prot · G409135 · 1980-12-31 00:00:00 — på denlokala lånemarknaden för atf klara sina åtaganden, och där finns ju Glasindustrin infe särskilt mycket kapital aft hämta. Jag tycker därför atf detfinns all anledning för alt stödja vårt yrkande om enpåfyllning med 10 miljoner som går direkt fill glasbruksorterna. Jag står fast vid mitt uttalande om regeringenspassivitet. Jag tycker faktiskt att regeringen varit väldigt passiv. Det fannsett färdigt förslag vid regeringsskiftet . Sedan förhalades ärendet, ochdet kom ingen proposition . När vi 1979' äntligen fick ett beslut omen målsättning, så arbetade utredningen . som utredningenpågick uppstod många problem och många glasbruk lades ner, trots att vi helatiden vädjade till regeringen och sade: Gör någonting! Säg ifrånatt ingenting får hända medan vi håller på och utreder ärendet! Men regeringen gjorde inte ett dugg. Jag tycker därför attdet är regeringen som bär ansvaret för den nedgång som skett underutredningstiden. 34 (); Mycket vackert har sagts om glasriket. Enligtden debatt som förts finns det där en stor kunskapsbank atf ösa ur. Det är juglädjande för oss. Men kan det som många talar så vackert om omvandlas tillåtgärder som kan rädda denna del av landet, så skulle jag vara mycket glad ochtacksam. Låt mig också säga, herr talman, utan att jag för denskull uppfordrar fill att gå upp i talarstolen igen, att jaginte rikfigt förstår hur kan säga att vi inte behöver vara sånoga med aft leva fattade beslut. Jag tycker aftom vi här i har lagt fast en målsättning för glasindusfrin, så är detmyndigheternas skyldighet att se till att vi kan leva upp fill denmålsättningen. Och om vi inte kan leva upp till den, måste det vara riksdagensuppgift att ändra målsättningen. Den uppfattning som jag nu har framförtstämmer helt överens med den som framfört i sitt enhälligayttrande till regeringen över . Alla i var enigaom att det inte var SIND:s uppgift att ändra på en av fastlagdmålsättning. Jag vill också säga några ord om hurutvecklingen har varit inom glasriket under gångna perioder. Vi har startat ca 55 olika glasbruk i glasriket. De har successivt försvunnit, ett efter ett. har tidigare nämnt att vi nu har 19 glasbruk kvar i landet - något bruk ligger utanför def som vanligen benämns glasriket. Att så många glasbruk lagts ner har inneburit svikna förväntningar för många människor. Naturligtvis gäller detta främst dem som haft sitt levebröd inom dessa industrier, som är stolta över sitt yrke och som lever för det och befraktar det som någonfing mera än bara ett levebröd. De har sett sina förhoppningar grusas i och med aft 177 Men jag är övertygad om atf också de företagare som startat dehär industrierna har blivit besvikna, när de sett att de inte orkat hålla demvid liv. Det har också varit stora påfrestningar för kommunerna. förlorade vi i 6 glasbruk.Antalet minskade från 18 till 12. Än värre var, alt vi fick en minskning avantalet anställda i glasbruksindustrin från 1 400 fill 1 000. 400familjeförsörjare stod ulan anställning. I de orter där glasbruken finnsdominerar dessa helt samhällena. Jag kan som exempel nämna en kommun, som i ochför sig hör till dem som är mest beroende av glasbruksindustrin, menutvecklingen där är ganska betecknande för vad som skett vid allaglasbruksorter. Det är kommun. Inte av allaindustrisysselsatta i kommun arbetar inom glasindustrin. Det säger sigsjälvt vilka problem det blir när en sådan industri får besvärligheter. Helasamhällen hotas, hela yrkeskårer står utan möjligheter att försörja sig. Låt oss titta på vad turismen betyder för dessa samhällen.Man hade 1,4 miljoner besökare vid glasbruken . Det är den senastkända siffran. Turismen har tillfört 700 årsarbetskrafter inomglasbrukskommunerna. Jag vill hävda aft när staten går in och satsar pengar päaff hålla denna verksamhet vid liv är det mycket billiga pengar för mycket godaeffekter, små pengar för stora sysselsätfningsskapande effekter. Glasbruken är en liten industrigrupp, men den gruppen harvisats ett stort intresse från statsmakternas sida. Jag har litet svårt attförstå-jag delar uppfattning härvidlag - närhan säger atf man fidigare inte gjort någonting. regeringar har ocksåengagerat sig för glasindusfrin efter förmåga, med tillgängliga medel. Man kanfråga sig: Varför har statsmakterna varit så intresserade av att så starktengagera sig i en så liten indusfri? Jo, def har haft stor regionalpolitiskbetydelse, som jag har försökt klargöra. Def har haft kulturell betydelse. Detär ett konstnärligt inslag i denna hantverksmässiga tillverkning som är mycketstort. Den konstnärliga utformningen har betytt mycket för konkurrenskraftenhos glasbruken. Del visar sig - om vi ser på glasbruken historiskt - aff deföretag som haft en marknadsinrikfad konstnärlig produktion aft sälja har defgått bra för. De företag som haft ett sämre konstnärligt utförande på sinaprodukter har haft det besvärligare. Branschen får nu enligt vårt sätt att se inte bli mindre.Vi menar att vi skall leva upp fill tidigare fattade beslut omstorleken på glasindusfrin. Om den blir mindre kommer allt intresse frånkonstnärer, från unga engagerade människor att fa jobb inom denna indusfri attbortfalla, och den kommer av det skälet att dö. Man skall inte tro att dettafina hantverk, som kräver lång utbildningstid, fascinerar människor om de vetaft de inte har någon framtid inom yrket. Det är viktigt atf vi bygger ut produktionstekniken, attvi åstadkommer en sådan utveckling av produkterna att de går alt sälja påmarknaden. Det är viktigt att man får stöd fill samordnad marknadsföring. Ochdet är mycket viktigt att de olika företagen lägger ned allt arbete på affkonkurrera med andraländers glastillverkare och kanske inte riktigt lika mycket på att konkurreramed grannen i den andra kommunen. Vi har nog haft litet äv den tendensen. SIND:s rapporter är litet motsägelsefulla. Man säger attexportbearbetningen har varit osystemafisk - det gäller speciellt pånärmarknaderna i , och - och därför finnshär ingen marknad för framtiden. Jag tycker def är fel av SIND aft dra denslutsatsen. Om vi gör en systematisk satsning på marknadsföringen, borde vi istället kunna öppna dessa marknader för försäljning från våra länder. Här bordefinnas marknader som med riktigt insatta marknadsföringsåtgärder skulle kunnaskapa sysselsättningstillfällen för de svenska glasbruken. Här har tidigare talats om förhållandet mellan de storaglasbruken och de små glasbruken. Flera av de mindre företagen har gått upp istora koncerner. De stora bolagen har köpt upp glasbruken. De har blivitkapitalstarkare av detta förhållande. Förhoppningsvis kan man ökainvesteringarna i företagen och på det sättet se till atf de överlever. Jagtror infe man skall betona någon motsättning mellan de stora företagen och demindre inom glasindustrin, lika litet som inom andra industrier. Både de storaföretagen och de små företagen behövs. Det är mycket viktigt att vi accepterardeffa förhållande. Men det negativa är att beslutsfattarna nu har hamnat sålångt från produkfionen vid glasbruken, så långt ifrån de arbetare ochtjänstemän som arbetar i glasbruken. Det är man inte van vid påglasbruksorterna. Man är van vid att kunna gå direkt till chefen och diskuterafrågorna. Det här problemet med avståndet mellan beslutsfattare och anställdaborde man med litet god vilja kunna lösa såväl inom glasindustrin som inomandra företagsgrupper. Vad som är typiskt för glasindustrin är atf de som arbetarinom industrin, arbetare, tjänstemän och också företagare, är mycket stoltaöver sitt hantverk. Det börjar numera försvinna mer och mer inom industrin. Menglasarbetare och glasbrukstjänstemän i glasbruksorterna är stolta över sittjobb, de ser sig som en del av den konstnärliga produktion som de framställer.De har ett mycket starkt engagemang för sitt yrke, för sitt eget glasbruk, försitt hantverk och för den ort de lever i. Det här återspeglas, som har påpekat, i enrad aktiviteter. Jag vill bara säga att man i och län haft enrad studiecirklar, där man på ett mycket realistiskt sätt saft sig in i vad somegentligen hänt på arbetsplatsen, hur man skulle kunna förhindra en utvecklingdär framtiden ser litet mörk ut, vad man skall göra för all räddasysselsättningen i orterna, för aft kunna sälja produktionen och kunna få enskaplig lönsamhet i investeringarna och goda löner i företagen. Det här har man gjort i studiecirklar och samrådsgrupper,och man har gått mycket ambifiöst till väga. Dessa arbetsgrupper har lämnat enrapport, och en av dem har jag med mig - Glasriket, människan, miljön ochframfiden - en rapport som skall ligga fill grund för arbetarrörelsens egetnäringspolitiska program i . Vi har många sådana rapporter frånandra glasindustrier också. Det är alltså eff omfattande arbete som visar att glasbruksandanverkligen finns kvar. Def är någonting vi skall vara mycket glada för - undersådana förhållanden kan vi nog behålla det "glasrike" vi alla gärnavill ha. Def är väldigt viktigt atf man i det arbetet tar till varade anställdas kunnande och deras stora engagemang för sitt arbete. Jag tror aftman också skall vara öppen för olika ägarformer. Vi har sett under senare åratt det är framgångsrikt att löntagarna engagerar sig i företagen och aff destartar egna företag. Jag tycker alt samhället bör ställa upp och hjälpa fillpå allt sätt för atf stödja en sådan förändring av ägarstrukturen inomglasindustrin. Glasforskningsinsfitutet är mycket viktigt. Jag villuttala den förhoppningen aff def som står i utskotfsbefänkandet om tillförandeav medel till Glasforskningsinstifufef också blir verklighet. Om vi inte har enforskning och utveckling på detta område får vi det svårt att klarakonkurrensen med andra länder. Men jag vill också understryka aft def är mycketviktigt att den verksamhet som bedrivs vid Glasforskningsinsfitutet verkligenkommer de olika glasbruken till del och att de kan utnyttja forskningsrönen iproduktion och för ökat resultat på världsmarknaden. Med det anförda ber jag atf få yrka bifalltill de socialdemokratiska reservafionerna och det särskilda yrkande somBirgitta har framställt. Idetta anförande instämde och (båda s). 35ERIK HOVHAMMAR (m): Jag är övertygad om att alla som har deltagiti debatten har ett gemensamt, nämligen en önskan aft vi på olika sätt skallförsöka förstärka och bevara den glasindustrin i . Man har olika målsättningar, inte bara när detgäller glasbranschen utan också i fråga om andra branscher. I många fall hållerinte målsättningen. Man måste revidera den, man måste vara realistisk. Jag trorockså alt vi måste vara det, hur smärtsamt det än kan vara. Däremot är detviktigt atf vi på olika sätt försöker all aktivera och förslärka den svenskaglashanfering-en. Jag anser aft de förslag som vi nu skall ta ställning tillär ett bevis för god vilja inom regeringen atf försöka göra läget gynnsammareför det svenska glaset. Branschfrämjande åtgärder, exportfrämjande åtgärder,konsulfbi-drag, stöd dll designverksamhet, utbildningsstöd. avskrivningslån,bättre produktionsteknik, särskilda garantier för ökad exportakfivitet - alltdetta främjar ju den glashanteringen. Därför bör vi vara överens omatt förslaget som sådant är synnerligen positivt. Jag tycker aff man frånregeringens sida har gjort en verkligt god insats för att trygga en överlevnadoch en fortsatt framtid för för svensk glasindustri. Allra sist: Man kan vara optimistisk beträffande detsvenska glaset, därför att i - del nämnde bl. a. - har vien god och kvalificerad arbetarstam. Vi har hängivna företagsledare som kämparhårt. Över huvud taget har vi folk som vill slå vakt om den här hanteringen.Även om deninte betyder särskilt mycket för vår handelsbalans i räknat, såbetyder den trots allt väldigt mycket när det gäller alt göra PR för Sverigeoch för svenska produkter. Jag brukar säga - och det har jag framhållit många gångerfrån denna talarstol - atf det svenska glaset, som amerikanarna kallar Swedishcrystal, infe innebär så mycket i kronor räknat, men aft det betyder en godreklam för och att def banar vägen så aft vi i kan sälja -exportera -kapitalvaror. Därför bör alla ha intresse av att denna hantering fårfortsätta. I det avseendet bör vi alla vara överens. Mom. 1 (avslag på proposifionen) I en förberedande votering biträddes det av BirgittaJohansson under överläggningen framställda yrkandet med 138 röster mot 14 förmofion 1946 av m. fl. i motsvarande del. 150 ledamöter avstod frånaft rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 152röster mot 149 för det av under överläggningen framställdayrkandet. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (lån för alternativa sysselsätfningsprojekt)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 149 för reservafion 1 avIngvar m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (kulturanslag till glasindustrin) Utskottets hemsfällan bifölls med 287 röster mot 14 förmotion 1946 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 5 (importskydd) Reservation 2 av . fl., som ställdes motmotion 1946 av m. fl. i motsvarande del, antogs tillkontraproposition. Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 149 förreservation 2 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 (för flera företag gemensamt exportföretag) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 14 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmofion 1946 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 10 (utbildning för glasindustri) Utskottets hemställan bifölls med285 röster mot 14 för mofion 1946 av m. fl. i motsvarande del. 1ledamot avstod från att rösta. Mom. 11(löntagarägda företag) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 14 förutskottefs hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall fillmotion 1946 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrö.sfa. Om jordbruks-arrendators besittningsskydd vidfastighetsreglering Mom. 13 (samhälleligt övertagande av vissa tillgångar inomglasindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 14 förmotion 1946 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från aftrösta. Mom. 15 () Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 16 förmofion 1946 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från atfrösta. Mom. 16 (utredningsarbetet pä emballageglasområdet)Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 147 för reservafion 3 avIngvar m. fl. 1 ledamot avstod från atf rösta. Utskottets hemställan bifölls. 1980/81:27 om tilläggsbudget IIItill statsbudgeten för /81 (prop. 1980/81:125) 1980/81:24 om ändring i lagen omkontant arbetsmarknadsstöd (prop. 1980/81:162) Vad utskotten hemställt bifölls. 6§ Svarpå interpellation 1980/81:131 om jordbruksarrendators besittningsskydd vidfastighetsreglering har frågat justitieministernom det är lämpligt aff jordbruksarrendatorers besittningsskydd kan bringas attupphöra vid fastighetsreglering samt om justitieministern är beredd atf vidtaåtgärder för att stärka jordbruksarrendalorns besittningsskydd vid fastighetsreglering. Genom fastighetsreglering ombildas bestående fastigheter.Fastigheter kan också delas, vilket i så fall sker genom avstyckning ellerklyvning. En avtalad rättighet, t. ex. ett jordbruksarrende, gällerinte längre i mark som genom en fastighetsreglering frångår den fastighet därrättigheten har upplåtits. Verkan av en fastighetsreglering är i dettahänseende jämställd med expropriation och inlösen. Om däremot den belastadefastigheten delas så gäller i princip rättigheten i var och en av de nyafastigheterna. I likhet med vad som gäller beträffande övrigafastighetsbildningsåtgärder så måste en fastighetsreglering uppfylla deallmänna lämplighetsvillkoren i 3 kap.fastighefsbildningslagen (1970:988) för att få äga rum. En fastighetsregleringkan ske t. ex. för att man skall få fill stånd en mera ändamålsenlig indelningi brukningsenheter eller för aft bringa fastighetsindelningen iöverensstämmelse med en fastställd detaljplan. En jordbruksarrendafor har enligt jordabalkens regler inferätt till förlängning av arrendet om jordägaren gör sannolikt attarrendestället skall användas i enlighet med en fastställd detaljplan. Även deffallet att arrendestället behövs för en mera ändamålsenlig indelning ibrukningsenheter kan leda dll att förlängning av arrendet inte kommer fillstånd. Skillnaden mellan de ifrågavarande regelsystemen är främstden atf en fastighetsreglering kan leda till att arrendatorn får lämna arrendeställetföre arrendetidens utgång. Därvid har dock arrendatorn rätt till ersättning förskada. Fastighetsbildningsmyndighefen kan vidare i viss mån beakta enarrendafors intressen, när den bestämmer den tidpunkt vid vilken tillträdeskall ske. Vid remissbehandlingen av en inom justitiedepartementetupprättad promemoria (Ds Ju 1977:12), Uppföljande översyn avfastighefsbildnings-lagsdftningen, kritiserades det förhållandet atf def infevar möjligt för förrättningsmannen att förordna att en avtalad rättighet efteren fasdghets-reglering alltjämt skulle gälla i den överförda marken. Ävenfasfighetsbild-ningslagens ersättningsregler kritiserades av remissinstanserna. De berörda frågorna utreds nu avfastighetsbildningsutredningen. Jag anser mig inte böra ta ställning till omdef behövs lagstiftningsåtgärder för att stärka jordbruksarrendatorersbesittningsskydd vid fastighetsreglering innan utredningen har redovisat sittställningstagande. Om jordbruksarrendators besittningsskydd vidfastighetsreglering 37IVAN (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min interpellation. Inom parentes vill jag säga att man får varalycklig över att det finns något statsråd kvar i regeringen som kan svara. I svaret bekräftas att en arrendafors besittningsskydd kanäventyras vid en fasdghefsreglering. Den skadeståndsrättsliga ersättningenuppväger på intet sätt den uppenbara nackdelen för en arrendator att kunnatvingas lämna arrendestället före arrendetidens utgång. Ytterst betänkligtsynes det vara atf det i varje fall teoretiskt kan arrangeras enfastighetsreglering som har fill syfte aft undanröja det besittningsskydd somarrendelagstiftningen ger arrendatorn. Jag har bl. a. mot den bakgrunden frågat justitieministernom han anser att det är lämpligt att jordbruksarrendaforns besittningsskydd kanbringas atf upphöra vid en fastighetsreglering. Tyvärr är statsrådet inteberedd att nu svara på den frågan. Jag hade gärna sett ett mera positivt ochspontant svar på min fråga. Jag finner det för min del vara självklart atf manmåste kunna undanröja möjligheten atf kringgå besittningsskyddet genom att gådll väga på ett sätt som lagstiftaren aldrig hade tänkt sig. Statsrådet hänvisar till fasfighefsbildningsutredningen.Jag tillhör själv denna kommitté, men jag har inte kunnat utläsa av direktivenaff den i min Om jordbruksarrendators besittningsskydd vidfastighetsreglering interpellationaktualiserade frågan skall behandlas av utredningen. Genom justitieministernssvar får det emellerfid nu anses vara fastlagt atf så är fallet. Jag får väldärför se till att bevaka frågan i det vidare arbetet i utredningen. Den tänkbara uppmärksamhet som denna interpellation kanåstadkomma hos jordägare, arrendatorer och myndigheter hoppas jag också kankomma att skärpa vaksamheten mot eventuellt missbruk av nu gällande bestämmelser. Jag vill fråga statsrådet om regeringen ärberedd all i administrativ ordning, i väntan på det kommande förslaget frånutredningen, öka informationen genom vederbörande myndigheter i syfte attjordbruk-sarrendatorer i förekommande fall skall kunna bevaka sin rätt. Me'd det anförda ber jag än en gång att fåtacka för svaret på min interpellation. Av mitt svar framgår aft frågeställningen inteär så enkel. Att helt låta arrenderätten gälla även vid fastighetsreglering ärkomplicerat och kunde hindra en ändamålsenlig planering av samhället. Men jagerkänner, som jag sade, att deffa är ett problem, och jag är glad över aftfrågan nu kommer att tas upp av fasfighefsbildningsutredningen. Jag vill understryka attarrendatorn inte är rättslös f. n. Hans rätt skall beaktas vid förrättningen.Och jag tycker def är viktigt atf arrendatorerna får bättre upplysning på dethär området - där håller jag gärna med . Jag tror aft den bästavägen för det är att deras egna organisationer sprider upplysning. Jag trorfaktiskt det är mer effektivt än om myndigheterna vidtar åtgärder - de vetredan om detta och skickar ut underrättelser. Problemet gäller affarrendatorerna verkligen skall uppmärksamma de kallelser som de får ochframställa krav om att få sin rätt. 39IVAN (): Jag är medveten om aft det i fråga omfastighetsreglering kan föreligga vissa situationer då besittningsskydd för enarrendator kan komma att utgöra ett hinder för en lämplig förändring av enfastighet. Men jag noterar med tillfredsställelse att justitieministern påpekaraff jordbruksar-rendaforerna infe är rättslösa. Eftersom jag redan i interpellafionen har anfört aff jagkänner till vissa konkreta fall då jordbruksarrendaforer inte kunnat bevaka sinrätt på ett rimligt sätt, vill jag fästa stort avseende vid vår gemensammaförhoppning att informafionen dll arrendatorerna skall kunna förbättras. Jagkänner väl fill aff myndigheterna formellt är skyldiga aft underrätta enarrendator om hans rättigheter. Jag tror också aft så sker. Jag är därför klaröver alt del kan vara angelägel även för jordbrukels eller motsvarandeorganisationer aft bevaka informationssidan. Men jag tror också - och det vardärför jag ställde frågan -att det kan vara angeläget attfastighetsbildningsmyndigheterna lägger manken fill för att på olika sätt informera dem som är berörda - jordbruksarrendatorernaframstår ibland infe som de mest angelägna att informera. Men vi skall gärna hjälpa till från vår sida, och filldess att kommande förslag från vår utredning förhoppningsvis skall kunna ledatill förändringar i lagstiftningen på detta område får vi väl nöja oss med atfförsöka öka informationen. 7§ På hemställan av tredje vice talmannen beslöt kammarenkl. 12.16 att ajournera sina förhandlingar till , då de till dagensbordläggning anmälda utskottsbetänkandena väntades föreligga. Om jordbruksarrendators besittningsskydd vidfastighetsreglering 8 § Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. 9 § Anmäldes och bordladesPropositionerna 1980/81:193om vissa ändringar i kapitalbeskattningen 1980/81:198 om reglering av prisernapå fisk, m. m. 1980/81:200 om i år 19881980/81:202 om sfimulansåtgärder inom bostadssektorn 10 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1980/81:27om verkställd granskning av samt förslagom disposition av vinst (redog. 1980/81:9 och 1980/81:11) 1980/81:28 om verkställd granskning av 1980/81:10 och 1980/81:12) 1980/81:29 om anslagför /82 dll (prop. 1980/81:100 och förs. 1980/81:20) 1980/81:32 om anslag påtilläggsbudget III inom ekonomidepartemenfets verksamhetsområde (prop. 1980/81:125) 1980/81:33 om anslagpå dlläggsbudget III inom budgefdepartementets verksamhetsområde 1980/81:34 om allmän beredskapsbudgetför /82 (prop. 1980/81:140) 1980/81:35 om fortsatt valutareglering (prop.1980/81:163) 1980/81:36 om villkoren för lönsparande på vinstsparkonfo (prop.1980/ 1980/81:51om dlläggsbudget III till statsbudgeten för /81 1980/81:125) 1980/81:52 om vissa förslag påtullområdet (prop. 1980/81:159) 1980/81:53 om ömsesidigt nordiskt biståndsavtali fullfrågor (prop. Nr 135 1980/81:55 om rätt dll avdrag vidinkomsttaxeringen för s. k. allmänna Fredaeen den skadestånd enligt arbetsräftsliga lagar 8 mai 1981 1980/81:56 om enhetligaskatteregler för barnpension m. m. 1980/81:33om anslag fill polisväsendet m. m. 1980/81:100) 1980/81:34om mellankommunala skatterätten (prop. 1980/81:143) 1980/81:13om skadeståndsansvaret för omhänderhavd egendom 1980/81:18 om internationellarättsförhållanden rörande äktenskaps rättsverkningar 1980/81:19 om begränsningav redares skadeståndsansvar 1980/81:20 om nya namnregler 1980/81:21om lagstiftningen rörande onykterhef i trafik till sjöss /81:22 omförsäkringsvillkor för diabefiker Utrikesufskoffets betänkande 1980/81:24 om vapenexport