prot · G409119 · 1980-12-31 00:00:00 — Sedan kan man naturligtvis alltid diskutera vilkakontakter man bör ha på en enhet inom en organisation som : om manvill ha stor närhet till centralförrådet, där man så att säga gör inköpen ibetydande utsträckning, eller om man vill prioritera kontakterna med andraavdelningar inom verket. Det är emellertid att konstatera att man i denna frågafrån de fackliga organisationernas sida har bedömt att en sådan prioriteringskall göras, medan man från verksledningens sida har gjort en annan bedömning.Frågan har ju. som också kommunikationsministern nämnde, varit uppe i televerketsstyrelse. Tyvärr fanns det där ingen majoritet för att man skullegöra ett sådant ställningstagande, och det beklagar jag. Jag tror det ärviktigt och värdefullt att man snabbt prövar de här frågorna om decentraliseringav statlig verksamhet från , Det gäller att i konkrethandling visa att det finns möjligheter, annars är det vackra talet om decentraliseringav underordnad betydelse i den praktiska hanteringen. 13 § Föredi-ogs ochhänvisades Proposition 1980/81:182till utrikesutskottet 14 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1980/81:2119yrkande 1 till arbetsmarknadsutskottet yrkande 2 till näringsutskottet /81:2120 tillnäringsutskottet /81:2121 yrkandena 1, 5 och 6 till näringsutskottet yrkandena 2-4 och 7-12 till arbetsmarknadsutskottet1980/81:2122 till kulturutskottet /81:2123 till arbetsmarknadsutskottet1980/81:2124 yrkandena 1. 4, 5 och 8 till näringsutskottet yrkandena 3, 6 och 7 till arbetsmarknadsutskottet1980/81:2125 till finansutskottet /81:2126 till konstitutionsutskottet1980/81:2127 till justitieutskoUet 1980/81:2128 till socialförsäkringsutskottet1980/81:2129 till skaUeutskottet 15 S Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkanden /81:42 och 46 betänkanden /81:30-32Lagutskottets betänkanden'1980/81:15-17 betänkande 1980/81:25Utbildningsutskonets betänkanden /81:20-22 betänkanden1980/81:19 och 22-25 Jordbruksutskottetsbetänkande /81:23 Nr 119 betänkanden /81:18 och 19 Tisdaeen den 16 §Anmäldes och bordlades 1980/81:148om ändring i bostadsrättslagen (1971:479) 1980/81:180om Nordiska ministerrådets kulturbudget för 1980/81:183om fortsatt fysisk riksplanering 1980/81:187om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m, m, 17 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1980/81:25 om former för styrningav försäkringskassornas förvaltningsutgifter, m, m, (prop. 1980/81:135) 1980/81:26 med anledning av förnyadbehandling av proposition 1980/81:100 i vad avser anslag till folkpensioner 1980/81:24om anslag m. m. till , m. m.(prop. 1980/81:100) 1980/81:26 om flyttning av fosterbarn m. m. 1980/81:29 omföräldrautbildning 1980/81:22 om åtgärder för attunderlätta delning av stora jordegendomar, m. m. 1980/81:22 om anslag tillinvandrarpolitiken för /82 (prop. 1980/81:100) 18 § Anf. Jag fårmeddela att på morgondagens föredragningslista uppförs dels utbildningsutskottets betänkande 20 främst bland tvågånger bordlagda ärenden, dels därefter det en gång bordlagdaärendet socialförsäkringsutskottets betänkande 26, delsövriga två gånger bordlagda ärenden i följande ordning: utbildningsutskottetsbetänkanden 21 och 22, skatteutskottetsbetänkanden 42 och 46, Nr 119 arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden 18 och 19 samt Tisdaeen den trafikutskottets betänkande 19, 19 § Anmäldes och bordlades 1980/81:2130av tn. medanledning av proposition 1980/81:131 om vissa varvsfrågor, m, m, 1980/81:2131 av m.fl. 1980/81:2132 av GunnelLiljegren m.fl. 1980/81:2133 av m.fl. med anledning av proposition1980/81:125 med förslagom tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1980/81 1980/81:2134 av Per och medanledning av proposition 1980/81:157 om godkännande av avtal mellan ochNorge angående handeln med jordbruksvaror 1980/81:2135 av m.fl. med anledning av proposition1980/81:158 om avveckling av statens bestånd av urhyrningsbostäder m, m, 1980/81:2136 av med anledning av proposition1980/81:160 om tandvård i fred för värnpliktiga m,fl, 1980/81:2137 av m.fl. 1980/81:2138 av EivorMarklund m. fl. 1980/81:2139 av med anledning av proposition1980/81:166 med förslag till lag om radiotaltidningar, m, m, 1980/81:2140 av med anledning av proposition1980/81:167 om villkoren för lönsparande på vinstsparkonto 1980/81:2141 av och 1980/81:2142av m.fl. 1980/81:2143 av 1980/81:2144 av DanielTarschys m.fl. 1980/81:2145 av tn. med anledning av proposition1980/81:170 om ändring i vallagen (1972:620). m. m. 1980/81:2146 av m.fl. 1980/81:2147av i 1980/81:2148av m.fl. medanledning av proposition 1980/81:175 om förenklad domskrivning 1980/81:2149 av m. fl. 1980/81:2150 av OlofPalme m.fl. 1980/81:2151 av m. fl. 1980/81:2152 av UllaTilländer och 1980/81:2153 av m.fl. med anledning av proposition1980/81:176 med förslag till lagstiftning mot viss spridning av videogram medvåldsinslag m. m. 1980/81:2154 av med anledning av proposition 1980/81:178 om förenklade regler för socialförsäkringsavgifter, m, m. 1980/81:2155 av i /81:2156 avCarl m.fl. 1980/81:2157 av m.fl. med anledning av proposition1980/81:179 om vissa åtgärder inom alkoholpolitiken 20 § Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1980/81:132 av () till industriministern omsysselsättningen i : Den låga byggnadsverksamheten fårallt allvarligare återverkningar inom byggnadsmaterialindustrin. Inte minstgäller detta inom snickeriindustrin, ett förhållande som ofta drabbar små ochindustriellt ensidiga orter. Detta är i hög grad fallet i . Denna utveckling har med full kraft slagit igenom iRyssby i . Där driver en enhet för tillverkningav fönster som totalt sysselsätter ca 80 personer. är ettdotterbolag till statliga ASSL Företaget har beslutat att lägga ned tillverkningen iRyssby. Om så sker vore det ett dråpslag mot sysselsättningen ochbefolkningsutvecklingen på orten. Möjligheterna till annan anställning inomLjungby kommun är ytterst begränsade. Vid fabriken i harproduktionen inriktats mot ett specialsortiment för bl. Enligt de anställdas mening har detta förhållande intetillräckligt beaktats i det beslut som företaget fattat. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande frågor; att vidta åtgärder för att trygga sysselsättningen vid Etri FönsterAB i ? Vilka åtgärderär industriministern, om företagets beslut står fast, beredd att vidtaga föratt trygga överlevnad som ett livskraftigt samhälle? 1980/81:133av () till statsministern om regeringsavtalet med : Det finns ett starkt intresse förett sådant energisamarbete och industriellt samarbete med som skulleinnebära ömsesidiga fördelar. Det mest avancerade försöket harvarit det avtal som förelåg mellan och svenska och sominkluderade konkreta industrisatsningar och svenskt tillträde tilloljeutvinning. Tyvärr stoppades detta avtal av en kortsiktig svenskaktieägaropinion. har den uppenbarligen käntsig starkt pressad att till varje pris söka nå fram till ett nytt Norge-avtal -helt på regeringsnivå. Resultatet av regeringens ansträngningar kanavläsas i det avtal som preliminärt undertecknades av de norska och svenskastatsministrarna . Avtalets utformning ger tyvärr anledning till oro ursvensk synpunkt. Man kan inte värja sig för misstanken att regeringen hartvingats betala den inrikespolitiskt positiva effekten av att kunna peka på ett"Norge-avtal" med åtaganden som blir negativa för såväl svenskaraffinaderier som för våra energipolitiska målsättningar. Det föreslagna avtalet består av fyra delar: ettövergripande och föga förpliktigande regeringsavtal, en överenskommelse omleveranser av främst raffinerade oljeprodukter från , en överenskommelseom leveranser av elkraft från och slutligen en fond för svenskt-norsktindustriellt samarbete med den något speciella fördelningen att betalar250 milj, kr, och 50 milj, kr. De centrala och handfasta delarna i dettaNorge-avtal gäller el- resp, oljeleveranser. Övriga delar får betraktas sommera luftiga åtaganden, skall till leverera elström per årunder . Detta minskar, om inte annat, självförsörjningsmöjligheterna ochhandlingsfriheten på energiområdet, men hade måhända ändå varit acceptabelt,om man fått något positivt i utbyte. Vad nu får, enligt avtalet, är detsämsta tänkbara - drygt raffinerade oljeprodukter påvanliga kommersiella villkor. Vad behöver från är möjligen råolja, däremotinte raffinerade oljeprodukter. Svensk raffinaderiindustri går med raska stegin i överkapacitet på grund av den minskade oljeförbrukningen i , Den svenska raffinaderikapaciteten uppgår till drygt 22miljoner ton. beräknas förbrukningen av raffinerade produkterunderstiga . Energipropositionen talar om en oljeförbrukning på16 miljoner ton , men hittillsvarande utveckling tyder på att dennaminskning kommer att uppnås , kanske , Svårigheternatornar alltså upp sig i snabb takt för den svenska raffinaderiindustrin. kommer denna industri också att drabbas av denpåtvingade norska importen av färdigprodukter. Den kombinerade effekten avdetta blir oundvikligen friställningar, stora förluster och sannolikt ocksåutslagning av produktionsenheter. Avtalet kan också komma att äventyra OK:s planer på attbygga en katalytisk cracker, som skulle omvandla överskottet på tungaeldningsoljor till bensin och lätta eldningsoljor. Att på detta sätt onödigtvis minska den svenskaraffinaderikapaciteten leder vidare till att såväl handlingsfrihet somoberoende på oljeområdet minskar. Eftersom raffinerade oljeprodukter är dyrare att importeraän råolja, så ökar också helt i onödan vår redan dyra oljenota. Man frågar sig därför om regeringen verkligen haft klartför sig de problem som ligger inbyggda i nuvarande avtalsförslag. Motbakgrund av detta ber jag att få fråga statsministern följande: 1, Var regeringen,när avtalet med preliminärt undertecknades, medveten om de problem somåtagandet att importera raffinerade oljeprodukter kommer att åsamkaraffinaderiindustrin i och dess anställda? 2, Anserregeringen verkligen att minskad svensk rafftnaderikapacitet och import av raffineradeoljeprodukter ligger i linje med strävandena att öka den svenskahandlingsfriheten på oljeområdet? 3, Vilka konkretautfästelser om utökat industrisamarbete anser sig den kunnautläsa ur det dokument som undertecknats av de norska och svenskastatsministrarna, som kan kompensera de problem som avtalet orsakar påraffinaderiområdet? 21 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1980/81:384av () till kommunikationsministern om förtur till överfärjningför seminörer i skärgårdskommuner; Med stöd av 147 och 148 §§vägtrafikkungörelsen (SFS 1972:603 med ändringar) utfärdar ivarje län lokala trafikföreskrifter för bl, a, veterinärer i yrkesutövning. Detkan nämnas att i län utfärdat föreskrifter beträffande trafiken vid deallmänna färjlederna i , som innehåller bestämmelser om att bl,a, veterinärer i brådskande tjänsteutövning har rätt att påkalla förtur tillöverfärjning. En annan kategori som i dagens läge också borde inräknas ide lokala trafikföreskrifterna för att påkalla förtur vid överfärjning ärseminörerna. Som exempel kan nämnas att seminörerna träffas varjemorgon och gör upp turlista med anledning av anmälningar om djur som skallsemineras. Schemat läggs upp med utgångspunkt i att några fördröjningar inteskall ske. Skall seminörerna ut i skärgården och seminera djur där, uppkommertyvärr ofta stora förseningar, i all synnerhet , lördagaroch . Det finns därför alla skäl för att även seminörerna skall åtnjutaförtur till överfärjning. Med hänsyn härtill hemställer jag att få ställa följandefråga till kommunikationsministern: Är kommunikationsministern beredd medverka till att ävenseminörerna får förtur till överfärjning? 1980/81:385av () till kommunikationsministern om innebörden av visstuttalande rörande sjöfolkets arbetstider: Vid ett besök i nyligenuttalade sig kommunikationsministern om sjöfolkets arbetstider och anklagadedem för att ha förhandlat till sig för bra villkor. Bl, a, hävdades, enligtsamstämmiga tidningsuppgifter, att de svenska sjömännens arbetstider ärväsentligt kortare än vad som gäller för de danska sjömännen. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor tillkommunikationsministern: 1, På vilket underlag baserar statsrådet sin jämförelsemellan svenska och danska sjömäns arbetstider? 2, det rimligt att de ombordanställda genom lägre löner och längrearbetstider skall lösa de problem som färjerederierna skapat på grund avbristande planering och brist på samarbete sinsemellan? 3, det förenligt med svensk praxis att en regeringsledamot ger sig inpå arbetsmarknadsparternas avtalsområde? 1980/81:386 av () till jordbruksministern omövergång till lågsvavlig olja: beslutade den 19 december1980 förorda att regeringen noggrant prövar förutsättningarna för entidigarelagd övergång till lågsvavlig olja för bl, a. . Mot denna bakgrund vill jag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder harstatsrådet vidtagit för att fullfölja uttalan- Nr 119 22 § Kammaren åtskildes kl, 16.38, Meddelande om In fidem y