prot · G40946 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:46 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 3 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1980/81:141 om ökad satsning på forskningoch teknisk utveckling har frågat mig om jag avser vidtanågon åtgärd i syfte att öka intresset för forskarutbildning bland ungdomar somär aktiva inom de ideella folkrörelserna. Jag har i många sammanhang framhållit hur angeläget det äratt öka ungdomens intresse för forskning och forskarutbildning. På regeringensinifiativ har också en rad åtgärder med detta syfte kommit i gång. Jag vill bl.a. peka på att forskningsrådsnämnden (FRN) fått i uppdrag att prövamöjligheterna att ge ut en populärvetenskaplig tidskrift för barn och ungdomsamt att överväga andra insatser för att sprida kunskap om och öka intressetför vetenskap bland barn och ungdom. FRN svarar också för en försöksverksamhetmed utgivning av populärvetenskapliga böcker som inleds detta budgetår. Dessa och andra åtgärder är dock givetvis avsedda för allagrupper och därmed också riktade mot den speciella kategori som om. 2 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret, som jag finnerpositivt utan att det säger speciellt mycket. Regeringen och nog kunna finna ytterligare vägar. Jag har tagit del av visst material från justforskningsrådsnämnden, som nämns i svaret. Jag har bl. a. en skrivelse från ivåras där nämnden talar om grundforskningsskapet och naturresursforskningen.Nämnden pekar också på en mängd områden där vi vet alltför litet. Det står iskrivelsen att det på Om ökad satsning på forskning och teknisk utveckling Om svenskundervisningen för invandrare fleraområden inte finns några forskare alls. Det beror inte bara på brist på pengar,utan orsakerna ligger djupare än så. Det gäller alltså att finna forskare inspe som här kan göra en insats. Jag har också ett pressklipp från om ettkampanjpaket till skolorna för att väcka framtidens forskare. Det som står därär enligt min mening alldeles utmärkt. Detta material går alltså ut tillskolorna-och det är bra. Men vet lika väl som jag att det ärmånga människor som kanske inte har möjlighet att upptäcka sinaanlag eller hindras av andra orsaker av olika slag, t. ex. var de bor i riket,men som längre fram i livet visar sig vara mycket duktiga och också blirforskare. De kanske t. o. m. har anlag som gör dem till Nobelpristagare, föratt nu knyta an till i går. I våra ideella och kristna föreningar finns det säkertmånga människor som har den läggning, det intresse och den uppfattning om livetsom skulle göra dem ytterst lämpade för dessa uppgifter. Det gäller bara atthitta dessa människor. Det är nu nödvändigt att statsmakterna, skolorna, jaalla försöker finna vägar till de människor som är ute i arbetslivet och somtidigare inte har haft möjlighet att studera eller utveckla sina speciellaanlag. Läget i , både ekonomiskt och i många andrahänseenden, är så svårt att vi mer och mer förstår att en ytterligaretillbakagång när det gäller forskningen inte är tolerabel. Jag hoppas därföratt regeringen och skall beakta just de kategorier som jagsärskilt åsyftar. 3 § Svar på fråga 1980/81:145 om svenskundervisningen förinvandrare har frågat mig omstudieförbunden kan påräkna ett beslut om att tillgängliga medel snarastöverförs från den lagbundna undervisningen av invandrare till den s. k. friakvoten, så att studieförbunden kan fortsätta sin betydelsefulla verksamhet hosde invandrargrupper som har ett stort behov av svenskundervisning. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för /80att undervisningen i svenska för invandrare skulle omfatta totalt 850 000studietimmar fördelade på till s. k. lagbunden undervisningoch till s.k. övrig undervisning. Det föreslagna antaletstudietimmar skulle vara ett tak, som inte fick överskridas. Den angivna ramenför den lagbundna undervisningen borde emellertid vid behov kunna ändras avregeringen. hade ingen erinran mot vad som föreslagits ipropositionen (prop. 1978/79:100 bil. 12, UbU 1978/79:20, rskr 1978/79:174).Motsvarande gäller för innevarande budgetår (prop. 1979/ 80:100 bil. 12, UbU1979/80:23, rskr 1979/80:258). () har i skrivelse anmält att studieförbundenöverskridit den tilldelade kvoten på i s. k. övrigundervisning med under /80. SÖ hemställdemot den bakgrunden att regeringen skulle medge att överskridandet av antalettimmar under /80 i stället fick belasta /81. SÖhemställde vidare att regeringen för /81 skulle medge enomfördelning inom den totala kvoten för undervisning av invandrare i svenskaspråket m. m. från 400 000 fimmar inom lagbunden undervisning och 450 000timmar för övrig undervisning till 300 000 resp. . Som jag har redogjort för har dimensioneringen avundervisningen i svenska för invandrare underställts prövning.Eventuella förändringar i densamma bör därför enligt min mening likasåunderställas . Frågan om svenskundervisningen för invandrare komplicerasav det oklara läge som råder i förhandlingarna mellan Folkbildningsförbundetoch om ersättning för cirkelledarna. Folkbildningsförbundethar dessutom i det sammanhanget ställt krav på staten om förbättringar vadgäller bidrag till lokaler, lokal administration och s. k. lönebikostnader.Dessa frågor bör också underställas prövning för slutligt avgörande. Samtliga nu redovisade frågor bereds f. n. inomregeringskansliet, bl. a. för att få kostnadskonsekvenserna för staten heltbelysta. kommer under innevarande attfå förslag om svenskundervisning för invandrare. Om svenskundervisningen för invandrare 4 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret påmin fråga. Jag tycker aft utbildningsministern är väl formell när detgäller framställningen att 100 000 fimmar skall föras över från den lagbundnaundervisningen fill den fria kvoten, vilket är nödvändigt för attstudieförbunden skall kunna medverka i fortsatt svenskundervisning förinvandrare inom betydande områden. Det visar sig nämligen att det här är ettväldigt viktigt område. Det är många invandrare som får den lagbundnaundervisningen men som inte på det sättet lär sig svenska tillräckligt utanmåste fortsätta inom den fria kvoten. har läget komplicerats genom attarbetsmarknadsutbildningen också har fått vissa besvärligheter. Därför ställde jag frågan till utbildningsministern. Skallman dra den här frågan i långbänk? Det visar sig att två tredjedelar av denkvot som studieförbunden tilldelats är utnyttjade , när hargått. Man förvarnade om detta så fidigt som i augusfi. Sakkunniga bedömareräknar med att detta kommer att få katastrofala följder för undervisningen isvenska för invandrare inom den fria kvoten. Jag har fått en uppgift om att det är 300-400invandrarlärare som har varslats och som berörs av nedskärningarna. För att taett lokalt, mera begränsat exempel kan jag nämna att i har 20invandrarlärare sagts Om svenskundervisningen för invandrare upp på grund av att man inte vågar ha dem kvar då medlen ärotillräckliga. Merparten av den här verksamheten med svenska förinvandrare sker nu inom den s. k. fria kvoten. Det handlar då om invandrare somvill komplettera sina kunskaper i svenska språket, som arbetar i hemmet ochinte kan få undervisning i svenska på annat sätt. Det är flyktingar som väntarpå uppehålls- och arbetstillstånd, som inte kan få genomgå AMU-utbildning ochsom har så bristfälliga kunskaper i svenska att de inte har möjligheter att fåarbete. har allt färre studietimmar av den lagbundna delenutnyttjats för den här verksamheten, medan den fria kvoten har överskridits.Som också sägs i svaret har den fria kvoten överskridits inte bara föregåendeår, utan man beräknar att den skall göra det också . Jag vill därför frågautbildningsministern: man inom regeringen inte någon oro för den utvecklinginom invandrarundervisningen som vi kan konstatera? Kan denna utvecklingvara förenlig med de många uttalanden som gjorts om att de svaga grupperna inteskall få en försämrad situation? Är inte invandrarna just en sådan utsattgrupp? S Utbildningsministern : Fru talman!Alla de saker som berör i sin fråga och som jag har tagit upp imitt svar hänger samman, inte bara när det gäller kostnaderna utan också iandra avseenden. Vår avsikt är att presentera en paketlösning för alla de olikabitarna i detta, inkl. den fråga som f. n. är föremål för förhandhngar medlärarorganisationerna. Som jag sagt i mitt svar avser vi att i lämplig formpresentera detta paket för . 6 (): Det som har redovisats här är riktigt, och jag accepterardet. Men det kan inte vara rätt att invandrarundervisningen skall bli lidandegenom den utveckling som skett. aviserade ju redan i augustivad som skulle komma att inträffa, och man anmälde att man ville ha enöverföring av från den lagbundna till den fria kvoten. Dettainnebär ju inte någon ökning av kostnaderna totalt sett, utan snarare blir deti fortsättningen fråga om en viss ytterligare besparing inom den lagbundnaundervisningen. Jag menar att regeringen måste ta sitt ansvar för detta ochmeddela att en sådan överföring får ske. Jag är ganska övertygad om attutbildningsministern skulle få en stor majoritet här i bakom sig fören sådan åtgärd, och likaså skulle utbildningsministern få bakom sig. Säkert skulle också en stor del avbefolkningen i övrigt ställa sig bakom detta, när man ser vilken situationinvandrarna befinner sig i. Jag menar att detta inte kan vara förenligt med denfolkbildningstradifion som utbildningsministern har sagt sig vilja värna om ochsom han så ofta har uttalat att han ansluter sig till. Utbildningsministernborde därför kunna medverka till att invandrarundervisningen får tillräckligaresurser så att de här grupperna kantillgodoses. När de ekonomiska resurserna är placerade på så att säga felplats, så bör de överföras från den felaktiga platsen till den rätta, nämligentill den fria kvoten, där ju kraven på studieförbunden när det gäller att klaraden här undervisningen är så stora. Anf.7 Utbildningsministern : Fru talman! Jag är glad att jag fårkänna mig buren av en majoritet i i mina ansträngningar att lösa intebara den fråga som tog upp i sin replik utan också den fråga somär föremål för förhandlingar med lärarorganisationerna. Omen ny tjänsteorganisation för musikutbildningen 8 (): Ja,utbildningsministern, vi är överens om att förhandlingarna som sådana kanskemåste föras på det sätt som sker - vi hade ju nästan samma situation närdet gällde förhandlingarna om ersättning till handledarna. Men i fråga om denakuta situation som uppstått när det gäller undervisningen i svenska förinvandrare borde vi kunna vara överens om att problemet på något sätt måstelösas, så att det inte blir ett stopp för den här undervisningen. Jagvill avslutningsvis uttala den förhoppningen att utbildningsministern mycketsnabbt - det kommer ju att dröja till fram innan kan fattanågot beslut - vidtar åtgärder på något sätt så att det inte blir ett avbrott iundervisningen inom den fria kvoten som bedrivs av studieförbunden. 4§Svar på fråga 1980/81:153 om en ny tjänsteorganisation för musikutbildningen har frågat mig när regeringen avser att genomföra riksdagensbeslut, så att musikutbildningen äntligen kan närma sig de mål somorganisationskommittén för högre musikutbildning en gång satt upp. Förutsättningarnaför att genomföra en högre musikutbildning enligt de riktlinjer som fastställtsgenom beslut har uppfyllts så till vida att utbildningsplaner för deaktuella utbildningslinjerna har fastställts. Medel har de tre senastebudgetåren ställts till förfogande för en successiv uppbyggnad av erforderligabasresurser och utbildningsplatser. Jag kommer i mina förslag tillbudgetproposifionen /82 att fa upp ytteriigare medel för att fullföljadenna satsning. Förett slutgiltigt genomförande av den åsyftade reformen krävs dock att avtalträffas om arbets- och anställningsvillkor för berörda lärare. De förhandlingarsom på regeringens uppdrag inleddes har under våren 1980bedrivits under ledning av en av regeringen tillsatt förlikningsman och sker f.n. inför en . Det torde vara bekant att lärarna vid denhögre musikutbildningen Om en ny tjänsteorganisation för musikutbildningen 1980befinner sig i strejk. Det är min förhoppning att förhandlingarna nu skall kunnaslutföras. Något ingripande från regeringens sida i en pågående förhandlingkan, det har jag redan påpekat i en interpellation i denna fråga, av formellaskäl inte ske. 10 INGA (vpk): Jag skall be att få tacka för svaret, även omdet enligt min mening inte var något vidare svar att komma med. Det är ju så att musikutbildningen i det här landet är ifara. På 1977 fattade beslut om en reform för den högremusikutbildningen, den s. k. OMUS-reformen. Det här skulle innebära en nytjänstgöringsskyldighet för lärarna, men något avtal med avtalsverket fannsinte. OMUS skulle också innebära en ny uppläggning av kurserna, men några nyakursplaner fanns inte. , , finns det fortfarandevarken läraravtal eller kursplaner. Tre hela årskurser har vid våra sexmusikhögskolor redan fått påbörja sina studier med den här mycket ofärdigautbildningen. Jag tycker att det är en skandal. fick i uppdrag att sefill att den här nya tjänsteorganisationen kom till stånd enligtriksdagsbeslutet. Det var meningen att det här arbetet skulle vara klart den 1juli 1978. Det har alltså förflutit . Jag tycker verkligen att det ärpå tiden att regeringen tar sitt ansvar för att den här frågan blir löst ochför att OMUS-reformen börjar tillämpas, så att lärarna får ett nytt avtal. sade att man inte kan göra någonting åtdet här. Enligt min mening är detta att göra det väldigt enkelt för sig. Dethänvisas till att en arbetar, men det är faktiskt inte så- arbetar inte ahs. Förhandlingar pågår inte.Kommissionen har också meddelat arbetsmarknadsministern detta. Sedan den 2december pågår inget arbete i kommissionen. Det har inte heller kallats tillnågra nya överläggningar, i varje fall inte så sent som kl. 5 . Jagtycker det här är att smita undan sitt ansvar. , som i allafall är den mest ansvarige, gör det mycket enkelt för sig. Jag skulle viljaställa ytterligare en fråga till honom: Vad tänker regeringen göra för attkomma till skott i denna fråga? Är det inte att det händer någonting? 11 Utbildningsministern : Frutalman! känner ju mycket väl till systemet för förhandlingar mellanstaten och arbetsmarknadens organisationer. När arbetsgivarverket och deberörda löntagarorganisationerna efter mycket segdragna förhandlingar intekunde komma överens, tillsatte regeringen en förlikningskommissionunder ledning av förra statsrådet . Jag vet att han intebetraktar sitt arbete som avslutat utan kommer att ta en ny kontakt med deberörda parterna. Det är riktigt att kommissionen lade fram ettandra bud. Dettaaccepterades av arbetsgivarverket liksom också av , men TCO sade nej.Självfallet är det önskan att vid en ny kontakt kunna få enlösning till stånd som accepteras av alla berörda parter. Jag vill i dennakammare gärna säga aft jag för min del har fullt förtroende för och ambition att lösa den här tvisten, och jag accepterar inte denkritik mot honom som nu har uttalat. 12 INGA (vpk); Jag skulle vilja vädja till JanErik Wikströmatt han uppmanar att ta förnyade kontakter med kommissionen,så att de här förhandlingarna kan komma i gång igen. Det är det som det handlarom just . Sedan menar jag att hela OMUS-reformen kommer att gå överstyr. Den är mycket viktig för hela musikverksamheten i vårt land på olika plan- inte minst när det gäller den kommunala , som runt om i landetdrabbas av olika nedskärningar i kvalitetshänseende. Vi kommer att få sammagamla undervisningssystem när det gäller den högre musikutbildningen - enlärare och en elev - och de fina intentioner som kom till uttryck iOMUS-utredningen kommer inte att bli förverkligade. Jag tycker fortfarande, fru talman, att det enkelt för sig. Han undandrar sig sitt ansvar i den här frågan på ettmycket olyckligt sätt - och det borde också kännas generande för den som ändåär närmast ansvarig i detta sammanhang. Det är ju inte heller bara lärarna somär förtvivlade över den här situationen utan också eleverna. Och kommerlärare och elever att demonstrera för att försöka påverka regeringen i den härfrågan, så att det blir möjligt att komma någonvart i arbetet med att fåkursplaner och avtal klara. Om en ny tjänsteorganisation för musikutbildningen 13 Utbildningsministern : Frutalman! Jag är den förste att vara angelägen om att OMUS-reformen kangenomföras även på denna punkt. Men att tillgodose krav på förbättrade löneroch avkortad arbetstid för lärarorganisationerna är en fråga som inte är utankomplikationer. Jag skulle här ha kunnat redogöra för det som jag tycker ganskagenerösa bud som har lagt och som TCO har tackat nejfill och tackat ja till. Men vi har en ordning som gör det omöjligt förmig att redogöra för detta. Det är ett faktum att ett enligt min mening ganskabra förlikningsbud har lagts, men jag vet också att . avser attfortsätta sitt arbete för att nå en uppgörelse. Staten är här den ena parten,och det är självklart att det också krävs god vilja från lärarorganisafionernassida. Finns den kommer konflikten att kunna lösas . 14 INGA (vpk): Får jag då ställa ytterligare en fråga tillJan-Erik . När tänker återuppta arbetet? Finnsdet någon tidsangivelse för det? Jag tycker att det är brådskande. Om trafiken på flygplats fortfarandeatt som ansvarig i den här frågan använder sig avundanflykter. Det här är inte riktigt klokt. Vi fattade ett beslut 1977.Nu är det nästan 1981, och den här frågan är fortfarande inte löst. Jag delarden otålighet som kommer till synes i lärarnas och elevernas agerande i den härfrågan. 15 Utbildningsministern : Frutalman! Jag är övertygad om att inte behöver några råd av IngaLantz om hur han skall förfara vid sina kontakter med arbetsmarknadens parter.Också på den punkten har jag fullt förtroende för hans kapacitet. 16 INGA (vpk): Det vore väl förmätetav mig att ge honom några råd. Vad jag är intresserad av är att arbetetåterupptas, så att ett resultat kan nås. 5 §Svar på fråga 1980/81:134 om trafiken på flygplats Per Stenmarck har i en fråga aktualiseratKastrups utbyggnad och överkapacitet. om jag är beredd att ta upp diskussioner med min danskekollega i denna fråga, och om de förberedande diskussionerna med SAS om utökad trafikpå lett fram fill något resultat. , som byggdes som ersättning för centraltbelägna Bulltofta, togs i bruk . Flygplatsen, som dimensioneradesför utrikestrafik, har fortfarande ett betydande kapacitetsöverskott. Detgäller i första hand bansystem och uppställningsplatser men också terminalen. Enligt min mening måste man på alla sätt försöka ökautnyttjandet av . Det är också angeläget att genom direktlinjer förbättratrafiken från och till andra huvudstäder i . Måste dennatrafik samlas upp bör det prövas om inte detta kan ske på t. ex. . Dennauppfattning delar min norske kollega. Vi har därför ibrev till verkställande ledningen i SAS begärt att man noga överväger dessafrågor. Jag är givetvis också beredd att ta upp diskussioner medmin danske kollega om hur flygplatserna i bäst kan utnyttjas. 18 PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför det positiva svaret på min fråga. Sedan jag ställde denna fråga har statsrådet tagit kontaktmed ledningen för . Det är positivt. Diskussionerna skall förhoppningsvisockså komma att ge ett positivt resultat. I överväger vi som bekant för tillfälletåtskilliga åtgärder för att spara pengar. En satsning i stil med den jag härföreslagit skulle innebära ett offensivt sätt att spara pengar på. Kostnaderna för flygplatser är höga. Därför måste de ocksåutnyttjas i mycket stor utsträckning. Emellertid är det på det viset att defasta kostnaderna uppgår till inte vilket innebär enjämförelsevis liten kostnadsökning vid ett bättre utnyttjande avanläggningarnas kapacitet. har ett mycket stort överskott avframför allt uppställningsplatser, ett något mindre av passagerarterminaler,framför allt under högsäsongen. Dock finns det fortfarande storakapacitetsresurser, framför allt under lågtrafiksäsongen. En gemensamskandinavisk syn på detta borde sålunda innebära att det är orimligt att lägganed nästan på att bygga ut , när det finns enflygplats på den svenska sidan, på bara 15 minuters pendelavstånd, med godkapacitet och utan några direkta miljöproblem att tala om. Det är i sammanhanget aft observera aft Sturup- som en avvårt lands s. k. storflygplatser - inte har en enda fungerande reguljärförbindelse med utiandet, med undantag för en mycket bristfällig pendeltrafiktill . En ytterligare vinst som skulle kunna uppnås om Sturupfick fler avgångar är att denna pendeltrafik sannolikt skulle kunna byggas ut,till stor nytta för sydsvenskar och framför allt för näringslivet, som ändå istor utsträckning måste flyga via . En given målsättning, som jag ser det, är att i framtidense och som en flygplats, med ett fungerandeinterntransportsystem. Mot denna bakgrund skulle jag vilja frågakommunikationsministern om han i det fortsatta arbetet med att göra mer attraktiv flygplats är beredd att ansluta sig till denna målsättning.Mer än 50 % av SAS resenärer är svenskar. Därför är det också glädjande attkommunikationsministern i sitt brev till SAS-chefen berör möjligheten attsödergående trafik från och samlas upp på bl. Dettaskulle ge en förbättrad trafikservice. Men ytterligare möjligheter finns. Jag ber därföravslutningsvis att få ställa frågan: Är det inte rimligt och möjligt att ocksåen del av direkta reguljärtrafik skulle kunna föras över till ? Om trafiken på flygplats Det kan ibland vara frestande att sticka insitt huvud i tigerns mun. När jag ser på användandet av frestasjag nästan att ställa frågan: Hur pass briljant framsynt var det egentligen avMalmö kommun och staten att så starkt driva nedläggningen av gamla Bulltoftaoch i stället flytta flygplatsen till ? Jag säger det, ,därför att det faktiskt är så att har direktlinje bara till en endaort i -. Inte ens landets två näst största städer har någonflygförbindelse Om trafiken på flygplats Det är inte lönsamt. Det är helt enkelt intelönsamt att åka från till och från in tillGöteborg. Dessa två städer, rikets näst största, har icke någon flygförbindelsemed varandra, vilket kan vara ett memento inför beslut iBrommafrågan som skall komma upp. Det händer - och kommer att hända - mycket inom SAS. Jaghade överläggningar med SAS-ledningen så sent som i går. Jag ser också positivtpå möjligheterna att mer använda - liksom också för dendelen. Att se och som en flygplats tror jag är svårt. Även omdet bara är 15 minuters flygtid mellan de bägge flygplatserna och det kan ta 15minuter att vandra i korridorer, tror jag inte att man kan komma sålångt. Men vi är överens om att man skall försöka att på ett helt annat sätt änhittills utnyttja möjligheter. Det är också helt klart att vi både frånnorsk och från svensk sida måste försöka hindra en miljardinvestering iKastrup, när vi kan tänkas använda andra flygplatser, andra rutter. Jag skulle vilja säga att jag bedömer att vi om ungefärett halvår har en hel del förslag från S AS-ledningens sida om hur maneffektivare skall utnyttja de svenska flygplatserna. 20PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför det kompletterande svaret. Jag delar i allra högsta grad hans synpunkt kan ifrågasätta det berättigade och befogade i det beslut somfattades om att lägga ned Bulltofta flygplats i - encentralt belägen flygplats som , med de energiproblem vi har, förmodligenhade varit en mycket lönsam investering. Men kan vi bara konstatera att investeringen i Sturupär gjord. Då är det också vår skyldighet att se till att man får en fungerandeverksamhet där. Det har man dess värre inte . Jag har tagit upp den här frågan främst därför att jagtycker att det finns en uppenbar risk för att man nu håller på att så att sägainvestera sig fast på , vilket kan komma att få ganska olyckligakonsekvenser för framtiden. Möjligheterna att efter en sådan investering ochutbyggnad decentralisera verksamheten torde komma att minska högst påtagligt.F.