men den bedömningen är faktiskt baserad på siffror som utgårfrån att trafikfäthefen skulle öka, och vi vet atf bilanvändandet minskar ochatt det alltså finns anledning att revidera de siffrorna. Jag vill dockunderstryka det som jag sade tidigare, aft det inte är bra med några olyckoröver huvud taget, men att vi skall se till det positiva i utvecklingen, Vägstationer försvinner, säger , Ja, men detbehöver inte betyda vad påstår, nämligen att vinterväghållningendärmed också skulle bli sämre. Det är på det sättet atf man rafionaliserar bortvissa fasta kostnader för att få mer pengar över till att hålla i gångunderhållet, säger att den här rationaliseringen är attbeklaga. Ja, men den berör 60 stationer totalt i hela landet, och därför kandet inte vara en olycka bara på ett enda ställe. Jag går inte emot något somnågon kommun i min hembygd anfört på sakliga grunder. Det är just deffa defhandlar om, att det infe finns sakliga grunder för att bevara vägstationen iBrösarp, Folket får behålla sina jobb. Det finns täckning för ettunderhåll även framöver, har vägstationen två egna bilar och fem inlejda.Kan ni påstå att det, om man skulle leja in ytterligare någon, därmed skulle bHmycket sämre än det är ? Och fungerar det utmärkt, med denorganisation som finns. Man planerar en minskad organisation med eft - iförhållande fill tidigare- litet antal anställda, och den organisationen skallhållas intakt. Ni försöker lägga skuldbördan på dem som vill göra detta. Menjag tycker att skuldbördan ligger på dem som inte har förtroende för sin egenregering utan tycker att det är den som gör fel, Def är nämligen regeringen sominte har mer pengar fill förfogande, mina herrar, vilket betyder att man måstevidta rationaliseringsåtgärder, som inte behöver betyda att defblir en katastrof. nämnde sjukvård och näringsliv. Vad man ändrar in går det aft få ihop namnunderskrifter till en protest. Gå ned påSergels torg och du kan få ihop 3 000 namnunderskrifter för vad som helst på enhalvtimme! Det är inte så svårt att få folk atf ställa sig bakom med en namnunderskrift.Det är inte speciellt smart. Jag har inte sagt att jag har någon hjältegloria för attjag gjort det ena eller det andra. Men ni ville göra gällande att ni skulle fåhjälteglorior för att ni räddade vägstationen. Men ni har inte gjort någontingför att rädda den. Anslag till vägväsendet m. m. 23 () repHk: Jag kan infe underlåta att säga att det görett egendomligt intryck att utskottets talesman när vi diskuterar utskottetsbudgetförslag för nästa budgetårs väghållning huvudsakligen uppehåller sig viden vägstation i . Det är samfidigt signifikativt. Den här borgerligaträfan på Kristianstadsbänken är eft resultat av den bristande medelstilldelningen.50-60 vägstationer kommer att försvinna som en följd avatt man inte följer upp trafikpolitiska beslut. En hel del av dessavägstafioner är def från rationaliseringssynpunkt riktigt att plocka bort. tvingas också göra hårda prutningar. Det är infe så, , atf man därigenom frigörpengar som man kan använda till driftsunderhållet och vinterväghållef. Har viinget folk ute i glesbygden kan vi inte klara vinterväghållet. räknarmed att det på det sekundära och tertiära vägnätet kommer aft ta minst åttatimmar innan man kan komma ut och ploga efter eft snöfall. Man kommer inte attha pengar till att grusa hala vägar mer än möjligtvis i kurvor och backkrön.Detta är sanningen. Den här debatten och den borgerligaträtan är en mycket klar och bra illustration fill vad jag har sagt i alla deinlägg jag har gjort tidigare i debatten . 24EINAR () replik: Nej, def fanns ingen saklig grund och ingetekonomiskt försvar för nedläggningen av vägstafionen i , ekonomiska kalkylen var inte hållbar, och det försökte vi påvisa viduppvaktningen. Den byggde på oljepriser som är aktuella, den byggdepå påståenden om behov av ombyggnad som är direkt felaktiga, den byggde påpåståendet att ingen byggnation behöver ske vid den vägstation vars kapacitetman nu kräver skall fördubblas. Beträffande förtroendet för egna regeringsledamöter villjag säga att det inte ökade i samband med den uppvaktning vigjorde. ursäktade sig här med aft 60 andravägstafioner röner samma öde. Jag vill då verkligen hoppas att det inte sker pålika dåligt grundade ekonomiska kalkyler - då är det verkligen aft beklaga. Anslagtill vägväsendet m. m. Anf.25 () replik; är irriterad över att jag inte ägnar all min tid åthonom. Men han har ju tidigare haft en lång diskussion med kommunikationsministern,och jag tycker inte det finns någon anledning att ta om den igen - detförlänger bara debatten i onödan, interna debatt som säger att vi för på Kristianstadsbänkenom vägstationerna vill jag säga att utskottet uttalat att nedläggning avvägstationer inte bara skall förekomma i glesbygden - de kan väl så bra göras istörre tätorter. Men det är en bedömning som får göra, och den kan juKurt delta i eftersom han är styrelseledamot i . Han kan därse till att den görs på rätt sätt och inte drabbar glesbygden i den omfattningsom här målade upp. Jagtror att vi får vara överens om att de knappa medelstillgångar vi har måsteanvändas på ett vettigt och riktigt sätt. Jag tror infe atf vägunderhåll ochvinterväghållning behöver bli sämre för att man köper vissa tjänster i ställetför att utför dem. Detkan också vara en organisatorisk fråga att ta olika avdelningar inom vägverkettiU hjälp när vinterväghållningen i glesbygderna behöverprioriteras. Jag tycker alltså inte att det finns intäkt för den typ avresonemang som för - det behöver infe bli sämre. Ungefärsamma svar kan jag ge fill kollegerna på Kristianstadsbänken.Vägstationsindragningen hemma hos oss Hka väl som på andra ställen behöver intebetyda försämrad service. Det primära är att man kan ge människorna en vettigservice - det har de rätt att kräva av oss - inom de ramar som vi har att jobbamed. Mankan inte minska anslagen och säga: Ni får inte dra ner på någonting ifråga om verksamheten! Det resonemanget är faktiskt inte hållbart och vettigt.Vägdirektören i vårt län sade uttryckligen när vi träffades: ViU ni förhindramig att driva en rationell väghållning, då får ni också se till att jag fårpengar till att driva den mindre rationellt, i den anda som ni har förespeglatmänniskorna. Svårareän så är det faktiskt inte, och jag har bara velat peka på att det äroanständigt att beskylla en kollega för att vara ett hot mot sin bygd därföratt han stöder regeringen, som ju måste föra ett krasst ekonomiskt resonemang. ett annorlunda löfte. Vad jag har velat påvisa , vilket detförhoppningsvis också kan bli publicitet omkring, är atf trots att ni har givitett löfte har ni inte åstadkommit någonting synligt. Ni har inte begärt att manskall ta pengar från ett annat område för aft klara vägstationerna, varken iBrösarp eUer någon annanstans. Ni har inte väckt någon motion i ärendet. Ni harbara velat spela för väljarna och tala om hur duktiga ni har varit, och jag harbevisat att ni inte har gjort någonfing. Jag delar uppfattning attvägstafionen i tilldrar sig en orimligt stor andel av debatten här ikammaren angående anslag. Jag är också rätt förvånad över att enenskild riksdagsman går upp och klagar över att en uppvaktning varat för korttid osv. Det har aldrig någon annan gjort, och om man har sådana klagomål bordede ha framförts direkt till mig då, inte efteråt från kammarenstalarstol. Jag tycker att def är dåligt, och det vill jag gärna hasagt, eftersom det inte är jag som har börjat träfan. Uppvaktningen fick sammatid som alla andra uppvaktningar. Om jag kommer ihåg ärendet korrekt, fanns def mycketdelade meningar i när beslut fattades om överklagande. Jag troratt socialdemokrater och moderater i län inte ansåg att ärendetbehövde föras upp till regeringen för prövning. När vi nu står inför problem och kommer atf behövarationalisera , är det naturligtvis angeläget om man även lokalt kanha litet is i magen, som socialdemokrater och moderater hade i det här ärendet,och inte i alla lägen är beredd att - för aft använda eft något vulgärt uttryck- tjuta med ulvarna. Jag kan säga - så mycket kommer jag ihåg - att av deuppvaktningar jag har haft vad gäller vägstationer är detta den i sak minstunderbyggda. Det sade jag fill er då, och när jag säger det till er i kammarennu är def ingenting nyft. När frågan var uppe för behandling i ,var mycket involverad och satte sig i detalj in i ärendet.Qch industriminister sade att man hade haft def uppe förregionalpolitisk bedömning och kommit underfund med att det här var ingetärende som hade sådan betydelse. Men sådana ärenden kommer vi att stöta på -och jag vänder mig nu fill Norrlandsbänkarna - i många delar av landet där defblir mycket stora problem, vilket det alltså inte var i def här fallet. Det skulle aldrig ha fallit mig in att gå upp i den härdebatten om jag inte tyckt atf det är litet tråkigt att en enskild riksdagsmananvänder sig av personliga angrepp på det sätt som här har skett. Anslag till vägväsendet m. m. Jag fäster uppmärksamheten på vadriksdagsordningen säger om atf den som har ordet skall begränsa sitt anförandetill det ämne som behandlas. 28EINAR () replik: Jag är ledsen att konstatera att mandebatterar olika saker här. Vi hade vid vår uppvaktning om den aktuellavägstationen klara papper som visade atf den ekonomiska kalkylen var felaktig.Det handlade inte om atf spara pengar, utan om nya och dyra pengar som vikommer aft få betala med den rafionalisering som är föreslagen. Kalkylen varalltså inte hållbar, men def vägrade kommunikafionsministern att lyssna på. Anslag vägväsendet m. m. De klagomål somkommunikationsministern nämner framförde jag redan vid uppvaktningen. Hanpåstod nämligen vid def tillfället att våra argument var dåligt underbyggda,och jag tillät mig därför säga att jag har deltagit i uppvaktningar under merän en men aldrig mött så dåliga möjligheter fill diskussion isakfrågan som vi mötte den gången. Den kritiken framförde jag redan då, och denstår alltså fast. 29OLLE OSTRAND (s): Jag lovar att jag inte skall lägga mig i denhär borgerliga trätan, och framför allt lovar jag att inte nämna ordet Brösarp.Mitt inlägg i den här debatten skall i stället begränsa sig till aft någotberöra den socialdemokrafiska reservationen 4 beträffande byggande av vissabroar, eller med andra ord den statliga färjeverksamheten. Den här frågan debatterades f. ö. rätt ingående i höstasnär behandlade den vid det här laget ganska beryktadebesparingsproposifionen, där kommunikationsministern aviserade besparingar iden statliga färjeverksamheten på 15 milj. kr. eller av de totaladriftkostnaderna för den verksamheten. fick också i uppdrag attredovisa hur en sådan besparing skulle kunna ske genom indragning av färjor,minskat öppethållande, avgiftsbeläggning eller överföring till privatavägsamfällighefer. Det här förslaget vållade givetvis berättigad oro bland demänniskor som är bosatta i de bygder som berörs av de aviserade indragningarna,och därför var det också nafuriigt att det vid detta fillfälle väcktes en radmofioner med krav på att försämringar av den här typen inte kunde accepteras. Ivår motion med anledning av besparingspropositionen slog vi fast att man inteskulle kunna spara så mycket som utan atf def i sin tur skulle innebäraoacceptabla serviceförsämringar eller leda fill mycket storakostnadsöver-vältringar på kommuner och landsting för sjuktransporter m. m. Nedrustningen av färjeservicen skulle drabba glesbygdensfolk mycket hårt. De föreslagna indragningarna skulle också leda till ökadojämlikhet och drabba dem som redan har besvärligare kommunikationer än andra.Vi kunde peka på exempel på förslag fill indragningar och nattuppehåll somskulle medföra omvägar på 6 ä 7 mil. Antalet arbetstillfällen inom vägverketskulle också minska med ca 100 personer. Vår uppfattning var att för dem som bor i glesbygd skulledetta förslag innebära försämringar som vi infe kunde godta. Def skulle ocksåbli ännu svårare för människorna i glesbygd aft på lika villkor delta i sinkommuns polifiska och kulturella liv. Vi accepterade inte heller enavgiftsbeläggning eller privatisering i enlighet med vadkommunikationsministern då föreslog. Vi ville anvisa ett mer offensivttillvägagångssätt. Qm man vill minska driftkostnaderna utan attförsämra servicen för de bygder där färjeförbindelser finns , borde manenligt vår mening gå fill väga på eft helt annat sätt. Mot den bakgrundenförordade vi i stället för indragningar av färjeförbindelser att vissafärjeleder ersattes med broar. att medel skulle anvisas för byggande av broar till enbyggkostnad av 50 milj. kr. Ett enigt trafikutskott ställde sig den gången i principbakom vår uppfattning med följande mofivering: "Utskottet har i och för sig inte något att erinramot att på detta liksom på andra områden besparingar görs där så kan ske utanstörre olägenheter. Så som framhålls i mofionerna kan de föreslagna åtgärdernadock såväl i kommunikationshänseende som i övrigt innebära kännbaraförsämringar för människor i glesbygder och sådana som redan nu har sämrekommunikationer än andra. Det kan sålunda bli svårare för dem att på likavillkor delta i sin kommuns polifiska och kulturella liv. De kan vidare åsamkaskraftigt ökade kostnader för arbetsresor m. m. Även kommuner och landsting kanfå väsenfiigt höjda kostnader för exempelvis skolskjutsar och färdtjänst. Frånrent samhällsekonomiska synpunkter synes de föreslagna åtgärderna även i övrigtkunna innebära försämringar. Mot bakgrund av det anförda ställer sig utskottettveksamt fill lämpligheten av att indragningarna, på det sätt som föreslås iproposifionen, genomförs. Utskottet kan för sin del tillstyrka atf så skerendast i de fall detta uppenbarligen medför ringa olägenhet för bygden. Frågorom indragningar eller tidtabellsändringar skall vidare, så som ,avgöras efter samråd med berörda länsstyrelser och kommuner. Utskottet ställersig också, liksom , avvisande till att avgiftssystem för vissfärjetrafik införs. Utskottet förutsätter slutligen att bedömningen av deninventering av sparmöjligheterna inom färjetrafiken som gjorts av ,möjligt redovisas för ." Så långt var aHtså den borgerliga utskottsmajoriteten bereddatt ansluta sig till de socialdemokrafiska förslagen. Men när det sedan gälldeatt fullfölja detta och anvisa medel för att verkhgen få fill stånd en offensivsatsning på att ersätta färjeförbindelser med broar, då ville man inte vara medlängre. Betecknande var också att vid voteringen i kammaren hoppade varendaborgerlig motionär av sina egna motionskrav, som man ställt då och fidigare,och som också gick ut på att vissa färjeförbindelser skulle ersättas med broar. återkommer kommunikationsministern tillfrågan om indragning av färjor. I den utredning som har gjortberäknas besparingen för fill 12-13 milj. kr. för de 24färjeleder för vilka en indragning bör övervägas. Genom att minska nättrafikenvid de färjelägen där vägförbindelser finns som alternafiv fill färjan kanytterligare ca 4 milj. kr. har också i utredningen beräknatmerkostnaderna för trafikanterna vid eft genomförande av de föreslagnaåtgärderna till mellan 5,5 och 6,5 milj. kr. Kommunikationsministern säger vidare att nu börgå vidare och pröva frågor om indragning av färjeleder ochturlisteförändringar. Men han säger också att för varje färjeled bör undersökasom förbindelsen kan ersättas med en bro. Vi socialdemokrater tycker givetvis att det är bra attkommunikationsministern nu har anslufit sig till vår uppfattning, aft man börpröva att ersätta 5 protokoll 1980/81:101-103 Anslag tdl vägväsendet m. m. Anslagtill vägväsendet m. m. När jag lyssnade till kommunikationsministerns inlägg här i kammarenför , fick jag närmast intrycket av att han var heltänd på atfersätta färjor med broar. Därför är def naturligtvis atf beklaga att han inteockså är beredd att anvisa erforderliga investeringsmedel. För atf finansierabroinvesteringarna hänvisas i stället anfingen till att använda medelför sysselsättningsfrämjande åtgärder eller fill att använda sig av ordinariedriftsanslag. Pådet här sättet ges i realiteten inga som helst möjligheter attrealisera några broprojekt, eftersom finansieringen hänvisas till osäkraberedskapspengar eller till ett driftsanslag som redan nu undersfiger 1980 årsanslag med ca 200 milj. kr. Deffatillvägagångssätt är för oss socialdemokrater helt oacceptabelt. Därförupprepar vi nu våra förslag om en offensiv satsning på att byggabroar. Vi bör i dagens konjunkturpolifiska läge vidta åtgärder för atfsfimulera denna typ av investeringar. Vi förordar därför, i stället förindragningar av färjeförbindelser, att vissa färjeleder ersätts med broar.Delvis kan broarna utföras i stål, vilket leder fill beställningar inom bl. I första hand bör också sådana broar byggas som har enmycket god samhällsekonomisk lönsamhet. I första hand bör färjelederna ersättas med broar enligt följande: Enbro över Brosundet i . Enligt kostnadsberäkningkommer bron att kosta ca 2,5 milj. kr. Det är ett klart lönsamtalternativ att ersätta färjan med en bro. Driftkostnaderna för färjetrafikenuppgår till ca . Resultatet blir atf byggkostnaderna kommeraft vara betalda om ungefär genom minskade driftkostnader. Det kanvidare vara värt att framhålla att ett slopande av färjetrafiken utanersättning av en bro enligt vägverkefs beräkningar skulle innebära en årligmerkostnad för trafikanterna på . Broarmellan och samt mellan och Hamburgö iBohuslän. En bro överLiljedalssundet i . Enbro mellan och Björsund i . Även här liggerprojekteringen långt framme. Enbro vid Bjursunds ström i län. Detta projekt torde kunna igångsättasomedelbart. Enbro vid i . Färjedriften är även här mycketkostsam, och kostnaden för den uppgick till ca . Mof detta skallman då ställa en investering på 6 milj. kr. för en broförbindelse. Även dettaär alltså en mycket lönsam investering. Viföreslår också att 50 milj. kr. anvisas under anslaget byggande av statligavägar. Tillsist vill jag konstatera att intresset från den borgerliga sidan för attföreslå att man ersätter färjeförbindelser med broar vid detta fillfälle harsvalnat mycket kraftigt. Det har i anledning av budgetpropositionen inte väcktsen enda borgerlig motion med framställningar i det här avseendet. Med det anförda vill jag yrka bifallfill reservafion 4 samt i Nr 103 övrigt bifaH fill samfiiga socialdemokrafiska reservafioner som är fogadetill Onsdaeen den defta betänkande. Underdefta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Anslagtid vägväsendet m. m. 30 (): Vi befinner oss i en fid då sparsamhet med samhällets medel måsteiakttas. Kommunikafionsdepartementets olika anslagsområden utgör därvidsjälvfallet inget undantag. Menpå en punkt har man där måhända varit aUtför ambitiös och drivit sparsamhetenlitet för långt. Kommunikationsbilagan i budgetpropositionen har , utöverden nödvändiga återhållsamheten med medel, drabbats av en kraftig nedbanfningfill omfånget - eller till ungefär hälften mot tidigare. Det är i och för siginget fel atf undvika mångordighet, men det har i sin tur lett tilltolkningssvårigheter på ett och annat område, genom knapphet i motiveringen.Jag hoppas nämhgen atf det är orsaken fill den oklarhet som uppstått omstatsrådets syn på den stadiga färjetrafiken. Närkommunikationsministern redogör för fortsatta prövning av driften avde 24 färjelederna, som fidigare utretts, väntar man sig attriksdagsbehandlingen så sent som skulle ha omnämnts. I sambandmed besparingspropositionen tog nämligen trafikutskottet liksom klarställning för att prövningen av färjetrafiken skulle ske med största hänsynfill den berörda befolkningen. Utskottet ställde sig bl. a. tveksamt tilllämpligheten av att genomföra indragningarna på det sätt som föreslagits ibesparingspropositionen. Tillstyrkan kunde enligt utskottet ske endast i defall detta uppenbarligen medför ringa olägenhet för bygden. För aft markeratyngden i denna uppfattning gavs regeringen detta till känna. nu på nyft tar upp samma frågor gör han det utan hänvisning tiH dettidigare riksdagsbeslutet. Det kan då tolkas så att de nya direktiven tillvägverket inte innehåller denna aktsamhetsanvisning som utskottet angav. Uttalandeti propositionen skapar osäkerhet hos dem som har att tolka innehållet.Utskottet har därför upprepat sin uppfattning. Detta besked bör alltsåskickas vidare till bl. a. och länsstyrelser som vägledning videventuella kommande indragningsprövningar. Det vore faktiskt en fördel omkommunikationsministern här i kammaren kunde bekräfta utskottetsuppfattning. Arbetsordningenär ju sådan här i att man inte fattar beslut om hur verksamhetenskall bedrivas vid varje enskild färjeled.