prot · G40948 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är nödvändigt att komma till rättamed detta stora strukturella underskott i statsbudgeten, bl. a. genombesparingar i statsverksamheten. fattade för några veckor sedanprincipbeslut om riktlinjerna för behandlingen av frågan om besparingar i I detnu aktuella betänkandet från utrikesutskottet behandlas utrikesdepartementetsdel av de tilltänkta besparingarna i statsbudgeten. Besparingarna gäller tvådelar, dels utrikesförvaltningen, dels biståndet. Vadförst gäller besparingarna inom utrikesförvaltningen så har utskottet, som viceordföranden nämnde, kunnat enas om dessa. Inom har manunder senare år genomfört besparingar genom en omfördelning av personella ochandra resurser. I propositionen redovisas dessutom ett antal ytterligarebesparingar som beräknat på helt budgetår skulle medföra en utgiftsminskning om8 milj. kr. Det gäller en omfördelning av personal som innebär att vissakonsulära och andra förvaltningsuppgifter handläggs på annan ort än f. n. Detinnebär en ökad användning av systemet med avgiftsbelagd verksamhet vidambassaderna, och det innebär en viss begränsning av anslagen förinformationsverksamhet. Uskottettillstyrker de föreslagna besparingarna och gör dessutom vissa påpekanden medanledning av den socialdemokratiska motionen. Vi påminner om möjligheterna attgöra besparingar i samband med lokalanskaffning utomlands. Vi påminner om detbeslut som har fattats av regeringen när det gäller begränsningari rätten till första klass flygresor, och vi tillstyrker vad som nämnts imotionen om en höjning av räntesatsen vad gäller lån till utlandsstationeradpersonal. Utskottet påpekar också att man i det fortsatta internabesparingsarbetet inom UD bör ta till vara några ytterligare uppslag som förtsfram i motionen. Beträffandeden andra delen av besparingarna skall jag först göra ett påpekande medanledning av vad sade. Det gäller kostnader för de skolor somSverige har i vissa av våra biståndsmottagarländer. Det är skolor där andelenbarn till föräldrar som är knutna till biståndsprojekt uppgår till i detnärmaste , och dessa skolor finns i , , ,,och . Närdet gäller biståndsanslagen i stort föreslås i propositionen en omläggning avberäkningen av biståndets omfattning så att man i fortsättningen skall räknabiståndsanslagens andel inte av bruttonationalprodukten utan avbruttonationalinkomsten. I den internationella biståndsstatistiken använder manvanligen just bruttonationalinkomsten - gross national income -? som mått närdet gäller att fastställa givarländernas biståndsandelar, och det gäller ocksåflera av de länder som vi ofta jämför oss med när det gäller biståndet. Skillnadeni beräkningssätt mellan bruttonationalprodukt och bruttonationalinkomst bestårframför allt i om de räntor som betalar på sin numera rätt storautlandsskuld skall inkluderas i det mått som man använder som bas förfastställande av biståndsvolymen eller inte. Jag tycker att det är rimligt i det här sammanhanget använder sig av en beräkning som är rensad frånräntorna på utlandsskulden. Dettainnebär att biståndsvolymen - om den beräknas på bruttonationalinkomsten istället för på bruttonationalprodukten och om procentandelen är oförändrad -blir något lägre. Jag vill påminna om att detta Besparingari statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. naturligtvisinte innebär någon minskning av biståndsanslagen, vilket en del inlägg härskulle kunna tyda på. Tvärtom - i budgetpropositionen 1981/82 som kommer attligga på kammarens bord om en månad föreslås en ökning på biståndsanslaget medbortåt . Detta är som jag ser det, herr talman, det i sammanhangetviktiga, nämligen att den av samhällsekonomiska skäl nödvändiga neddragningenav statsutgifterna, som måste ske, bara i mycket marginell utsträckningberör biståndsanslagen. Vi står nästa budgetår kvar vid målsättningen att ge av vår samlade produktion till de fattiga länderna i bistånd. kommerockså att vara det bland västvärldens industriländer som ger denstörsta andelen av sin samlade produktion i bistånd till den fattiga världen.Om detta råder en relativt bred politisk enighet, och jag tycker inte att viskall låta dagens debatt dölja denna grundläggande enighet och det värdefulla iatt en sådan partipolitisk enighet trots allt finns. Jag yrkarmed detta, herr talman, bifall till utskottets hemställan. 28 (): säger att man internationelltsett använder sig av BNI, dvs. bruttonationalinkomsten, och att det därför ärrimligt att man nu gör den här förändringen. Inom socialdemokratin tycker viatt det är rimligt att man håller fast vid den beräkningsmetod som har använtsalltsedan man antog det här målet, dvs. Det är klart att biståndsanslaget - det får vi verkligenhoppas - inte blir lägre ; det skulle vara katastrofalt. Men höjningenminskar med 60 milj. kr. Jag tror att det betyder väldigt mycket, om vi får 60milj. ytterligare när vi skall fördela pengarna på de olika länderna inomdet område där vi har att fördela dem. Från vår sida tycker vi alltså attvi bör hålla fast vid den beräkningsmetod som vi haft tidigare, dvs. Det är det som för oss är rimligt och som det finns en bred opinion bakom. 29BERTIL MÅBRINK (vpk): Såvitt jag förstår ökar biståndet nästa årmed en halv miljard. Det måste det göra, eftersom inflationen har fortsatt osv.Men det rör sig här om en minskning av biståndet med 60 milj. kr. på grund avde ändrade beräkningsgrunderna. Det innebär en sänkning av biståndet - det kanvi inte komma ifrån. Här öppnar man naturligtvis för ytterligare sådana häråtgärder. Vad blir det ? Besparingarna skall ju fortsätta. Vad skallman då börja att nagga på när det gäller biståndsbudgeten? Jag tycker att detskulle ha varit hederligare av att säga att under två måstevi sänka enprocentsmålet med två eller tre tiondelar eller vad det nu kanhandla om. Jag tycker att det skulle vara ärligare att direkt säga det, om ninu vill nagga på dessa pengar. Jag anser att man inte skall göra det. Nidäremot anser att man skall göra det, och ni har gett efter för moderaternastryck i regeringen. Det är väl det saken handlar om. Men då försöker ni slingraer undan denna sänkning av biståndsbudgeten genom att använda sådana här fiffighetermed beräkningsgrunder osv. Gå i stället ut och säg att vi tyvärr måste sänkabiståndsbudgeten med två ä tre tiondels procent ! är en oerhört stor summa för , för , för Mozambiqueoch för , om man tänker på hälso- och sjukvård, utbildning osv.- Därskulle man kunna göra enormt stora insatser för dessa 60 milj. kr. Anf.30 (): Det är naturligtvis så att denna ändrade beräkningsmetod medför ettnågot lägre anslag än om man beräknar biståndet i procent avbruttonationalprodukten. Skillnaden är betingad av att våra utlandsräntor, sominnefattas i BNP, har blivit en allt tyngre ekonomisk börda. Däremot är detinte så att den andel som vi ger till de fattiga länderna minskar räknat iförhållande till vår inhemska konsumtion, utan det är snarare tvärtom. Jagtycker att det är viktigt att slå fast att i en situation då vi av samhällsekonomiskabalansskäl tvingas begränsa vår inhemska konsumtion, så tar vi inte det tillintäkt för en motsvarande minskning av våra biståndsinsatser till de fattigaländerna. Detfinns en ekonomisk verklighet som ingen av oss kan komma ifrån. Självfallet ärdet på det viset att åtgärder för att återställa den samhällsekonomiskabalansen i längden är en förutsättning för att vi skall kunna gå vidare medvåra biståndspolitiska insatser. Jagvill gärna upprepa att det betydelsefulla i det här sammanhanget är att de rättbetydande besparingar i statsbudgeten som är nödvändiga inslag i den aktuellaekonomiska politiken i väldigt liten utsträckning kommit att beröra debiståndspolitiska anslagen. Utskottetshemställan bifölls med 154 röster mot 153 för reservationen av GertrudSigurdsen m. fl. 7§ Hjälp till misshandlade kvinnor betänkande 1980/81:8 om hjälp till misshandlade kvinnor m. m. 31 INGA (vpk): Det finns ingen statistik på hur omfattande kvinnomisshandeln är ivårt land. Men man vet ändå att den är vanlig. polisanmäls ungefär 3000 fall av kvinnomisshandel. I över hälften av de här fallen tar kvinnornatillbaka sin anmälan. På varje anmält fall räknar man att det går Hjälp till misshandlade kvinnor En enkel matematik visar att detbetyder att flera hundratusental misshandelsbrott begås mot kvinnor. Det är mycket sannolikt att alla människor känner någonkvinna som misshandlas. I varje trappuppgång och på varje arbetsplatsförekommer misshandel. Och den förekommer inom alla samhällsklasser och inomalla yrken. Men det verkar troligt att kvinnomisshandel är vanligare i familjermed alkoholproblem. Männen har haft lagliga rättigheter att aga sina hustrur.Först lag uteslöts den "lagliga ägan mot hustrun" urlagtexten. strafflag försvann männens legala rätt att aga sinahustrur. beslöt man att göra misshandelsbrottet till ettangivelsebrott. Det betyder att det är kvinnan själv som måste anmälamisshandeln för att mannen skall kunna åtalas. Motiveringen var och ärfortfarande att man vill "värna om familjen". Det är bara ommisshandeln skett på allmän plats och om den är "grov" som en annanperson kan göra den här anmälan. Och eftersom misshandel sker ibostaden, så hänger det på kvinnan om det skall bli någon anmälan. Bara deallra grövsta fallen av kvinnomisshandel som anmäls resulterar i åtal,rättegång och dom, dvs. 300-400 män döms . Hälften av demfår böter, får fängelsestraff, i regel . Genom denna åtalsregel kommer många misshandelsfall aldrigfram. Den dolda misshandeln är med all säkerhet mycket stor. blirungefär 50 kvinnor ihjälslagna av sina makar, fästmän eller sammanboende. Detbetyder att mer än en tredjedel av alla mördade i vårt land är kvinnor sommisshandlats. På i ville man veta hur mångaav de 500 kvinnor som kommer till psykakuten som utsatts förmisshandel. Bara 41 kvinnor uppgav att de misshandlats. Ingen av dem anmäldemisshandeln. Kvinnor uppger i stället att de vill ha hjälp med sömnproblem,ångest och neurotiska besvär. På gjordes en undersökning av 100människor som kommit till sjukhusets oralkirurgiska mottagning, där man lagadeskadade käkar och utslagna tänder. Av de 100 var 25 kvinnor. Av dessa hade 16utsatts för våld. De allra flesta misshandlade kvinnor kommer inte in inågon statistik. De får magkatarrer och ångest i stället. Det verkliga våldetmot kvinnor har en liten synlig andel och en hög dold andel, en doldbrottslighet som inte kommer till myndigheternas kännedom och inte blir föremålför polisiära och andra åtgärder från samhället. Alla brott borde ligga under allmänt åtal. Allmänanmälningsplikt måste gälla även för kvinnomisshandel. Det går inte att harättsformer som stannar vid ytterdörren till en bostad. Jag är glad att sexualbrottsutredningen i tilläggsdirektivhar fått i uppdrag att se över rättsaspekten i denna fråga. I väntan på dennaöversyn skulle andra åtgärder kunna vidtas. Dessutom har det kommit till minkännedom att utredningen, på grund av att det saknas ordförande, under många Iakuta situationer av misshandel är kvinnan och hennes barn ofta helt utlämnade.Det finns oftast ingenstans att ta vägen och ingen att tala med. I varje störrebostadsområde borde det finnas någon form av social jourtjänst, där det fannsmöjlighet för kvinnan både att övernatta och att få någon att tala med. Dennajourverksamhet borde gå att inrymma i vanliga lägenheter med personal dygnetrunt. Stat och kommun borde också stödja de initiativ till särskilda kvinnohussom tas på allt fler håll i landet. Det borde finnas ett kvinnohus i varjestörre stad, och ekonomiskt bidrag för denna verksamhet borde utgå. betänkande nr 8 behandlas två motioner som tar upp frågan omkvinnomisshandel. Den ena är vpk-motionen 1224. Motionerna harremissbehandlats, och överlag instämmer ur olika aspekter de olikaremissinstanserna i motionernas krav att det behövs åtgärder för att hjälpafrämst kvinnorna i en svår situation. säger t. ex. beträffandevpk-motionen, där kravet på akuta hjälpåtgärder i form av jourlägenheter ibostadsområdena förelås, just att jourlägenheter kan vara ett sätt att hjälpa. Motionernahar, som det heter, behandlats välvilligt av utskottet, som ger till känna attdet kan vara motiverat med särskilda insatser för att ge hjälp och stöd åt densom utsatts för misshandel och åt barnen i familjen. Starkaskäl talar enligt utskottet för att med anledning av motionerna tarinitiativ till en översyn som syftar till att kartlägga behovet av olika sådanainsatser och att överväga hur insatserna lämpligen bör utformas. Utskottetförordar att en sådan översyn kommer till stånd. Den bör främst avse akutastöd- och hjälpinsatser. Menhelt tillgodosedd är inte vpk-motionen. I vår motion yrkar vi på att medelställs till förfogande för finansiering av kvinnohus och för att kommunernaskall kunna bedriva försöksverksamhet i denna fråga. Detta har inte utskottettagit upp. I gengäld skall det göras en översyn, som inriktats på hur socialjourverksamhet kan utformas. Dethade varit bra med pengar till kommunerna och till kvinnohusen för dennaverksamhet, men jag skall låta mig nöja med det som utskottet skrivit och kanåterkomma i ett annat sammanhang, om det är påkallat. Jag har inget yrkande, men vill hoppas att denna fråga får en snabbbehandling, för det är en allvarlig och brådskande fråga. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 32 (): Frågan om kvinnomisshandel har rönt berättigaduppmärksamhet, inte minst genom bok älskar agar man?,men också genom tidningsartiklar, TV-program och BRÅ:s aktiviteter. Låt oss erkänna attkvinnomisshandelns stora omfattning överrumplat oss - men tror jag inte attnågon i den här kammaren behöver övertygas om att det är viktigt medkraftfulla, skyndsamma åtgärder från samhällets sida. Jagutgår ifrån att alla här i kammaren följer samhällsdebatten. Då kan manknappast ha undgått att konfronteras med denna grymma verklighet, och jagbehöver inte ta tid med att belysa den. har heller inteifrågasatt att detta är ett allvarligt juridiskt och socialt problem, liksominte heller de remissinstanser man anlitat för att få underlag för betänkandet.Jag anser mig till fullo ha fått stöd för min och tio andra socialdemokratiskariksdagskvinnors motion i socialutskottets betänkande, eftersom man därförordar en översyn av den akuta hjälpen åt misshandlade kvinnor. Jagtycker också att det är bra att vpk är nöjt och att vi kan glädja oss åt ettenigt utskott. Sannolikt får vi också en enig kammare med oss i etttillkännagivande till regeringen om en översyn av behovet av akut hjälp åtmisshandlade kvinnor. Jag tycker att det är ett fall framåt i kampen motkvinnomisshandeln. Möjligenkan man beklaga att den här frågan inte kom upp till behandling redan undervårriksdagen, för då skulle den av socialutskottet förordade översynen hakunnat vara i gång , och statsbidragen skulle kunna komma snabbare. Samtidigtvar det ju bra att man gjorde ett ordentligt remissförfarande först. Jag troratt det bidragit till utskottets positiva behandling. Jag vill bara starktunderstryka kravet i vår motion på en skyndsam utredning. Jag vill yrka bifall till hemställan i socialutskottets betänkande. I detta anförandeinstämde (). 33 (): De två motionerna 1979/80:633 av m. fl. och 1979/80:1224av m. fl. tar upp ett problem som uppmärksammats under det senasteåret men som tyvärr har funnits . Meradjupgående analyser av vad som orsakar kvinnomisshandel och vilka insatser somkrävs för att råda bot på denna mycket komplicerade fråga i egentlig meningsaknas. Samhälletmåste vara vaksamt på problem av den här karaktären och se till både att densom utsätts för misshandel skyddas i en akut situation och framför allt attinte misshandeln upprepas. Samhällethar många olika former av hjälp som misshandlade kvinnor kanbehöva, t. ex. rättshjälp, socialhjälp, medicinsk och kristera-peutisk hjälp.Men detta är inte tillräckhgt. Hjälp kan även behövas i akuta situationer. Denmisshandlade kan behöva någonstans att ta vägen, men också hjälp med att redaut sina problem. IStockholm och har speciella kvinnohus öppnats. Andra kommuner harsocial jourverksamhet dit kvinnorna kan vända sig. Utskottet anser, liksom deremissinstanser som yttrat sig, att det är behövligt med en översyn av de särskildaåtgärder som kan erfordras för att ge hjälp och stöd åt Nr 48 Besparingar i statsverksamheten, m. m. den som misshandlats. Somframgår av utskottsbetänkandet bör översynen bl. a. överväga hur socialjourverksamhet kan utformas för att lämna effektiv hjälp åt dem som utsatts förmisshandel och åt deras barn. Likaså bör de verksamheter som bedrivs av landstingoch kommuner samt av enskilda organisationer följas och utvärderas.Erfarenheterna från liknande verksamheter i andra länder bör också tas tillvara vid översynsarbetet. Härhar inte framställts annat yrkande än om bifall till utskottets hemställan, ochmed det anförda vill också jag yrka bifall till hemställan i utskottetsbetänkande /81:8. Socialutskottetsbetänkande /81:12 om fosterföräldrars situation 9§ Besparingar i statsverksamheten, m. m. Föredrogs kulturutskottets betänkande 1980/81:13 ombesparingar i statsverksamheten, m. m. 1980/81:20). Anf.34 TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålles gemensamöverläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen fåryrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 35 (): I det betänkande från kulturutskottet som vi nu skall diskuterabehandlas ett antal förslag till besparingar. Regeringenhar i sin sparplan "berett tillfälle att ta del av" vadstatsråden i anfört om barnfilmrädet resp. stödet tillungdomsorganisationerna. Detär ganska märkliga saker man där får veta. Eller vad sägs omutbildningsministerns idé att spara 1 milj. kr. genom att överförabarnfilm-rådets uppgifter på annat organ - när barnfilmrådet kostar staten bara800 ? Fler rationaliseringar av den modellen och vi skulle snart hareparerat havererade ekonomi. Kulturutskottetsmajoritet, bestående av socialdemokrater och centerpartister, anser inte attriksdagen skall ta ställning i besparingsfrågor där konkreta förslag intepresenterats. och folkpartisterna envisas däremot med attbesparingar skall göras, även på de blygsamma insatser som riktas til! Besparingar i .statsverksamheten, m. m. Punkterna 3-5 i kulturutskottets betänkande rör frågor omradio och TV. brottas just nu med betydande ekonomiska problem,det får vi veta nästan . Utbildningsministern har aviserat en kraftighöjning av mottagaravgifterna. Trots detta blir det nödvändigt att göra avkallpå vissa angelägna utbyggnadsplaner. Utbildningsradion får inte genomföra sinplanerade nybyggnad på . Företaget ställs då inför en helt ny situation.I det läget är det motiverat att en utvärdering görs av den nuvarandeverksamhetens inriktning, innehåll och omfattning. Utskottet har i denna delinstämt i tankegångar som förs fram i den socialdemokratiska motionen 73. Genom att utnyttja lokaler i förUtbildningsradions behov bör en väsentlig besparing kunna ske. Också på denpunkten instämmer utskottet med den socialdemokratiska motionen. Kraftiga insatser måste nu vidtas för att förbättraSveriges Radios ekonomi. I första hand måste avgiftsskolket stoppas. Det ärinte rimligt att undanhålles genom att TV-innehavarefuskar med inbetalning av avgifterna. Det medför att andra får betala destomer. Detta är djupt osolidariskt. Uppbördssystemet måste också effektiviseras, så attkostnaderna för själva inkasseringen av avgifterna begränsas. Vidare menar vi att genomförandet av vissa delar av denradioreform som beslutades måste senareläggas. Det får dock, enligt vårmening, inte gå ut över programkvaliteten. Det är beklagligt att planerade utbyggnader inom SverigesRadio på detta sätt måste begränsas och senareläggas. Mot denna bakgrund framstår det för oss socialdemokrateregendomligt att utbildningsministern så energiskt driver frågan omförverkligande av . Ännu mer förvånande är det att centernsmotstånd mot Nordsat nu tycks ha upphört. har utretts i flera etapper.Redovisade utredningskostnader uppgår till ca 13 milj. kr. Ett omfattanderemissmaterial har lämnats in. Det har i den senaste tidens debatt hävdats att motståndetmot Nordsat är begränsat till vissa kulturarbetarkretsar. Underförstått tycksman mena att det inte är så mycket att fästa sig vid. Jag vill peka på vad vi nämnt både i densocialdemokratiska motionen och i reservation nr 4 om de sveriska remissvaren.De myndigheter och organisationer som yttrat sig i frågan är till heltövervägande del negativa till förslaget om Nordsat. Bland dem som avstyrkerfinner vi LO, TCO, , , , , deflesta studieförbunden. , samtliga organisationer förkulturarbetare, m. fl. uppvaktades utbildningsministern avFöreningen med krav att Nordsat måste avvisas.Bakom denna uppvaktning stod 25 ungdomsorganisationer, däribland ochfolkpartiets ungdomsförbund, KDU, SSU, Förbundet unga, , Unga örnarochflera kyrkliga och frikyrkliga ungdomsorganisatio- Densvenska opinionen är alltså mycket negativ till Nordsat. Vilka är då motiven emot Nordsat? Ja, de är främstekonomiska och kulturpolitiska. Hur man än argumenterar, så kommer man inte ifrån attNordsat skulle innebära betydande merkostnader på etermediaområdet. Dekostnaderna gäller själva satellitsystemet och mottagarutrustningen. MenNordsat skulle också medföra ökade programkostnader, vilket tyvärr har kommitbort i debatten. Både importerade och egenproducerade program i svensk TV blirdyrare när de sänds via Nordsat, eftersom inköpspriser och ersättningar till upphovsmänökar när programmen vänder sig till ett större antal mottagare. Dessakostnadsökningar är automatiska och inträffar redan vid oförändrat utbud iSveriges TV. Det är önskvärt att kan öka den nationellaegenproduk-tionen och andelen gestaltande program. Men, som Radioskriver i sitt yttrande, "ett beslut om nordiskt satellitsamarbete enligtden här utredda modellen skulle kunna försvaga eller motverka förutsättningarnaatt ytterligare öka kvalitet och allsidighet i det nationella programutbudetunder överskådlig tid". Jag noterar med tillfredsställelse att även utskottetsfolkpartister och moderater nu erkänner att Nordsat beräknas medföra "såstora kostnader att det av den anledningen måste anses tveksamt om projektetkan och bör realiseras". Det är en berättigad tillrättavisning av Jan-ErikWikström och statssekreterare som på ett demagogiskt sätt försöktförringa kostnaderna, nu senast i en artikel i . Syftet med Nordsat var från början att stärka den nordiskakulturgemenskapen. I de många remissvaren har på ett övertygande sätt visatsatt den nordiska kulturgemenskapen bättre kan främjas på andra sätt än via engemensam satellit. En väg är att öka programsamarbetet inom Nordvisionen. Avde program som TV köper utomlands kommer bara från nordiskaländer. En ökad utväxling av program bör vara möjlig inom ramen för nuvarandeprogramproduktion. Om man emellertid vill åstadkomma en väsentlig utbyggnad avNordvisionen är det nödvändigt att stärka TV-företagens ekonomiska resurser.Det är också viktigt att programverksamheten ges en stark nordisk profil. Enutbyggnad av korrespondentnäten i de nordiska länderna kan medverka till ensådan utveckling. Resurserna för folkbildningsorganisationernas nordiskasamarbete behöver förstärkas. Även ungdoms- och idrottsutbytet är eftersatt.Stödet till dessa tre stora områden uppgår f. n. till endast något över 3 milj.kr. Eftersom såväl folkbildningnen som ungdoms- och idrottsorganisationerna nuär utsatta för sparplanen, kan man befara att deras möjligheter till insatserpå det nordiska området också kommer att begränsas. Det klingar därför falskt när utbildningsministern ochandra borgerliga förespråkare för Nordsat talar om vikten av nordiskt samarbetesamtidigt som de urholkar resurserna för dessa organisationer. Ett annatargument för Nordsat som ofta framförs är att den skulle utgöra Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. ett skyddmot de program som kommer att distributeras från västtysk resp. fransksatellit.