prot · G40929 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:29 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1 §Anmälan om kompletteringsval till utskott Anf,1 TREDJE VICE TALMANNEN: Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i utrikesulskollel under anmält hans ersättare . Tredjevice talmannen förklarade vald till suppleanti utrikesutskottet () 2 §Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. 3§ Meddelande om svar på interpellationerna 1980/81:19, 27 och Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap. 1 § vill jag meddela attjag hade för avsikt att besvara interpellation omsamarbetet mellan i-länder och . Efter överenskommelse med interpellationen alt besvaras . Jagvill också meddela atl jag hade för avsikt all besvara CarlLidboms interpellationer om den politiska utvecklingen i och omrespekten för grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Efteröverenskommelse med interpellanten kommer svaren all lämnas . Om utvidgningen av övningsfältet för garnison 4§ Svarpå fråga 1980/81:92 om utvidgningen av övningsfältet för garnison har frågat mig, för det förstaom regeringen har börjat undersöka om beslut all anlägga ett nyttskjutfält för garnison i omedelbar anslutning till pansarövningsfället iSkövde har ändrat förutsättningarna för den bedömning av behov avkompensations-mark som gjordes , och för det andra när iså fall arbetet kan förväntas leda till kontakt med de markägare som är berördaav beslutet om utvidgning av övningsfältet. Genom särskilda beslut av åren 1963 och 1972fick försvaret tillstånd all förvärva två sammanhängande markområden omtillsammans ca belägna nordost och öster ompansarövningsfället i . En förutsättning för förvärven var all de endastfick ske då marken frivilligt bjöds ul till salu. har ca förvärvats genom forlifikationsförvaltningens försorg. Den förvärvade marken är dock inlesammanhängande. Övningsfältets östra gräns är därför myckel oregelbunden,vilket medfört all marken inte kan användas för övningar på ell rationelltsätt. På försvarsdepartementets initiativ utrederfortifikationsförvallningen i samråd med chefen för armén vilka möjligheter detfinns all räta ul övningsfältets gräns. Avsikten är all i samarbete medlantbruksnämnden i länet försöka få till stånd markbyten eller andrafastighetsbildningar som skulle innebära fördelar såväl för försvaret som förde brukningsenheler som ligger utanför övningsfällsgränsen.Äganderättsförhållandena är komplicerade. Jag räknar därför med atl det kommerall ta ganska lång lid all nå fram till en lösning som är godtagbar frånarronderingssynpunkt. Mot denna bakgrund kan jag för dagen inle med någonsäkerhet uttala mig om huruvida beslutet all anlägga skjulfältel har ändratförutsältningarna för bedömningen av behovet av kompensationsmark. Min egenbedömning är dock all del inle kommer all behövas några ytterligare förvärvutöver vad som kan visa sig lämpligt för all åstadkomma en vettig gränsdragningi övningsfältets östra del. Som jag redan har nämnt är ju frågan om ytterligareförvärv dessutom helt beroende av om markägarna själva önskar sälja. För all få till stånd den planerade ulrälningen av gränsenför övningsfältet måste man givelvis kontakta de markägare som blir berörda.Eftersom förvärv för försvarels räkning endast kan ske genom frivilligauppgörelser, blir del markägarna själva som får avgöra om och i vilkenutsträckning de vill medverka till den önskvärda gränsulrätningen, t. ex. genomalt byta mark med försvaret. Tidpunkten för kontakten med markägarna kan inlenu närmare anges. Den är beroende av hur snart fortifikationsförvallningen ochlantbruksnämnden är beredda atl lägga fram något förslag i gränsdragningsfrågan. Anf.4 (): Jag lackarförsvarsministern för svaret på frågan. Det är tillfredsställande all man har salt i gång detarbete som aviserades i försvarsutskottets belänkande 13 från förra riksmötet.Bakgrunden till detta är alt försvaret har fått tillstånd all utvidgaövningsfältels gräns från Klagslorp till allmänna vägen Tåslorps by-Skövde. Delär här fråga om läglighetsköp, dvs. markägarna skall frivilligt bjuda ulfastigheter. Del har emellertid inträffat saker efter riksdagsbeslutet1963. Försvarsministern säger i svaret atl han är osäker om beslutet allanlägga skjutfält har ändrat förutsältningarna. ansåg dockalt det kan ha ändrat förulsältningarna. Jag vill erinra om att i samband medatl man fattade beslutet om all lokalisera skjulfältel till Vrelen - detbeslutet är inle ansvarig för, ulan del är ochsocialdemokraternas verk - sades del atl behovet av övningsmark kunde samordnasmed del nya skjulfältet. Det är en sak som måste fullföljas enligt riksdagensbeslut. Del finns också ett socialt motiv som berör denna by. Omövningsfältet kommer fram till den allmänna vägen så kommer del alldeles inpåbyn, och del innebär alt del säkert blir störningar, som trafiken på vägen osv.Det vore ur alla synpunkter angeläget atl få gränsen flyttad längre västerut,för då kan man fullfölja kommunens planering atl denna bebyggelse och by skallvara beslående och all den nuvarande markanvändningen, dvs. ihuvudsak jordbruksdrift, skall fortsätta. Jag vill med anledning av svaret ställa ytterligare enfråga. 1 svaret påpekas atl frågan gäller om markägarna självaönskar sälja. Förvärv av mark kan endast ske genom frivilliga uppgörelser, sådel blir markägarna som får avgöra om och i vilken utsträckning de villmedverka. Jag har erfarit attde vill medverka. Därför vill jag frågaförsvarsministern om han är beredd atl medverka till all försvaret avstår frånredan förvärvad mark för atl åstadkomma en viktig gränsjustering. Skall denåstadkommas enbart genom förvärv av ytterligare mark, tror jag del blirsvårigheter all nå denna justering. Om utvidgningen av övningsfältet för garnison På den här direkta frågan kan jag helt klartsvara, all från försvarets sida är vi beredda alt avslå från mark. Vad vi villha är en uirälning av gränsen så att markområdet blir rationellt frånförsvarels synpunkt. Med kännedom om ägosplittringen i området - jag har tillätpå en karta över området- men ulan all känna till de lokala förutsättningarna,skall vi se till all få en vettig gräns. Det innebär alt försvaret skall avslåfrån vissa markområden. Kan delta ske genom markbylen, så har del mitt fullastöd. 6 (): Jag tackar för del senaste svaret. Det innebär också atlman på del sättet skyddar myckel högvärdig . Om utformningen av viss kampanjtidning mot våldet iskolan 5 §Svar på fråga 1980/81:68 om utformningen av viss kampanjtidning mot våldet iskolan har ställt följande fråga till mig: Delar statsrådet uppfattningen atl kampanjtidningen molvåldet i skolan fått en olycklig utformning? Jag vill först framhålla alt del är kommittén mol våldet iskolan, där jag är ordförande, som ansvarar för kampanjen för en tryggare ochmänskligare skola och därmed för kampanjtidningen. Man har gjort mig uppmärksampå alt frågan, liksom väl också en tidigare interpellation om kampanjen, intetorde gälla angelägenhet som angår min tjänsteutövning som statsråd och atl delalltså är tveksamt om frågan är behörig enligt regeringsformens 12 kap. 5 §.Jag vill dock ge vissa sakupplysningar kring tillkomsten av kampanjlid-ningen. Kampanjen mot våldet i skolan startade den 25 septemberoch riktar sig till årskurserna 4 till 8 i . Kampanjmaterialet ärutformat som en tidning och innehåller bl. a. en rad exempel påvåldssilualioner och våldsincidenter. Materialet är avsett alt vara enutgångspunkt för diskussion och bearbetning av den situation som råder på denegna skolan och i den egna klassen. En del av det material som framställs ute iskolorna kommer att sammanställas i en ny kampanjlidning. Denna kommer alltsåatl redovisa en rad förslag och tips om hur man tillsammans kan medverka trygg miljö för alla i skolan. I del nu utsända arbetsmaterialet ingår ett par artiklarfrån tidningen , vilka speglar skolsituationen för ell par eleveroch en lärare i en skola i en mellansvensk stad. Artiklarna publicerades ibörjan av höstterminen och har utarbetats efter ett par veckors studiebesöksom två journalister från gjort i den aktuella skolan. Personernasom förekommer i artiklarna har givit' sill tillstånd till publiceringen medfoto och med angivande av såväl namn som skola och ort. Inte heller efterpubliceringen har de reagerat på artiklarna i . Tidningen och de tvåjournalister som skrivit artiklarna har lämnat sill medgivande till atl deanvänds som diskussionsunderlag i kampanjlidningen mol våld i skolan. Sedan skolstyrelsen i den berörda kommunen beslutat atlinte dela ut materialet i kommunens skolor har en speciell upplaga tryckts upp,där de här aktuella delarna tagils borl. Denna specialupplaga har nudistribuerats till kommunen. De kontakter som personalen inom kommitténs kansli ochledamöter i kommittén haft med skolor ute i landet har visat atlkampanjmaterialet lämpat sig väl som utgångspunkt för en bearbetning av fråganom våld i skolan. 8 MAJ-LISLÖÖW (s): Jag vill tacka statsrådet för svaret på min fråga, men jag måstesäga att jag är något förvånad över det. Dethar nu hunnit gå jag ställde den här frågan, och under denliden har kommittén låtit trycka en ny upplaga av tidningen som distribueratstill , som del handlar om här. Jag tyckte atl del därmed varuppenbart att man hade insett del olämpliga med de kritiserade artiklarna, ochjag tyckte i och för sig också att min frågeställning kanske var överspelad,eftersom jag trodde all skulle hålla med mig om atlkampanjlidningen fåll en olycklig utformning. Ävenom jag inle delar politiska uppfattning och värderingar, så harjag ändå intrycket all hon är en praktisk och rättfram politiker. Därför troddejag alt hon vid del här laget, när hon nu har mött reaktionen, hade insett alldel faktiskt är så att stora delar av innehållet i den här tidningen ärolyckligt utformade och atl hon skulle kunna tillslå del. säger delta egentligen inte skulle vara en angelägenhet som angår hennestjänsteutövning som statsråd. Men, , nog måste det väl ändå vara såatt en fråga som rör hur ett pedagogiskt material som delas ul i skolorna ärutformat ingår i en skolministers ansvarsområde. Detär uppenbart all flera stora artiklar i den här tidningen är ettpräktigt klavertramp i så måtto atl man låter enskilda elever med namn och bildgöras till syndabockar och framställas som ligisler. Frågan är om del ens ärrättsligt försvarbart alt presentera sådant i en publikation från en statligkommitté, men den prövningen får JO göra, eftersom ärendet har anmälts dit. Jagär alltså inle ute efter all diskutera laglighelen här , ulan jag hoppadesall få del ansvariga statsrådet med mig i en moralisk, etisk bedömning, alt såhär får del inle gå till. Det finns uppenbarligen andra kommitléledamöler somdelar den bedömningen. Låt mig citera ur ell brev som en av dem skrivit tillkommittén mot våld i skolan: "Jagkänner mig mycket illa berörd när jag nu uppmärksamgjorls på atl den avkommittén distribuerade tidningen i ord och bild och med namns nämnandeutlämnar enskilda elever från viss skola. Det förefaller mig vara ell flagrantintegriletsbrolt. Hade jag varit medveten om all lätt idenlifier-bara personerpå detta sätt lämnades ut, hade jag givetvis protesterat, även om det varitmeningslöst eftersom kommitténs ledamöter inte såg tidningen förrän den förelågfärdig." Bara det faktum all en av kommitténs ledamöterkänner det så här visar ju alt tidningen tyvärr-och jag vill understryka dettatyvärr - har blivit ell olustigt inslag i kampanjen. Jag tycker all vadstatsrådet mer eller mindre anfört till försvar för fidningen inlestämmer med det intryck som jag har fått. Detta gäller framför allt det sista,atl tidningen skulle ha blivit väl mollagen ute i landet. Omutformningen av viss kampanj-tidning mot våldet i skolan Det brev från en av kommitténs ledamöter som citerade harinte nått mig i min egenskap av ordförande i kommittén, vilket kanske kan ansesvara anmärkningsvärt. Om utformningen av viss kampanj-tidning mot våldet iskolan Det jag framhöll angående behörighet är inte min åsikt,utan detta har påpekats för mig av rättschefen i statsrådsberedningen och avrättschefen i . Det är alltså sakkunniga personer somhar bedömt saken. Jag har redan framhållit all de personer som harintervjuats och fotograferats har ställt upp helt frivilligt. Den tidning därartiklarna publicerats är en av våra största rikstäckande kvällstidningar. Delfanns därför anledning all utgå ifrån atl ell återgivande av artiklarna ikampanj-tidningen inle skulle kunna uppfattas som en kränkning av intervjupersonernasintegritet. Skolstyrelsen i den aktuella kommunen har uppenbarligen en annanuppfattning, och val av läromedel är en angelägenhet. Det ärsjälvklart atl kommittén respekterar kommunens ställningstagande. Därför harockså kommittén villfaril skolstyrelsens begäran om all få en ny upplaga avkampanjtidningen, där de här artiklarna har lagils borl. 10 (): Om det nu inte är åsikt altdetta är en angelägenhet som inle angår henne, tycker jag atl det i alla fallskulle vara befriande med ell ställningstagande. Jag tolkar emellertid BrittMogårds svar så, all hon inte vill ställa sig bakom bedömningen alltidningsartiklarna är olyckligt utformade. Atl artiklarna är tagna urAftonbladet och all och två journalister har medgelt alt artiklarnaanvänts är ju en sak. Del som skriver är ju någonting helt annat änvad man kan tillåta sig i ett pedagogiskt material. Jag tycker alt del ärganska sensationellt atl man har nöjt sig med bedömning och ansettden vara den rikliga. Man har över huvud tagel inle frågat pojkarna, men de haruttalat sig i . De sade bl. a.: "Ingenhar frågat oss om lov all trycka den där artikeln om oss en gång till. Nukommer alltså kompisar till oss, kusiner kanske, i hela landet atl få del härutdelat i skolan och kunna känna igenoss och kunna läsa den här smörjan!---------------- Vi kräver atl tidningen stoppas -i hela landet!" Jag kan bara beklaga all statsrådet inle vill hålla med omall del skett en olycka när del gäller utformningen av tidningsartiklarna. Delskulle ha varit välgörande och vägledande för framliden. De artiklar som talar om är juinga sensalionsrepotage. De är alldeles uppenbart skrivna i den seriösaavsikten atl spegla problem i dagens skola. Såvitt jag kan bedöma gerinnehållet i artiklarna en nyanserad och medkännande bild av de personer somhar intervjuats. Del finns ingenting i texten som ger ullryck för ettavståndstagande till intervjupersonerna som människor. Däremot är mbriksältningen präglad av kvällspressensdåliga vana all försöka appellera till läsarnas sensalionshunger. Men del är juen av skolans uppgifter all träna eleverna all kritiskt utnyttja tidningarnasinformations- Sådel här kan faktiskt tjäna syftet atl göra eleverna uppmärksamma pårubriksäliningens psykologi, om jag får kalla det så. Jag har också observerat pojkarnas reaktion efter del alltidningen kommit ut, och jag respekterar deras reaktion. Jag vill påstå altreaktionen kanske har underslölts av diverse personer, som borde ha tänkt litetmera på all skydda pojkarna och låtit bli atl jaga upp dem. 12 (): Qm del var syftet med den här tidningen - allkritiskt granska framför allt kvällspressens sätt atl sätta rubriker - kan jaggodta all tidningen har fåll den här utformningen. Qm man nu skall angripavåldet i skolan genom en kampanj - vilket i och för sig många har ifrågasatt -tycker jag inle attdet är fel atl använda sig av en tidning eller trycksak, somman, med egna ord, diskuterar och bearbetar i klassen. Jag kan däremot inte ställa upp på en tidning där våldetkastas emot en sida efter sida då man bläddrar igenom den, och där dessutomenskilda elever ställs vid skampålen. Del påminner om ett gammallbestraffningssyslem i skolan, när man fick slå i skamvrån. Men då var delåtminstone bara inför hela klassen man behövde känna skam. De här grabbarnautlämnas till hela Skolsverige. Jag hoppas också all lärarna har fåll i uppgift atl, närde skall jobba med tidningen i klassen, kritiskt granska kvällspressens sättatl skriva. Om driften vid Bruk i 6 § Svar på fråga 1980/81:88 om driften vid Bruk iLilla Edets kommun har frågat mig omvilka åtgärder jag ämnar vidta för alt underlätta för Lilla kommun attöverta Bruk och därigenom rädda driften och sysselsättningen vid bruketsamt om jag har andra förslag än ell kommunalt övertagande för allsysselsättningen vid bruket skall kunna räddas. Styrelsen för beslöt atlsom del av en nödvändig omstrukturering av företagel avveckla sin verksamhetvid Bruk. Bruket sysselsatte då ca 160 personer. F. n. finns ca hälften av personalen kvar. Verksamhetenberäknas upphöra helt , då uppsägningstiden för merpartenav den kvarvarande personalen går ul. Enligt vad jag erfarit har från Lilla kommun enförfrågan om förvärv av bruket riktats till . Jag har ocksåerfarit alt företaget har förklarat sig berett all medverka till en sådanförsäljning under förutsättning atl ell avtal härom kunde träffas före den 1september . På begäran av kommunen utsträcktes sedermera denna tidsfristtill . Något avtal har dock inte träffats. Södra Skogsägarna ABhar nu tagit upp förhandlingar med andra intressenter till anläggningarna vid Om driften vid Bruk i Delta utesluter emellertid inle all kommunen ävenfortsättningsvis kan komma alt förhandla med förelaget om överlagande avanläggningarna. Jag vill i sammanhanget erinra om alt jag inle har någraformella möjligheter atl ingripa i pågående förhandlingar. Del går inte f. n. all bedöma vad dessa förhandlingarkommer atl leda till. Jag utgår från all om sysselsättningsproblem uppkommervid en eventuell nedläggning av bruket dessa kan bemästras genom sedvanligaarbelsmarknadspolifiska åtgärder. 14ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Jag lackar industriministern för svaret. Bruk, som f. n. ägs av , har en avde modernaste maskinparkerna i norra . T-massaanläggningen är nästan nyoch kan på ell rationellt sätt utnyttja del elöverskotl som kan förväntasfinnas i . Betydande investeringarhar gjorts vid fabriken så sent som . har bruketerhållit statligt bidrag för ett värmeålervinningsprojekl, som har gett ettmyckel positivt resultat. Bruk tillverkar termomekanisk massa, som gårdels till tidningspapper, dels till sjukvårdsmalerial, blöjor och liknande. Den lermomekaniska produktionsprocessen garanterar enmycket hög grad av nyttjande av råvaran i förhållande till andraproduktionsprocesser. På marknadssidan har de produkter som Bruk tillverkaren god omsättning. Produkterna är så efterfrågade att fabriken gick på dispensunder konflikten . ägare har efter köpet 1976lagl ned sulfillillverkningen, träsliperiel och mllvedshanteringen. 200personer tvingades då bort från företaget. har beslutatatl lägga ned företaget, och återstoden av arbetarna, ca 130 man, är uppsagdaoch kommer all få sluta . Anledningen till all vill lägga nerföretaget är råvaran, flisen. Bolaget vill utnyttja råvaran i andra förelag ochgenom nedläggningen av Bruk skapa större tillgång på råvara och på så sättpressa ner priserna. Därför är bolaget angeläget om atl bruket inle skalldrivas vidare. har bildal ell partipolitisktsammansatt bolag med avsikt all rädda Bruk och garantera dess fortsattadrift. Den expertgrupp som på kommunens uppdrag undersökt möjligheterna för enfortsatt drift har kommit fram till all sådan är möjlig, och gruppen ställersig positiv. vill dock slippa konkurrens om de begärligaskogsfibrerna. Därför är man negativ till försäljning och fortsalt drift avbruket. Industriministerns påstående all förhandlingar pågårmellan kommunen och Södra stämmer inte med verkligheten.Södra Skogsägarna har avbrutit förhandlingarna om eventuell försäljning och fortsattdrift av bruket, med motiveringen alt råvamsilualionen inom bolaget är sådanatl fortsatt drift av företaget inle är önskvärd. Med anledning av industriministerns svar på min fråga ochmed hänsyn till atl Södra Skogsägarnas beslut om nedläggning av Brukuteslutande bygger på företagsekonomiska kalkyler vill jag frågaindustriminislern om man i regeringen har gjort några beräkningar av desammanlagda samhällsekonomiska kostnader och effekter som en nedläggning avbruket skulle medföra. Här strider kapitalistiska vinstintressen ochsamhällsintressen med varandra. Påvilken sida ställer sig industriminislern? Och slutligen: Har regeringen några planer på alternativaarbetstillfällen för dem somkommer all ställas ulan jobb? Jag vill hänvisa till milt svar, där jagbeträffande den sista eventualiteten, dvs. om bruket läggs ned, säger alt viutgår ifrån atl de sedvanliga arbelsmarknadspolifiska stödformerna skall slåtill buds och all man den vägen också skall kunna klarasysselsättningsproblemen. Får jag sedan beträffande förhandlingarna säga att enligtden information jag har är berett att fortsätta dessa, mendet måste då ske utifrån realistiska utgångspunkter. Rent allmänt skulle jag för min del i del sammanhangetvilja tillägga all det icke är atl rekommendera atl kommuner går in och tar ellansvar för företag där förelagsekonomiska förutsättningar för fortsatt driftsaknas. Jag tror del vore en olycklig utveckling, om vi skulle komma in i ettläge, där kommuner på detta sätt går in och tar ett företagsekonomiskt ansvarunder felaktiga förutsättningar. Om driften vid Bruk i 16ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Råvarubristen inom skogsindustrin i landet,som nästan uteslutande beror på regeringens felaktiga skogsekonomiska politik,skapar stora problem och förorsakar en strukturomvandling med omfattandenedläggningar av industriella enheter. Den strukturomvandlingen bygger inle påen långsiktig skogspolitisk planering som lar hänsyn till eller syftar till etteffektivt utnyttjande av råvaran, med större krav på högre utnyttjande-grad ochvidareförädling, vilket från samhällsekonomisk utgångspunkt är nödvändigt, utanbygger uteslutande på kortsiktiga företagsekonomiska vinstintressen. I fallet Bruk ser vi hur detta leder till betydandesamhällsekonomiska förluster i form av kapitalförstöring, arbetslöshet osv. Av industriministerns svar framgår atl en eventuellnedläggning av Bruk inle ingår i en långsiktig planering av den framtidaskogsindustrin, utan att ell beslut om nedläggning helt överlämnas ät , som enbart lar hänsyn till företagsintressen.Därför vill jag fråga industriministern: skall ta ansvaret för desamhällsekonomiska intressena, om inte regeringen gör det? Om åtgärder för att minska personalomsättningen inombarnomsorgen Del är självklart all del är regeringen somcentralt tar de samhällsekonomiska konsekvenserna i beaktande och lar ettansvar. Men förutsättningen för all kunna la de samhällsekonomiskakonsekvenserna är ju atl man först har gjort vad man kunnat för all lösaproblemen med en företagsekonomiskt motiverad drift, och den förutsättningensaknas i del här fallet. pågår visserligen försök med alternativa produkter,och vi får självfallet avvakta resultatet av delta, men jag tror del ärrealistiskt att räkna med att om inle bruket kan hitta en form för fortsattdrift på företagsekonomiskt sunda principer, så måste man söka hitta annansysselsättning på orten för all övervinna de samhällsekonomiska konsekvenserna. 18 (vpk): Jag vill påminna industriministern omsysselsällningssitua-lionen i . Där finns 200öppet arbetslösa. Bara har antalet arbetslösa ökat med 50personer. Bruk är inte det enda förelag som har problem i den kommunen.Enligt arbetsförmedlingen är sysselsältningssitualionen i Lilla kommunmycket allvarlig. Jag har ställt en rad frågor till industriministern. Avsvaret kan man dra slutsatsen atl i den uppkomna motsättningen mellanföretagsintresse och samhällsintresse har industriministern genom att vägraingripa tagit ställning för Södra Skogsägarnas företagsintressen. 7§ Svar på fråga 1980/81:70 om åtgärder för att minska personalomsättningeninom barnomsorgen har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för alt minska personalomsättningen i barnomsorgen. Det är myckel viktigt med stabila kontakter mellan barnenoch de vuxna i all barnomsorg för all den skall fungera bra.