prot · G409147 · 1980-12-31 00:00:00 — Det visade sig när man skulle börja utforma lagen attdet inte var så otroligt enkelt. Och menar säkerligen inte skall stifta lagar som inte garanterar den rättssäkerhet som varje människahar rätt att kräva. I varje fall vill inte jag det, och jag tror attmajoriteten i denna kammare delar min uppfattning. Sedan kan man naturligtvis göra olika värderingar ochbedömningar av hur värdefull denna produkt blev. Det är mycket möjligt att denså småningom blirföremål för ytterligare prövning. Men får vi vänta och se hur lagen kommeratt slå. angriper oss för att vi inte har stöttförslaget om förstärkningar till bl. a. länsstyrelserna ochkronofogdemyndigheterna. Jag är den förste som skulle vilja ställa mig bakomförstärkningar på detta område för att vi inte minst skulle kunna få in de 7miljarder som man bedömer ligger ute i obetalda skatter. Men vi vet inte om vigenom sådana här förstärkningar får in dessa pengar. Om vi visste det, skullevi kunna inrätta dessa tjänster på stubinen, men det går troligen inte. Och detär väl ingen hemlighet för hur landets ekonomiska läge är. Detfinns helt enkelt inte pengar. Eller skall vi ytterligare underbalanserabudgeten, med risk för att vi inte ens får fillbaka de somvi så gärna vill ha in? Om vi kan genomföra de här förstärkningarna skall viockså göra det. Men vi måste svara för finansieringen. vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. AnL 10ARNE (): Det går en mycket klar politisk skiljelinjemellan socialdemokraterna och de borgerliga när det gäller åtgärder mot denekonomiska brottsligheten. Så har det varit , men det har varitsärskilt markant under de borgerliga regeringarnas tid. I det betänkande från justitieutskottet som vi nubehandlar finns den politiska motsättningen mycket tydligt markerad. I ettdrygt fyrtiotal remisser från myndigheter och organisationer, i yttranden frånåtta riksdagsutskott och i de delade meningar som kan avläsas i 15reservationer avspeglas klart skiljaktiga uppfattningar om angelägenheten avåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Det är, som utskottets vice ordförande harsagt, ett unikt dokument justitieutskottet presenterar. Det kan ses som en rödkampbok mot den varböld i vårt samhälle som den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten vuxit ut till. Men tyvärr är det en kampbok med många borgerligabromsmarkeringar. har haft att taställning till förslag till åtgärder för att komma till rätta medskattebrottslighet och annan ekonomisk brottslighet. Redan tidigare, under1960-talet, startade dåvarande regeringen ett mycket stort antal taxeringskontroller,som väckte liv i kraven på samhällets motåtgärder mot denekonomiska brottsligheten. Dessa taxeringskontroller pågick in ,men märkligt nog blev kontrollen Entreprenad 76 den sista i serien - då fick viju också en ny regering. Men egentligen var det genom den s. k, AMOB-rapportenfrån 1977 som den ekonomiska brottslighetens omfattningblottlades och samlade krav på åtgärder restes. Varken i opposition eller iregeringsställning har man från borgerligt håll varitpådrivande när det gällt att ta upp kampen mot den ekonomiska brottsligheten. I den första borgerligaregeringsförklaringen - den från 1976- fanns inte ett ord om insatser motdenna brottslighet. Inte heller tidigare har jag kunnat finnanågra borgerliga motionskrav - f. ö. inte heller några krav från vpk - pååtgärder i denna brottsbekämpning utöver dem som den dåvarandesocialdemokratiska regeringen vidtog. Den politiska skiljelinjen, markerad genom krav från osssocialdemokrater på kraftfulla kampåtgärder på den ena sidan och denborgerliga oviljan på den andra, har kommit att bli särskilt framträdande efterregeringsskiftet . har det inte saknats krav pååtgärder. Från , som har haft att göra en översyn avlagstiftningsfrågorna, från andra myndigheter och i ett mycket stort antalriksdagsmotioner, interpellationer och frågor har den borgerliga regeringendrivits på att agera. Men man har haft en känsla av att det den gjort har varitsådant som den varit nödd och tvungen att göra. Jag skulle kunna redovisa för kammaren en förteckning jaghar fått över åtgärder som vi socialdemokrater krävt i de många utskott somberörs av frågor som gäller kampen mot den ekonomiska brottsligheten: finans-,skatte-, närings-, civil-, social-, arbetsmarknads-, jordbruks- ochjustitieut-skotten. Det är en imponerande kravkatalog. Det gemensamma för dessaspridda utskottsageranden har varit att åtgärdsförslagen genomgående harröstats ned av den borgerliga majoriteten i . Samma dystra öde har också en stor del av förslagen frånBrottsförebyggande rådet mött. Bara delar av de åtgärder som BRÅ harföreslagit har genomförts av regeringen. Trots vetskapen om detta drar sig inte den borgerligatreoenigheten, som står för majoriteten i det betänkande vi nu behandlar, föratt påstå att "statsmakterna gjort stora ansträngningar för att komma tillrätta med den ekonomiska brottsligheten". Detta, vill jag påstå, är inget annat än vilseledandesamhällsinformation. Vad moderater, folkpartister och centerpartister hargjort, sedan de fick majoritet här i huset och bildade regering, har varit attsätta stopp för åtgärder. Så snart de borgerliga kom till kanslihuset stoppades iskrivbordslådorna förberedda socialdemokratiska förslag till åtgärder mot gråarbetskraft, mot fattigkonkurser, mot fifflande skrivbordsföretag m. fl., ochdirektiv, bl. a. till förmögenhetsbrottsutredningen, ändrades - allt i avsiktatt mildra effekterna av planerade insatser mot den ekonomiska brottsligheten. har försett regeringenmed ett stort antal förslag till lagändringar för att förhindra ekonomiskbrottslighet. Bortsett från att en och annan moderat reservation har avgivits iBRÅ har det varit politiskt enhälliga förslag. Bakom dem har stått ocksåvärderade ledamöter av denna kammare, herrar Polstam och Köriof. Men det harinte hjälpt. Förslagen har ändå stoppats i regeringen. Några exempel: förslagetatt förstärka aktiebolagslagen, förslaget om förtur i skattedomstolarna och förslaget om ökad samhällsinsyn i vad avser advokaters ochrevisorers skötsel av sin disciplinära verksamhet. Jag skulle kunna fortsätta med flera exempel. Tillsammansvisar allt detta, plus alla förslag som har lagts frammotionsvägen här i , att vad de borgerliga regeringarna gjort är attbromsa åtgärder mot ekonomisk brottslighet. Man behöver bara studera massmediasredovisning av hur ekonomins brottslingar agerar för att övertygas om att deåtgärder som vidtagits har varit ganska fruktlösa. När man läser majoritetens skrivning i betänkandet kan mantro att det nu skall bli andra aktiviteter av från borgerligt håll. Man skriver nämligen:"I linje med vad som anförs i motionerna finner utskottet det därför angeläget att samhället sätter in kraftfulla åtgärder på bred front ." Det är ingen dålig programförklaring. Men den gör genasthalt. När majoriteten kommer fram till behandling av de motionskrav som manhänvisar till avstyrker man dem - samtliga! Jag skall i korthet kommentera några av de krav som visocialdemokrater fört fram men som majoriteten går emot. I reservation 2 kräver vi åtgärder för att öka valutakontrollen.På det området har "" regering utfärdat direktiv tillvalutakommittén som liberaliserar, inte skärper, kontrollen avvalutaströmmarna. Vi kräver att valutakontrollerande myndigheter skall gesresursförstärkning. Vi kräver utbyggt samarbete mellan myndigheter, och vi villatt den högt utvecklade datateknik som tillämpas i banksystemet skall användasför förbättring av valutakontrollen. Vi vill ha skärpta direktiv tillvalutakommittén. Deborgerliga säger nej, nej, nej. Inga initiativ är nödvändiga. I reservafion 3 tar vi upp frågan om kontroll av företagsom får statligt stöd. Vi kräver en allmän översyn av kontrollsystemet ochaktualiserar en ökad statlig insyn i stödföretagen genom statligastyrelseledamöter och revisorer. Med en liten knorr om möjligheten till ökade resurser förföretagskontroll säger de borgerliga även här nej och yrkar avslag påmotionskravet. I reservation 10 tar vi upp straffbestämmelserna påarbetsmiljölagstiftningens område. De har varit i kraft nu och behöverses över, anser vi. Vi kräver en anpassning av straffsatserna. Nej, säger denborgerliga majoriteten. I reservation 11 upprepar vi krav som vi framfört alltsedan 1976 om företagsböter. Där går vi ut ifrån att ett regeringsförslagäntligen skall komma och nöjer oss med ett påpekande om det anmärkningsvärda idet mångåriga dröjsmål som här tidigare nämnts. Samarbetet mellan polis, åklagare m. fl. tar vi upp ireservation 12. Där har agerat somgått sedan vår motion väcktes i . Men BRÅ ämnar arbeta vidare, och viunderstryker i vår reservation kravet på att förslag på detta område handläggsskyndsamt i regeringen. De resurser som polisen har för att effektivt kunnaangripa ekonomisk brottslighet är långt ifrån tillräckliga. Vi kräver ireservation 13 omfördel- ningar och förstärkningar av polisens resurser. Vi kräverockså att spaning och utredning i fråga om ekonomiska brott skall ges företrädei polisverksamheten. Vi anser också att polisen bör få hjälp av utomståendeexperter på t. ex. skatte-och bokföringsfrågor. Dessa förslag bör, anser vi,prövas av den tillsatta polisberedningen. Dessa krav anser den borgerliga majoriteten i utskottetvara tillräckligt tillgodosedda , och man säger därför även här nej,nej och åter nej till våra förslag. Jag skall inte vidare kommentera våra reservationer. i och kommer i sina inlägg att ta upp ytterligaredelar av dem. Utmärkande för hela betänkandet om åtgärder mot denekonomiska brottsligheten är den borgerliga oviljan att över huvud taget göranågonting. Vi anser att de förslag som vi aktualiserar i den nunästan gamla motionen är i behov av kompletteringar. Viskulle ha behövt ta upp problemen med det långdragna processandet, som i dagutgör en trygghet för dem som vill bedriva ekonomisk brottslighet. Vi skulle hahaft anledning att säga mera om uppbördssystemet, som närmar sig kaos, omfifflet med källskatt, arbetsgivaravgifter och sociala avgifter, om den nunärmast obefintliga företagskontrollen, som möjliggör mycken brottslighet, omproblemen med de nyinrättade eko-rotlarna, om hur den nyakonkurslag-stiftntngen håller på att kapsejsa, beroende på brist på resurserför att följa upp de många avslöjandena, m. m. Jag lyssnade till en redovisning av hur vårtgammaldags folkbokföringssystem möjliggör mycket fiffel, såväl i somvid skenbosättningar utomlands, var jag i tillfälle att resonera medHans Larsson på , en man med rik erfarenhet avfiffelföretags agerande. Jag skulle önska att kammarens borgerliga ledamöter,som om skall rösta nej till de av oss aktualiserade ytterligareåtgärderna mot den brottslighet som han kämpar med, skulle ha möjlighet attlyssna till hans beskrivningar. Det är skildringar av den verklighet som finnsutanför kanslihusets mycket ombonade fillvaro. Efter att ha läst majoritetens skrivningar i det nuaktuella betänkandet vågar jag säga att spekulativa nolltaxerare,fastighetsfifflare, sluga konkurssvindlare och andra ekonomins brottslingarlugnt kan arbeta vidare - så länge vi har borgerlig majoritet och borgerligregering i , Men medan svenska folket genom fidningar, radio och TVinformeras om hur de smarta storfifflarna med god ekonomisk bedriverekonomisk brottslighet, lever i lyx och inte oroas av rättssamhället växeropinionen mot det Fiffelsverige, där man omsätter kanske 30-40 miljarder kronorom året. Det var mot den bakgrunden beklämmande att höra ÅkePolstam hänvisa till det ekonomiska läget när han skulle beskriva varför man ärförsiktig på borgerligt håll. Enligt en utredning som BRÅ lägger fram om någradagar börjar enbart skatteundandragandet närma sig . men frånregeringens sida säger man att det ekonomiska läget gör att vi inte har råd attskärpa kontrollen, så att mera än f, n, av skatter kommer in till samhället. Det var över huvud taget en mycket återhållsam pratade om att det gäller besvärliga frågor, om ärenden som bereds idepartementet, om försiktighet och om rättssäkerhet, men som ändå försäkradeatt viljan finns. Men, , fifflarna bryr sig inte om viljan, dem kanman komma åt enbart genom sådana åtgärder som vi föreslår i våra reservationeroch som ni är på väg att rösta ner. Vi socialdemokrater i justitieutskottet trodde att deninställning som och visade när de gick med på att iskatteuppgörelsen skriva in att man skall skärpa insatserna mot den ekonomiskabrottsligheten, framför allt mot skattebrottsligheten, också skulle komma tilluttryck på något sätt i den slutjustering som återstod efter den uppgörelsen.Men precis som utskottets vice ordförande har påpekat satte sig centerpartisteroch folkpartister lydigt ner skuldra vid skuldra med och skrevunder det betänkande som innebär nej, nej och åter nej till alla åtgärder. säger att åtgärder skall vidtas. Ja, såhar man sagt ända . De motioner som föreligger tycker jag utgör enklar markering av var viljan att göra någonfing finns. Fyra socialdemokratiskamotioner, två från vpk och en från följer man inte upp ens fråncenterns sida utan avstyrker dem. Jag tycker det är ganska symtomatiskt för hurmittenpartierna går från god vilja över till avslag på förslag om åtgärder. Såväl socialdemokraterna som kommer påkongresser att anta program för fortsatt kamp mot ekonominsbrottslingar, Inte mindre än 38 motioner föreligger tillsocialdemokraternas kongress med sammanlagt nära 100 åtgärdskrav mot denekonomiska brottsligheten. Det visar hur stark opinionen är inomarbetarrörelsen för att någonting skall hända mycket snart. Även om moderater, folkpartister och centerpartister i daglyckas med sin udda röstövervikt att avvisa våra krav av årgång 1980, lovar viatt socialdemokraterna kommer tillbaka med dessa och med nya krav 1982, då viockså hoppas få folkets förtroende i val att åtgärda kraven i regeringsställning. AnL 11TOMMY (vpk) replik: Jag skall inte ta upp någon polemisering medArne om de punkter han berörde. Jag vill däremot, med anledning av atthan sade att regeringen inte har kommit med några förslag och att inte hellervpk har gjort det, rikta mig till och säga att vi faktiskt hargjort det, även om vi nu inte har lagt fram förslagen under samlingsrubrikenKamp mot ekonomisk brottslighet. Jag kan på rak arm ta några exempel på deolika förslag som vi har lagt fram men som inte har uppmärksammat. Det har gällt olika förslag påarbetsrättens område, framför allt för att stärka fackföreningarnas ställning,bl. a. i fråga om vetorätten. Det har gällt miljöområdet, kampen mot miljöbrottoch naturligtvis även mot arbetsmiljöbrott. Vi har lagt fram olika förslag påskatteområdet inom näringsområdet med bl. a. frågan om etableringskontroll, påcivilsidan, där vi har krävt lagstiftning om åtgärder mot hyreshajar och motmarkspekulation. Det har lagts fram förslag på finanssidan, där vi bl, a. harkrävt stopp för kapitalflykt, och på arbetsmarknadens område beträffande dengrå arbetskraften. Det här är bara ett axplock av exempel, och det gälleråtgärder mot den ekonomiska brottsligheten, även om de inte upptas undersamlingsrubriken ekonomisk brottslighet, AnL 12 () replik: tar ofta fram sådana yrkandenfrån socialdemokratiskt håll som skulle ha varit revolutionerande i kampen motden ekonomiska brottsligheten om de hade genomförts. Han säger att vi pä denicke-socialistiska sidan alltid har röstat emot de här förslagen. Det ärmöjligt, om man drar fram enskilda frågor utan att de sätts in i sitt rättasammanhang, att vi inte alltid har stött s-förslag. Ni har å andra sidan inteheller stött förslag från vårt håll. Men vi skall komma ihåg att dessa s-förslag aldrig harvarit beredda, som jag fidigare sade, på sedvanligt sätt, annat än av ersjälva. Det kräver vi ju annars ur rättssäkerhetssynpunkt, innan vi fattarslutliga beslut - i varje fall när det gäller beslut som bygger på ett enskiltmotionsyrkande. Det gör vi alltså aldrig i andra sammanhang, och då bör viockså undvika att göra det i dessa frågor. Vi har bara satt stopp för s-förslag, säger jag vore elak skulle jag kunna säga att det är ganska naturligt att vi intealltid kommer att föra en socialdemokratisk politik med en borgerlig regeringoch en borgerlig majoritet i . När det gäller valutakontrollen vet , som varitmed om att bereda dessa frågor, att BRÅ skall föreslå lagstiftningsåtgärder -det säger ni i reservation 2, och det säger också utskottsmajoriteten ibetänkandet. Dessutom är valutaregleringen och valutalagstiftningen underutredning i valutakommittén, och vi brukar ju alltid vänta på att utredningarblir färdiga, innan vi själva fattar beslut. Ökade resurser-ja, hur skall de betalas? Efter ArneNygrens beskrivning angående kraven på ökad kontroll vill jag ställa någramotfrägor: Hur mycket skall vi satsa? Var skall vi ta pengarna ifrån? Kan viräkna med att ni ställer upp och tar ansvar för dessa frågor när det konkretasamarbetet med er om skatteuppgörelsen startar? Det finns anledning att frågaom ni är beredda att ställa upp på ett positivt samarbete. I så fall kan dethända att vi kan komma en bit på vägen när det gäller åtgärder mot skatteflyktoch skattefusk. AnL 13 () replik; Det jag nämnde imitt första anförande var vad som hände före valet , när vi alltjämt hadeen socialdemokratisk regering. Vad jag redovisade för kammaren var de åtgärdersom vidtogs och första . Och det varganska mycket när man summerade ihop det - upplysningstjänsten har gjort detför min del. När man ser på insatserna - taxeringskontrollen och alltdet andra -konstaterar man att det i riksdagsbehandlingen praktiskt taget intepå en enda punkt fanns krav från vpk eller från borgerligt håll på åtgärderutöver vad den socialdemokratiska regeringen föreslog. Det nuräknade upp är åtgärder som vidtagits efter 1976, och det har jag inte sagtnågonting om. Det är säkert en fullt rikfig beskrivning. Jag skulle egentligen vilja ställa enenda fråga. Nämn här för kammaren ett enda förslag som ni har lagt fram iregeringsställning om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten som vi harvarit med om att avslå! Nämn ett enda exempel - det räcker med det! Nej, på samtliga punkter, praktiskt taget, har vi frånsocialdemokratiskt håll krävt åtgärder som har sträckt sig mycket längre än vadman från borgerligt håll har lagt fram förslag om. Då har ni yrkat avslag på dekraven. Precis så gör ni i det betänkande som vi nu behandlar. Sedan snodde sig litet runt när han frågadeom resurser för att bekämpa exempelvis skattebrottslighet. Men, ,om vi nu vet-och ni och jag brukar lita på vad BRÅ kommer fram till - att detrör sig om ett skatteundandragande i storleksordningen ,anser ni då att det är riktigt att vi som politiker skall säga att vi i dagensstatsfinansiella läge inte har råd att göra någonting för att sätta in ökaderesurser för att få in dessa pengar till statskassan? AnL 14TOMMY (vpk) replik: Jag skulle nog vilja rätta , ävenom han har dokument från upplysningstjänsten. Flera av de förslag till åtgärderjag räknade upp finns faktiskt i sådana motioner som har väckts redan under detsocialdemokrafiska regeringsinnehavet. Men låt oss inte tvista så mycket om det. Jag skulle med anledning av senaste replikvilja ställa frågan till honom om vi inte kan vara ganska överens på denpunkten, att när det gäller att driva in exempelvis den största delen av de 7miljarderna i uteliggande kvarskatt, detta ändå måste vara lönande. Även om manfrån motståndarsidan hävdar att det statsfinansiella läget är kritiskt, kan detknappast vara så att de resurser som skulle användas på kronofogdemyndigheternai form av löner o, d, till dem som driver in kvarskatterna skulle uppgå tillhögre belopp än själva skatterna. Jag har den uppfattningen att vi skulle kunnafå nettoinkomster till statskassan genom att utöka skattekontrollen och bl. a.ge mervärdeskatteenheterna och kronofogdemyndigheter- na de resurser som jag har talat om. Och jag troratt och jag är ganska överens på den punkten, fill skillnad mot ÅkePolstam. AnL 15 () replik: Jag bestämde mig för att gå ut löst i den härdebatten och inte utmana opposifionen, eftersom de här frågorna är alltförallvarliga för att pratas bort. Vi är, , i stort överens. Vi har varit överensi de flesta frågorna när det gäller utredningsarbetet inom brottsförebygganderådet. Och skillnaderna i det här betänkandet är verkligen inte stora. Detgäller ju bara om frågan är beredd eller inte. Ni har ingen anledning att förhäva er mot bakgrund av vadni själva förmådde att prestera under alla era regeringsår. Ni kan givetvisberömma er av att ni tillskapade hundratals polismanstjänster efterförstatligandet. Men inte en enda av dessa poliser dirigerades då tillbekämpandet av den ekonomiska brottsligheten - inte en enda. Ni nöjde er medatt följa regeringspartierna för en omprioritering av redan tillgängligaresurser. Under er regeringstid fanns det ekonomiska resurser genom en ständigtökande fillväxt i vårt land. Men är förbi, , Även om nisutte i regeringsställning skulle ni inte kunna handskas med pengarna hur somhelst. Det var den nya regeringen som satte till knarkrotlarna,det var den nya regeringen som satte till eko-rotlarna, det var den nyaregeringen som ordnade med utbildningen av eko-personalen och utbildningen avde åklagare som handhar de hår frågorna. Det var den nya regeringen somskickade personal till och till närdet gäller narkotika, somär så förknippad med den ekonomiska brottsligheten. Det var den här regeringensom gjorde omprioriteringar för att styra över personal från annan verksamhettill eko-rotlar och knarkrotlar. Har vi inte giort någonting sedan vi kom iregeringsställning, ? Era förslag kom först efter det att ni hamnade iopposition - det måste man slå fast. Om det skulle räcka med 10 miljoner - om beloppet skullevara så pass litet, men jag befarar att det inte är det - tror jag att vi i dekommande förhandlingarna kan komma överens. Ni får väl då tala om i vilkenutsträckning ni vill ställa upp och vara med om anslagen för att klara den härfrågan. Så långt som det finns möjligheter att gå, , skall jag ocksåställa upp på det, AnL 16 () replik: Till vill jag säga att jaghoppas att vi är överens på denna punkt. Till : De insatser som från polisens sidagjordes före skedde genom bl, a, bedrägerirotlarna. Det bör herrPolstam som gammal polis känna till. Bedrägerirotlarna byggdes ut i snabb taktunder den socialdemokratiska regeringstiden. 1977 begärde ,, att ur bedrägerirotlarna få bryta ut något som man kalladeför eko-rotlarna. Och gör ni ett stort nummer av att ni har avdelat 100 avvåra 16 000 poliser till kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Men om vigör en summering och tittar på de problem som detta har skapat i bedrägerirotlarna,ter sig bilden inte riktigt lika fin som den här beskrivs. Sedan till resurserna: Det kommer säkert att behövasinsatser av storleksordningen 10 milj. kr. och långt mer om vi skall nåresultat i kampen mot skattebrottslighet och skattefusk. kommeratt här i få många tillfällen att ta ställning tillsocialdemokratiska förslag som läggs fram på detta område. Då skall det bliintressant att se om den goda viljan kan omsättas i ett beslut om åtgärder. Detär åtgärder och ingenting annat som hjälper i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. God vilja kan vara bra, men den stoppar inte en enda avekonomins brottslingar här i landet. vice talmannen anmälde attÅke Polstam anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. AnL 17BJÖRN KÖRLOF (m): Det är ett omfattande och kompliceratsamhällsproblem som behandlas. Det är också ett omfattande och för mångakanske komplicerat betänkande som föreligger till behandling. Men inget tvivelråder, varken sig i utskottet eller - hoppas jag - i i dess helhet,om att ekonomisk och Organiserad brottslighet och narkotikabrottslighet utgörde svåraste kriminalitetsproblem som vi har. Delvis griper problemen på alla detre områdena in i varandra.