prot · G40955 · 1980-12-31 00:00:00 — Han manade mig bara att väntafills konkreta förslag föreligger och sade att det nog inte alls är så farligtsom jag tror. Visocialdemokrater har inte satt oss emot att man granskar även den konsumentpolifiskaverksamheten när det gäller att göra besparingar. Men innan man över huvudtaget har gjort någon översyn eller framlagt några konkreta förslag föreslårman i propositionen ett minskat anslag till med 2,3 milj. kr.nästa budgetår, och man avser att genomföra en ytterligare besparing på 1,7milj. Man har alltså preciserat anslagsminskningarna innan man över huvudtaget har gjort en översyn. Likadant var det med anslagsminskningen på 3 milj.kr. kan vi se på vilka områden man skall släppaprisövervakningen. Vi behöver en effektiv prisövervakning, speciellt för degrupper som har svårt att klara sin hushållsbudget. Men det är precis påde områdena som regeringen aviserar att man skall släppa prisövervakningen,SPK:s anställda skall minskas med 20 personer inom bevakningsområdet. Infe kandet väl bli en bättre prisövervakning med den neddragningen? verkligen har de åsikter som han gav uttryck för i sina vackra ordhär från talarstolen och om hans påstående att vi är överens i principfrågan ärrikfigt, då borde han inte i näringsutskottet ha gått med på att man gör dessaneddragningar i budgeten innan de konkreta förslag har lagts fram som HadärCars aviserade skall komma. Självfallet kommer vi från socialdemokratisk sidaatt granska propositionen ordentligt när den kommer, men vi har redan sett attvi har skäl för den misstänksamhet och oro som vi ger uttryck för i motionen.Det är detta som vi har givit till känna i våra reservationer. 90 HÄDAR (): Både och jag kan konstatera att det finns en obalans isvensk ekonomi. Den beror på många faktorer, inte minst naturligtvis på destora oljeprishöjningarna. Men den hänger också samman med tillväxten i denoffentliga sektorn. Att man i den situationen behöver skära i den offentligasektorn för att åstadkomma en balans som gör att samhället totalt kan utvecklasframåt kan vi kanske också, om vi får diskutera ett tag, komma överens om. En del saker är jagövertygad om att man kan skära bort, både i SPK och i Det ärden erfarenhet jag har. Men det finns andra delar av verksamheten - stora delarav verksamheten - som jag betraktar som mycket väsentliga. Jag har här redantalat om några av dem. Hit hör bl. a. den konsumentpolitiska rådgivningen. Jagvill också säga att jag tycker uppföljningen med konsumentrådgivare på detkommunala planet är en viktig del av en aktiv och riktigt utformadkonsumentpolitik. Han talade nu om konkurrenslagstiftning och ommarknadsekonomi. Jag är en varm anhängare av marknadsekonomi och följaktligenockså av en kraftfull konkurrenslagstiftning, både inom ochinternatiortellt, Konkurrensdödande karteller av olika slag är mig motbjudande.Jag tycker det är angeläget att man, både inom och utom landet, hittar vägarför att se till att företagen konkurrerar med varandra på ett riktigt sätt. Detär för mig en självklar utgångspunkt. Menhur är det då för ? I hans lyckorike finns det ju inte någonkonkurrens alls. Den är totalt satt ur spel genom att samtliga företag harsamma ägare. Tala om karteller! Jag vill säga att det samhälle som hanförespråkar är den totala kapitalistiska imperialismens samhälle, i händerna påett litet gynnat fåtal. Det är inte mitt samhälle. Det är hans. Besparingari statsverksamheten, m. m. Anf.91 (vpk): Vi kan nu sammanfatta kvintessensen av det Hädar Carsska tänkandet ochhans geniala politiska filosofi i tre satser: Ärman emot karteller, då skall man minska anslaget till sådana verksamheter somkan bekämpa kartellerna. Omman tycker att någonting är riktigt viktigt här i världen, så skall man minskaanslagen till det som man tycker är så viktigt. Omman är överens med en annan människa, då skall man allfid i sista omgången närman röstar ta ställning på rakt motsatt sätt som den man är överens med. Anf.92 (): Jag konstaterar att , liksom de flesta övriga borgerligaledamöter som i den här talarstolen talar om besparingar, riktar in sig på denoffentliga verksamheten. Självfallet skall man när det gäller besparingar ocksåse på den offentliga sektorn, men det är en viss del av den offentliga sektornsom man riktar in sig på, och det är just de områden där de svagagrupperna i vårt samhälle har ett stöd. Jag konstaterar också att man genom förslagen tillneddragningar inom konsumentpolitikens område och genom den aviseradepropositionen med nya riktlinjer för prisövervakning ändå tillgodoser en gruppoch det är näringslivets intressen. Detta går som en röd tråd igenom helaregeringspolitiken. 93 HÄDAR (); Ja, , den polifik som skall föras får inte bara varainriktad på besparingar, utan den måste i hög grad också vara präglad av Besparingar i statsverksamheten, m. m. Detta har min parfiledare, , utvecklat i ett fal så sentsom i går. Det finns säkerligen anledning för mig och andra att återkomma tillde tankarna i andra sammanhang. Det är ganska naturligt att vi, när vi i talar omde neddragningar som skall göras, och som måste göras för att vi skall fåekonomin i balans, avser neddragningar inom den offentliga sektorn. Det är juöver den - och inte över den enskilda sektorn - som främst harinflytande. Efter detta - jag bryr mig inte om att svara Svensson- vill jag slutligen gärna säga att det är väsentligt att de neddragningar sommåste göras drabbar de inkomstsvaga grupperna i det svenska samhället i såliten utsträckning som möjligt. I det avseendet, , vill jagmedverka på allt sätt för att vi tillsammans skall kunna.klara en sådanpolitik. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (exportråd) Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 17 förmofion 101 av m, fl, i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 4 (turistråd) Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 17 förmotion 101 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 5 () Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 17 förmotion 101 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 7 () Hemsfällan Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 17 förhemställan i motion 101 av m. fl. i motsvarande del. Vid votering medelst rösträkning avgavs 159 röster förgodkännande av utskottets motivering och 159 röster för godkännande avutskottefs motivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 1 avIngvar m.fl. Kammarenbeslöt med 159 röster att ärendet i dess helhet skulle återförvisas fillutskottet. 159 röster avgavs för aft frågan om mofiveringen beträffandeutskottets hemställan i detta moment skulle avgöras genom lottning. 4§ Norrlandsfondens fortsatta verksamhet m. m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1980/81:22om Norrlandsfondens fortsatta verksamhet m. m. 1980/81:51). Norrlandsfondensfortsatta verksamhet m. m. 94 (vpk): Eftersom det lackar mot jul och fiden är knapp så skall jag fatta migkort. Medanledning av propositionen 1980/81:51 om ändrade riktlinjer förNorrlandsfondens fortsatta verksamhet har jag och några medmotionärer i enmofion föreslagit vissa ändringar i förhållande fill propositionens förslag. Förstoch främst föreslår vi en ändring av Norrlandsfondens geografiskaverksamhetsområde. Det finns för resten också en motion i den riktningen frånannat håll. Som vi påpekat finns starka skäl för att även länomfattas av Norrlandsfonden. Bortsett från , som har de svårasteproblemen, finns ingen väsentlig skillnad mellan och de övrigaNorrlandslänen. F. n. råder det förhållandet att i vissasammanhang räknas till Norrlandslänen, i andra inte. Utan att närmare gå in pådetta finner vi inga skäl för att inte skall omfattas avNorrlandsfonden. 2 i vår motion föreslår vi att Norrlandsfondens program och medelsbehovskall bli föremål för prövning . säger utskottet att förslageti propositionen om årliga handlingsprogram överensstämmer med vad somföreslagits i den utredning som ligger till grund för propositionen och attflertalet remissinstanser har tillstyrkt förslaget. Men i proposifionen sägsatt bland de remissinstanser som tillstyrkt förslaget är UHÄ, som anser attförslaget i stort sett är rimligt. Detsamma gäller utvecklingsfonden iGävleborg. Men så redovisas vissa erinringar mot förslaget, och där framgår detatt i , i , i och Norrlandsfonden allavill ha treåriga perioder. Det är väl ändå att ställa allt på huvudet att inteta något intryck av vad de berörda länen i detta sammanhang säger. Eller är dehelt inkompetenta när det gäller att bedöma vad som här är bäst tillämpbart? Idetta fall litar vi nog mera på vad de regionala styrelserna säger än på vadutskottet och industriministern förespråkar. Närdet sedan gäller medelstilldelningen från staten anser vi det skäligt dels attbeloppet anslås för en treårsperiod, dels att en uppräkning sker av det beloppsom föreslagits i propositionen. Det finns många skäl till detta; för det Norrlandsfondensfortsatta verksamhet m. m. första de större förlustersom kan väntas uppstå i och med ett större risktagande, för det andra denurholkning av bidraget som sker genom inflationen. Jag stannar däroch ber att få yrka bifall till mofion 126. Anf.95 i (s); I näringsutskottefs betänkande nr 22 behandlas mofion 1980/81:117, somavlämnats av de socialdemokratiska ledamöterna på Gävleborgsbänken. Vi har imotionen ställt krav på att skall inordnas i Norrlandsfondensgeografiska verksamhetsområde. Attdet finns behov av ett utökat näringsliv inom vårt län är utskottet ochmotionärerna i stort sett överens om. Jag skall därför ej ägna någon tid åt attunderstryka detta faktum. Mofionermed samma yrkande som den vi nu har att behandla har lämnats sedan1971, med något undantag. De har i allmänhet fått en relativt välvilligbehandling av näringsutskottet. Så sent som i näringsutskottets betänkande1976/77:7 framhöll utskottet "att sysselsättningsproblemen i de inredelarna av i stort sett är av samma art som i övriga norrländskainlandskommuner. Den i propositionen förordade inriktningen av fondensgeografiska verksamhetsområde får anses innebära aft stöd skall kunna ges ävenför angelägna projekt i ." Där uttryckte utskottet alltsåuppfattningen att vi bör tillhöra fondens geografiska verksamhetsområde. Dettauttalande tolkar jag som en posifiv skrivning. Utskottetsskrivning i det betänkande vi nu har att ta ställning till är enligt min meningnågot oklar, men efter vad jag har kunnat utröna skall den tolkas så, attNorrlandsfondens geografiska verksamhetsområde när det gäller näringslivetsutveckling ej skall innefatta . Däremot skall stöd till den s, k.mineraljakten kunna fortsätta som hitfills. Föratt inga oklarheter skall råda vill jag fill utskottets talesmanställa frågan, om min tolkning av utskottets skrivning är riktig. Jagvill också ställa en annan fråga till , och det är: Hur kommer detsig aft han och hans parfivänner på Gävleborgsbänken, efter att de mellan åren1971 och 1976 vid fyra fillfällen motionerat om att skulle inordnas iNorrlandsfondens verksamhetsområde, numera ej ställer detta krav, utan istället - vad jag kan förstå - kommer att gå emot ett sådant yrkande? Anser niatt situationen i länet förbättrats, så att behov av stöd från fonden ej längreföreligger, eller finns det något annat mofiv fill ert ändradeställningstagande? Med det anförda, herrfalman, yrkar jag bifall till motion 1980/81:117. 96 (); Den proposition vi nu behandlar innebär att Norrlandsfonden får enfemårig planeringsperiod och en anslagsram på 150 miljoner.I propositionen föreskrivs att fonden skall upprätta århga handlingsprogram,och tilldelningen av anslag inom den angivna ramen kommer alltså att ske ienlighet med dessa årliga program. ske motstörre men färre industriella projekt, och regeringen är angelägen om aftklarare markera gränserna mellan utvecklingsfonderna och Norrlandsfonden.Utskottet har enhälligt tillstyrkt propositionen. Norrlandsfonden instiftades 1961, och syftet var attfonden skulle arbeta för aft motverka de effekter som en minskad malmbrytningpå lång sikt kunde ge,' främst för . Man fick dä anslag urLKAB;s överskott - de var ju stora - men efter hand har ävenskattemedel tillförts i den mån ;s möjligheter att ge anslag har minskat. har fonden givetvis till syfte att försökaåstadkomma ett mer differentierat näringsliv i gruvbrytningsområdena, och dethar poängterats att fonden skulle i första hand ägna sin verksamhetåt och i övrigt åt inlandsomräden. Från olika häll har länge hävdats att bordetillhöra fondens verksamhetsområde. Jag har själv i slutet av 1960-talef fleraår väckt mofioner med förslag i den riktningen, och som i Hoforsförklarat har Gävleborgsriksdagsmännen av och till motionerat om detta.Motionerna har i samtliga fall fått en relativt välvillig behandling. Riksdagenhar konstaterat att fondens verksamhetsområde upptar de fem Norrlands-länen ochatt ingenting hindrar att även projekt i kan bli föremål förstöd. I praktiken har dock inget stöd givits till ,utan som riktlinjerna anger har i huvudsak och inlandsområdena i defyra nordligaste länen fått del av fondens verksamhet. Vi har pratat om det här i utskottet, och jag har för som gävleborgare givetvis festat möjligheterna att få stöd för tanken attfonden skulle ägna större intresse åt Gävleborgsområdet. Jag har inte fått stödför det, vare sig i min egen parfigrupp eller på den borgerliga sidan, änmindre från den socialdemokratiska gruppen. Inte någon har velat ställa upp påden linjen att man skulle göra en markering som så att säga tvingade fonden attäven i praktiken bedriva verksamhet i . Jag har för min del inte sett några framkomstmöjligheterden här vägen, utan det är enligt min mening då bättre att försöka klara utförhållandet. Som svar på fråga vill jag säga att egentligen ärdet ingen ändring, utan fortfarande gäller vad statsrådet har uttalat ipropositionen, nämligen att verksamheten även i fortsättningen i huvudsak böromfatta de fyra nordligaste länen med särskild uppmärksamhet på länoch inlandskommunerna. Skulle det dyka upp ett projekt i och detfanns alldeles särskilda skäl, skulle jag väl tro att det funnes möjligheterför fonden att verka. Ingenting stänger den möjligheten, men med hänsyn tillden praktiska verksamheten kan vi nog inte räkna mycket på det. I stället har utskottet skrivit ganska bestämt:"Utskottet är medvetet om aft sysselsättningsproblemen i de inre delarnaav i stort sett är av samma art som i övriga norrländskainlandskommuner. Detta motiverar ett fortsatt stöd från samhällets sida. Fördetta ändamål synes i första hand den regionala utvecklingsfonden i Gävleborgslän och , vars Norrlandsfondens fortsatta verksamhet m. m. Norrlandsfondensfortsatta verksamhet m. m. verksamhetsområdeinnefattar , böra utnyttjas," Och så föreslår utskottet attriksdagen gör ett sådant uttalande. Jaghar fidigare tagit upp frågan - och det har även några andra ledamöter påGävleborgsbänken gjort - om inte ett särskilt utvecklingsbolag borde inrättasför . instiftades ju , Det vardå oklart huruvida Svetab Nord skulle verka inom , därför att detangavs att skulle vara bolagets verksamhetsområde. Vihade från motioner i ärendet, och i samband med behandlingen av dessauttalades klart att Svetab Nords verksamhet även skulle omfatta län.I prakfiken har det också förekommit att utvecklingsbolaget varit verksamt inomvårt län. Jaghar kommit fram till att det enda riktiga är att vidhålla aft det behövsstatliga insatser i , men att det ändå är en rakare och renareväg att ansluta sig till vad utskottet föreslår. Givetvis innebär det ensplittring att ta av pengar som egentligen avsatts för att motverka eneventuellt minskande verksamhet i gruvområdena. Vi tycker att det är riktigareatt lägga insatserna direkt på länet. Förmin del ställer jag gärna upp för när det gäller att utverkasärskilda medel för projekt inom länet, utöver vad som normalt anslås tillutvecklingsfonden eller till utvecklingsbolaget . Jaghoppas att jag härmed klargjort hur vi i utskottet ser på frågan. Vi tyckeregentligen att det är en omväg att låta ett administrationscentrum förNorrbotten och inlandsområdet hantera frågor som gäller södra , Medhänsyn till omständigheterna torde det vara bättre att satsa pengarna direkt pålänet. Vpkvill att fondens anslagsram på 150 milj, kr, skall fördelas under entreårsperiod i stället för en femårsperiod. Det är givetvis ett angeläget ärende.Statsrådet i fråga kan tyvärr inte tillstyrka förslaget, trots att mångaremissinstanser framhållit det som angeläget med större anslag. Han anser attdet med hänsyn till det statsfinansiella läget får räcka med 150 milj. kr.under en femårsperiod. Med det sagda yrkar jagbifall till utskottets hemställan. 97 iHofors (s): säger att det egentligen inte är någon skillnad iförhällande till tidigare. Som jag sade uttalade man rätt så klart i ettutskottsbetänkande under /77 att bör kunna få stödfrån Norrlandsfonden även för enskilda projekt, som enbart avser länet. Mensom jag sade här tidigare tolkar jag utskottets skrivning så, att denmöjligheten inte skall finnas kvar. säger ändock att om särskildaskäl föreligger skall anslag från fonden kunna utgå även för projekt som enbartgäller . Jag är ännu inte klar över vad man menar. Jag ser att utskottetsordförande sitter i sin bänk. Det skulle vara intressant att få höra hur han tolkarutskottets skrivning i detta avseende. Kan Nr 55 i fortsättningen få stöd för näringslivsfrämjande åtgärdersom f H H enbart gäller Gävleborgslän? Den saken har jag inte fått klar för mig ,o fipppmh IQRfl Anf.98 (vpk): Nog är det väl litet märkligt att , som ändå är centerparfist,talar emot en höjning av bidraget till Norrlandsfonden. Jag trodde att det varen form av decentralisering att ge Norrlandsfonden större möjligheter attaktivt främja utvecklingen i . Därfill talar han också emot att hanseget län skall ingå i Norrlandsfonden. Omjag inte tar alldeles fel har Norrlandsfonden redovisat betydandeförluster i verksamheten. Det finns ingenfing som tyder på att risktagandetskulle bli mindre . En sak som jag har funderat mycket över är industriministernsuttalande i proposifionen att flertalet remissinstanser har tillstyrktförslaget. Då det gäller programperioderna har ju länsstyrelserna iVästerbottens län och i . , iVästerbotten och själva Norrlandsfonden poängterat hur vikfigt det är medtreårsperioder. Likafullt tar inte utskottet hänsyn till detta. Det kan kanskeJohan A. förklara. Norrlandsfondensfortsatta verksamhet m. m. 99 (): Visst skulle vi, , gärna vilja ställa upp när det gällerhögre anslag. Det är inte alls underligt att remissinstanserna i området ifråga tycker att det borde anslås 150 milj. kr. Som allfid är det enavvägningsfråga, ochatsrådet har inte ansett sig kunna sträcka sig längre, bl.a. med hänsyn till det statsfinansiella läget. Ett enigt utskott har inte haftnågon annan mening. Vadsedan gäller i anförande vill jag säga att Gävleborgslän, med tanke på den praktiska erfarenheten hitfills, infe kan räkna medanslag från Norrlandsfonden. Skulle det röra sig om alldeles speciella projektsom är lämpliga för Norrlandsfonden och som kanske berör flera län, är det inteförbjudet för Norrlandsfonden att verka inom länet. Om det t. ex. är fråga omett projekt som gäller Ljusdalsområdet i och de inre delarna avVästernorrland och projektet således berör flera län, lär det inte varaomöjligt. Men med tanke på den politiska inställningen i denna fråga under årenoch den praktiska erfarenheten är det inte mycket att hoppas på. Jag tyckerdärför att i , jag och andra i stället bör verka för att fådirekta anslag fill länet och till -kanske också på andra sätt. Jagvill erinra om att just , som ju är hemort, för infe längesedan fick extra anslag för att man skall kunna bedriva en speciell verksamhet.Det gällde anslag fill stålorterna, dvs. anslag utanför ramen för utveckUngsfonden.Vi vet ju att där har kommun, företag och utvecklingsfondens anslag verkat iganska positiv riktning. På den vägen skall vi givetvis fortsätta. Norrlandsfondens fortsatta verksamhet m. m. 100INGVAR (): Jag har ingen anledning att lägga mig idiskussionen, men vill svara på den direkta fråga som ställdes fill mig. har det allmänt talats om att det undervissa förhållanden inte föreligger några hinder för fonden aft verka inomGävleborgs län. Men det där har infe haft någon rikfig förankring iverkligheten. Därför har utskottsmajoriteten ansett att det är lika bra attgöra klart hur det skall vara. Det var fel att säga att det fanns möjligheter,då det i verkligheten inte gjorde det. Att fördela 30 milj. kr. pä fem län tycker vi är litettokigt med tanke på situationen i de fyra nordligaste länen. Vi missunnar inteGävleborgs län några medel. Länet bör få mycket stöd, men det bör inte fas urde här usla 30 miljonerna. Regeringen måste kunna ordna detta på annat sätt.Jag skulle vilja uttrycka saken så, att nog inte kanifrågakomma annat än om det gäller gemensamma projekt, mineralletning ochsådant. Något indusfriprojekt som skulle vara sådant att det berör flera länkänner jag inte till och vet inte hur det skulle se ul. Jag skulle närmast,vilja säga att inte har några möjligheter att få pengar ur Norrlandsfondeni fortsättningen annat än till mineraljakf, om antar detta förslag,vilket jag hoppas. 101 (vpk): Om det förslag jag har ställt skulle gåigenom, innebär det inte att också skall vara med och dela 150miljoner . Jag har tagit hänsyn till aft kommer med ochhar räknat om beloppet, så aft det blir 150 milj. kr. på en treårsperiod. Sedan har jag ännu inte fäft svarpå frågan varför man biträder industriministerns förslag att det skall varaettåriga programperioder. Alla remissinstanser som berörs av Norrlandsfonden,dvs. länsstyrelserna i och i själv, har hävdat ganska bestämt att de vill ha treårigaprogramperioder. Jag har inte fått svar på varför man inte tagit hänsyn tilldetta. 102OLLE i (s): Jag har hyst ett visst hopp om att vi någongång skulle kunna komma i den situationen, att vi kunde få stöd frånNorrlandsfonden fill ett enskilt projekt. Jag kan konstatera efter denna debattoch efter klarläggandet av utskottets ordförande och , attenskilda projekt i infe kan räkna med bidrag fränNorrlandsfonden. Jag kan bara beklaga att det har blivit så. Vi får försökagå andra vägar i stället. Men det är beklagligt att , som är från länetoch utger sig för att vara en stor förkämpe för företagsamheten i länet, harvarit med i utskottet som vice ordförande och täppt till denna möjlighet totaltför åtminstone framåt. 103JOHAN (): Inlägget från i fordrarett klarläggande. Både utskottets värderade ordförande och jag har klarlagthur vi ser det här. Vi har skrivit in ett uttalande i utskottets betänkande,som klart säger ut att har samma problem som inland iövrigt och att staten bör kunna gå in även där för att medverka i lösandet avdessa problem. Utskottet har vidare sagt att sädana anslag bör gå direktfill utvecklingsfonden eller till utvecklingsbolaget , varsverksamhetsområde innefattar . Jag tycker jag har medverkat till att klariägga dettaproblem, så att vi från mera medvetet kan arbeta enligt deriktlinjer utskottet har angivit. Det är ingenting att beklaga, positivt på det här! Jag tycker aft vi bör undersöka möjligheten att göranågot av detta. Ett alternativ i debatten har varit att bilda enSödra skogslänens fond. Den tanken är väl inte helt borta, men det kan ocksåfinnas andra vägar. Huvudsaken är att vi utverkar största möjliga stöd för aftgöra insatser i . Dä skulle vi kunna sluta denna debatt genom attsäga aft vi är överens om detta. Till vill jag säga att vi valt ettårigaperioder för att man funnit detta rafionellt. Många remissinstanser har stöttden tanken. Det är en prakfisk fråga, och jag tror inte detta blir något hinderi verksamheten. Norrlandsfondens fortsatta verksamhet m. m. 104 i (s); Till vill jag säga attsituationen för är sådan att vi bör få ökade möjligheter tillstöd från alla möjliga håll. fattar vi ett beslut att minskamöjligheterna i ett avseende. Vi har infe fått mer pengar för andrastödåtgärder i och med defta beslut. 105 (vpk);