prot · G40940 · 1980-12-31 00:00:00 — Vadgäller den första frågan, om medinflytande, är vi väl alla ense om att vi skallha ett medinflytande. Däremot är vi väl något oense i frågan om vi nu är mognaför att begära en översyn av aktiebolagslagen för att därmed föra inmedinflytandefrågorna i lagen. Majoriteten har här stannat för att följapropositionens förslag, som innebär att man skall se över de här frågorna närerfarenheter har vunnits. Vadgäller företagsformer för större och för mindre bolag föreslog bolagskommitténen ny bolagsform för de mindre företagen, benämnd andelsbolag. Motsvarandebolagsform för mindre företag finns inom . I infördes dennabolagsform sedan inträtt i EG. Enligt de uppgifter vi har fått därifrånhar allt fler mindre företag nu organiserats enligt andelsbolagsformen. förslag om införande aV denna bolagsform i vårt land möttebetydande invändningar under remissbehandlingen. Något sådant förslagföreligger därför inte i proposifionen. I stället föreslås det att iaktiebolagslagen införs bestämmel- ser som ger akfieägare imindre aktiebolag - nämligen de med högst tio delägare - ökad insyn i bolagetsverksamhet i form av rätt att ta del av bolagets böcker, räkenskaper och andrahandlingar. trepartimotion, nr 2016 med som första namn, framhålls viktenav att en särskild bolagsform i mindre företag efter hand införs i vårt land.Motionärerna yrkar därför att skall uttala sig för en översyn avbolagskommitténs förslag till andelsbolag. Lagutskottethar ju tidigare uttalat sig för införande av denna bolagsform och anser attdet, trots att förslaget mötte motstånd vid remissbehandlingen, finns fleraskäl för att efter hand överväga denna fråga, men det kan inte ansesmeningsfullt att nu begära en översyn. Vi understryker i stället vad somuttalas i propositionen om skälen till att senare se över aktiebolagslagen. Medhänsyn till de uttalandena utgår vi från att regeringen följer utvecklingen påbolagsrättens område och tar upp frågorna om skilda regler för större ochmindre företag till förnyad prövning, om det visar sig lämpligt och erforderligtbl. a. för att exempelvis gynna nyetablering och expansion av företag. Jag vill ta upp några av de områden där vi inte har lyckats bli överensi utskottet. Vihar där bl. a. frågorna om revisoremas ställning m. m. I åtskillig lagstiftningpå detta område finns regler för revision av ett företags eller enorganisations ekonomiska förvaltning och regler om obligatorisk medverkan av eneller flera revisorer. Revisionen skall normalt omfatta granskning av såvälrörelsens räkenskaper som företagsledningens förvaltning. Vissapåståenden har ibland framförts om revisorers medverkan i s. k. ekonomiskbrottslighet. En arbetsgrupp inom BRÅ - som har nämnts här tidigare underdebatten - har i en promemoria diskuterat revisorernas verksamhet och försöktatt klarlägga vilka normer som faktiskt gäller på revisionsområdet. BRÅ:sarbetsgrupp har inte kunnat finna att de långtgående negativa påståenden somframförts i debatten har varit grundade. Gruppen har i stället inriktat sig påatt från mer allmänna utgångspunkter undersöka möjligheterna att motverkaekonomisk brottslighet genom att stödja kunniga och seriösa revisorersverksamhet. Motbakgrund av de här förslagen framläggs i propositionen vissa förslag tilllagändringar när det gäller revisorerna. Jag kan nämna några. Det kommerfortsättningsvis att krävas att i aktiebolagsregistret skall införas uppgifterom revisorer på motsvarande sätt som gäller aktiebolagets ställföreträdare.Vidare utökas revisorernas upplysningsskyldighet. Den skall inte som enbartgälla i förhållande till bolagsstämman, utan den skall gälla även medrevisor,särskild granskare, ny revisor och - om bolaget är satt i konkurs -konkursförvaltaren. Motsvarande föreslås för ekonomiska föreningar. Ävenkravet på att ha kvalificerad revisor skärps så till vida att auktoriseradeller godkänd revisor krävs inte enbart för bolag som har eget kapitaluppgående till minst 1 milj. kr. utan även för bolag där det enligtbalansräkningen inte finns full täckning för det registrerade aktiekapita- Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. 6Riksdagens protokoll 1980/81:38-40 Nr 40 let. Onsdagenden ' " ' debatten talats om hur vi imajoriteten kontra 3 dpremher 1980 reservanterna har sett på frågan om införande av kvalificerade revisorer i alla Viär ense om att det bör vara så att alla bolag har kvalificerade Det framhölls i BRÅ-promemorian, detframhölls i propositionen omhnndpkhnlno ''' ' framhålls även i utskottsbetänkandet. socialdemokratiska mofionen och i reservafionen nr 6 i anledning däravkrävs att nu skall besluta om att varje nystartat bolag fr. o. m. den1 skall ha kvalificerad revisor och att övriga bolag skall ha entreårig övergångstid, alltså att de skall ha kvalificerade revisorer från 1985.Här är det närmast fråga om huruvida det finns fillräckligt många kvalificeraderevisorer, så att de har möjlighet att seriöst granska alla aktiebolagsräkenskaper och förvaltning. Eftersom vi i utskottsmajoriteten är osäkra närdet gäller tillgången på kvalificerade revisorer, vill vi inte nu binda oss förden tidpunkt från vilken dessa bestämmelser skall gälla. Dessutom är det ovissthur många aktiebolag det kommer att finnas efter 1981, då det lägstaaktiekapitalet kommer att höjas. Motdenna bakgrund och med hänsyn till angelägenheten av att kvalificerade revisorerså snart som möjligt finns i alla aktiebolag föreslår utskottsmajoriteten attriksdagen ger regeringen till känna att frågan om kvalificerad revisor i allaaktiebolag bör övervägas på nytt. Sedan tillräckligt underlag erhållitsnär det gäller tillgången på och behovet av kvalificerade revisorer börregeringen framlägga förslag till ändrad lagstiftning. Rimligen bordeutskottet ha kunnat enas om den skrivningen, men det har vi inte kunnat göra,utan vi har en socialdemokratisk reservation även på den punkten. Reservanternavidhåller att bör besluta om vid vilken fidpunkt kvalificeraderevisorer skall bli obligatoriska. Socialdemokraterna kräveri en annan reservation en översyn av företagsrevisionen. Här tar socialdemokraterna upp ett gammalt - av fidigare avvisat - socialdemokrafiskt förslag att revisorerna skall utses av annan än bolags- resp. föreningsstämman. Från utskottsmajorite tens sida framhåller vi nu liksom tidigare vikten av att revisorn intar en självständig ställning gentemot dem han har att revidera och gentemot bolagsstämman. Men vi kan inte heller finna att det skulle innebära något positivt om samhället på ett eller annat sätt skulle utse revisorer. Vi pekar även på risken att man därigenom kan rubba det förtroendefulla förhållande som i allmänhet råder mellan företagen och revisorerna. Till detta kan vi säga att erfarenheter från verksamhetsområden där samhället på ett eller annat sätt utser revisorer visar att revisorerna arbetar lika oberoende av vem som har utsett dem. Med kvalificerade revisorer i samtliga bolag får vi högt kvalificerade personer som har att granska alla bolag . Jag är övertygad om att de kommer att känna sig och uppträda fristående oberoende av om de utses av samhället eller om de utses av bolagsstämman, såsom fallet varit . Motionskravet om företagsrevision har remissbehandlats. Det kan vara 82 intressant att se vad remissinstanserna har sagt.Föreningen revisorer och Svenskarevisorssamfundet har ställt sig negativa till att man nu beslutar om enutredning av företagsrevisionen. Kommerskollegiet, som är den tredjeremissinstansen, har närmast ställt sig tveksamt till om en utredning börföretas. Motden här bakgrunden avvisar vi kravet på att skall begära en utredningom företagsrevision. Utöver vad som framkommit i remissyttrandena är detuppenbart att ett visst reformarbete kan ske inom ramen för kommerskollegietstillsynsverksamhet. Dessutom är att notera att företagsobeståndskommitténbehandlar vissa delfrågor som hör till det här området. Ireservation 8 har socialdemokraterna redovisat ytterligare en avvikande åsiktnär det gäller revisorsområdet. Det gäller kravet på att nu skallgöra ett tillkännagivande till regeringen angående ökade resurser förkommerskollegiets tillsyn av företagsrevisionen. har fåttmöjlighet att yttra sig över det förslaget. anför att det ärangeläget att frågan om kollegiets resurser för verksamheten på det här områdetblir grundligt belyst, och näringsutskottet utgår ifrån att regeringenfortlöpande följer relationen mellan kostnader och intäkter och görerforderliga justeringar av avgifterna. Lagutskottetunderstryker vikten av att kommerskollegium kan utöva en effektiv tillsyn överde kvalificerade revisorerna. Slutligt ställningstagande från sidafill frågan om kollegiets resurser bör emellertid anstå i avvaktan påregeringens övervägande angående kollegiets organisation. Jag skall ta upp några ytterligare reservationer som BengtSilfverstrand talade om och för. Reservation 11 gäller höjning av aktiekapitalet.De socialdemokratiska ledamöterna vill att vi nu skall göra ett uttalande omytterligare höjning av gränsen för aktiekapitalet. Som jag har nämnt höjsgränsen till . Jag kan erinra om att när frågan omsärskild bolagsform för de mindre företagen togs upp, utgick mån från att detskulle bli en ordentlig skillnad mellan det aktiekapital som skulle krävas förandelsbolagen och det som skulle krävas för de egentliga aktiebolagen. Även detförslag som bolagskommittén hade framlagt innebar detta. blir det i varjefall inte någon särskild bolagsform för de mindreföretagen. Men vi menar i utskottet att i de överväganden om ändringar iaktiebolagslagstiftningen som bör göras kan det finnas skäl att seom man skall ha olika gränser för aktiekapitalet beroende på företagensstorlek. Det är anledningen till att vi inte anser att nu skall göranågot uttalande i denna fråga. Närdet gäller årsredovisningar är det ju en awägningssak att fastställa av vilkaföretag man skall kräva en offentlig årsredovisning. Man måste avväga vilkakrav som skall ställas i fråga om uppgiftsskyldighet, och man måste ta hänsyntill tillgången på kvalificerade revisorer som verkligen kan granskaårsredovisningarna. Jagvill erinra om att vad som föreslås i propositionen på detta område innebär ettframsteg. Regler om årsredovisning i företag med personligt ansvariga delägareär en nyhet i svensk rätt, och några motsvarande regler Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. finnsinte ännu i andra länder i . Detta får ses som en försöksverksamhet. Med bara några ord skall jag beröra en sak till. I detta betänkandebehandlas även motionen 807 av mig och . Motionen berör närmastden kommunala demokratin men har av formella skäl kommit att handläggas i dettasammanhang. Rätttill proportionella val har ju successivt införts och gäller nu nästan alla valtill kommunala organ. Det är en rätt som har tillkommit för att minoritetenskall vara garanterad insyn. Även vid val av exempelvis arbetsutskott inom enkommunal nämnd finns nu rätt till proportionellt val. Men det finns ettundantag, som vi har uppmärksammat i motionen. När det gäller kommunalverksamhet som bedrivs i bolags- eller stiftelseform finns ingen motsvaranderätt fill proporfionellt val av arbetsutskott inom styrelsen. Vår mofion harefter remissbehandling fått en positiv behandling av utskottet, som är enigt omatt föreslå att motionen överlämnas fill stiftelseutredningen ochkommunalföretagskommittén. Med det anförda vill jag yrka bifall fill utskottets hemställan påsamtliga punkter. Anf.22 HANS i (vpk); Jag vill mycket kort bemöta . Han säger att det framgår avvpk-anföranden att man inte har något intresse av företagsamhet. Det är närmastett löjligt påstående. Anfingen har inte förstått vad jag sade,eller också försöker han ytterligare en gång att kringgå och dölja denhuvudinriktning som propositionen har, dvs. att befästa makten överinformationen, att begränsa insynen i företagen. Att det är fråga om en sådaninriktning har också framgått av den diskussion som följt påinledningsanförandena i den här debatten. Den har visat att det är precis dettadet gäller. Det har bekräftats av bl. Vihar visst intresse av en bra lagstiftning på detta område. Men en bra lagstiftningsom skall ersätta en lag bör innehålla viktiga förändringar så attlagstiftningen blir jämnställd med den lagstiftning som finns på andra områdenvad gäller inflytande och insyn. Det har även påpekats i remissyttrandena överbolagskommitténs betänkande. Löntagarorganisationerna har redovisat ettkompakt missnöje med förhållandena. Men ändå föreslås ingen förändring ipropositionen. Vi är som sagt intresserade av lagstiftningen, menskall man modernisera den bör man också förändra den i dessa väsentligaavseenden. Därför har vi yrkat på ett nytt förslag. Så är det med den saken,. 23 (): Jag lyssnade med visst intresse på huvudanförande. Detinleddes med tal om klassamhälle - att den härskande klassen med dennalagstiftning befäste sin maktposition, att kapitalisterna allfid behållermakten osv. Den som vill ha framsteg på detta område, den som vill ha lämpligaföretagsformer som medger insyn och kontroll och som gör det möjligt förnäringslivet att utvecklas hälsar med tillfredsställelse de förslag som här harframlagts. Den redovisning av utskottets ställningstaganden som jag gjordevisade väl även för att utskottet även har vissa förväntningar ifråga om vad som i fortsättningen skall ske på detta område. Atthelt avslå propositionen skulle innebära att ingenting skedde. Ser man så pålagstiftning på det associationsrättsliga området att den bara är ett medel föratt behålla klassamhället, då förstår jag att inte har någotintresse av den utan anser att det är bättre att ha kvar den gamla, ickesärskilt moderna lagstiftningen. Ny lagstiftning om handelsbolag, m. m. Anf.24 HANS i (vpk) replik: Herr talman! Återigen dessafantastiska påståenden av . Lagstiftningen har ju alltid den verkanatt den befäster vissa förhållanden, i detta fall vissa maktförhållanden inomarbetslivets område. Det måste t. o. m. erkänna. Vad vi begär ärett nytt förslag som något skulle förändra detta. Vi tror inte att man kan göranågon revolution i kammaren, men vi har uttalat kritik över förhållanden somborde ha ändrats när man får en ny lagsfiftning. Och så överens kan man intevara i utskottet, eftersom det har fogats 13 reservationer vid betänkandet. Detvisar väl att fler är missnöjda, även om kritiken har olika styrka. Anf.25 () replik: Visst finns det 13 reservationer, men den som läser betänkandet ser attdet omfattar väldigt många punkter, så det är bara formellt som det verkar somom oenigheten är stor. Ävenmed de utgångspunkter som har borde han se det som en bättrelösning att bifalla proposifionen än att helt avslå den och begära en nyutredning. Då händer ingenfing på detta område förrän om ytterligare tre, fyraeller . Rent allmänt tycker jag att ett sådant ställningstagande äranmärkningsvärt, men i det här fallet kanske det inte är det. Hans Peterssoninledde sitt huvudanförande med de vanliga kommunistiska uttrycken omklassamhälle, utsugning osv. har inte vi andra talat om, och inte heller har vi fruktat den. De lagförslag som vi nu skall besluta om har av enmajoritet i utskottet bedömts som viktiga framsteg för att åstadkomma lämpligaföretagsformer, sett från olika företags, från samhällets och från deanställdas synpunkter. Att det finns skiljaktiga meningar på några punkter ärväl naturligt, men det är anmärkningsvärt att ett parti helt går emotpropositionen och inte vill att någonting nu skall ske på området. 26 HANS iHallstahammar (vpk) replik; Vi går emot förslaget såsom det nu föreligger, men vi har i vår motionpreciserat på vilka områden vi vill att man skall ta fram bättre förslag. Detmåste väl ändå vara skillnad på ett avslag som befäster status quo, dvs. att den gamlalagstiftningen skall gälla, och vårt yrkande att ett bättre förslag skall tasfram. Kan inte se den skillnaden förstår jag att han 3december 1980 mycket svårt att föra den här debatten Nylagstiftning om handelsbolag, m. m. 27 BENGTSILFVERSTRAND (s); Jag skall i detta inlägg begränsa mig till att beröra de punkterbeträffande revision som varit inne på. Närdet gäller tillgången på revisorer har en ganska enhällig remisskör delsuttalat sig för behovet av kvalificerade revisorer i fler företag, dels sagtatt tillgången på revisorer är tillräcklig och att antalet kvalificeraderevisorer ökar kraftigt. Jag kan understryka detta ytterligare genom att återgevad kommerskollegium, tillsynsmyndigheten, konstaterat, nämligen att tillgångenpå auktoriserade och godkända revisorer förvisso är begränsad men att antaletrelafivt snabbt ökar. Det torde inte, säger kommerskollegium, på grund av riskför brist på sådana revisorer möta hinder att föreskriva attauktoriserad och godkänd revisor skall utses i alla nystartade akfiebolag. Centerpartietbrukar ofta vinnlägga sig om småföretag, och undersökningar visar att det är ide mindre företagen som behovet av kvalificerad revision egentligen är störst.Undersökningar visar också att små företag som gått i konkurs reviderades till69 %, medan små företag som fortlever reviderades till av icke kvalificeraderevisorer. När det gäller revisionens fullgörande med avseende på samtligaovillkorliga uppgifter i revisionsberättelserna är uppfyllelsegraden iundersökningsgruppen så låg som för byråer utan auktoriserad eller godkändrevisor och för övriga byråer. Det råkar också vara så, vilket egentligenär ganska anmärkningsvärt, att en revisor som inte uppfyller specificeradekompetenskrav är en nära nog unik företeelse när det gäller revisioner av olikaslag i rörelsedrivande företag. Ej kvalificerad revisor vid revision avaktiebolag förekommer förutom i endast i . Hur vore det med enliten decentralisering av revisorresurserna, ? Tillsist vill jag än en gång understryka vad jag sagt tidigare: sedanvädjade en ledamot av denna kammare till att tillgodose kraven på enförstärkning av tillsynsresurserna vid kommerskollegium. Det har visserligengått dess, men jag hoppas att vederbörande är beredd att också stå för sin inställning. 28 (): Det socialdemokratiska motionsyrkandet om kvalificerade revisorer isamtliga företag tycker jag har blivit mycket väl tillgodosett i lagutskottetsbetänkande. Skillnaden mellan utskottsmajoritetens förslag ochsocialdemokraternas är bara den att socialdemokraterna anser sig vara säkra påhur många revisorer som finns och hur många som erfordras.Man är säker på att antalet revisorer är tillräckligt för att fylla det behovsom kommer att uppstå, om alla nystartade företag skall ha kvalificerad revisorfr. o. m. och alla övriga senast fr. o. m. den 1 januari1985. Underärendets behandling i utskottet har det framkommit olika uppgifter om hurtillgången på kvalificerade revisorer kommer att växa. Eftersom vi inomutskottsmajoriteten inte blivit säkra på att tillgången på revisorer kommer attsvara mot behovet vid de nämnda tidpunkterna, har vi klart uttryckt att det ärangeläget att kvalificerad revisor finns i alla företag och att möjligheternaatt införa kvalificerad revision bör övervägas på nytt.Utskottsmajoriteten uttalar vidare: "Sedan ett tillförlitligt underlagerhållits för en bedömning av tillgången på och behovet av kvalificeraderevisorer bör enligt utskottets uppfattning regeringen för framläggaett förslag fill ändrad lagstiftning." Vårtyrkande är att skall besluta att ge regeringen denna utskottetsuppfattning till känna. Är det då så att regeringen finner att det här kangenomföras rätt snabbt, kanske det inte ens behöver bli mycket senare än vadsom föreslås i den socialdemokratiska reservationen. Jag har dock inget underlagför att bedöma detta just . Nylagstiftning om handelsbolag, m. m 29 BENGTSILFVERSTRAND (s): Jag konstaterar att inte heller anser att tiden är mogenatt förstärka revisorsfunktionen, inte ens i de mindre företag som man i såmånga andra sammanhang säger sig omhulda. Anf.30 (): Jag tycker att det här är rätt klart. Vi uttalar oss för att det börfinnas kvalificerade revisorer i alla bolag, både stora och små. Vi hemställerdärför nu att regeringen skall göra en beräkning av hur många revisorer detbehövs, hur många som finns att tillgå och man kan införaett obligatorium. Därmed har, tycker jag, och övrigasocialdemokratiska motionärers önskemål i mycket hög grad fillgodosetts. Mom.1 (avslag på proposition 143) Utskottetshemsfällan bifölls med 306 röster mot 17 för motion 1979/ 80:2026 av LarsWerner m. fl. Mom.3 (handelsbolag som företagsform för större företag) Utskottets hemställanbifölls med 162 röster mot 161 för reservation 1 av m. fl. Mom.4 (styrelserepresentation för anställda i handelsbolag) Utskottets hemställanbifölls med 162 röster mot 161 för reservation 2 av m. fl. Mom.6 (skyldighet att avge årsredovisning) Utskottetshemställan bifölls med 162 röster mot 160 för reservation 3 av LennartAndersson m. fl. Nr 40 Mom. 8 (koncernredovisning) j j Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot160 för reservation 4 av den m. fl. Nylagstiftning '"- (sidoordnade koncerner) om handelsbolag, m. m. Utskottets hemställanbifölls med 162 röster mot 160 för reservation 5 av m. fl. Mom.13 (utredning om företagsrevisionen) Utskottetshemställan bifölls med 162 röster mot 159 för reservation 6 av LennartAndersson m. fl. Mom.14 (revisors kompetens) Utskottetshemställan bifölls med 162 röster mot 160 för reservation 7 av LennartAndersson m. fl. Mom.15 (kommerskollegiets tillsyn över företagsrevisorer) Utskottets hemställanbifölls med 161 röster mot 160 för reservation 8 av m. fl. Mom.16 (byte av firma m. Utskottetshemställan bifölls med 162 röster mot 160 för reservation 9 av LennartAndersson m. fl. Mom. 18 (50/50-bolagen i lagstiftningen omstyrelserepresentation för anställda) Utskottetshemställan bifölls med 162 röster mot 160 för reservation 10 av LennartAndersson m. fl. Mom.22 (höjning av gränsen för aktiekapitalet) Utskottetshemställan bifölls med 162 röster mot 160 för reservafion 11 av LennartAitdersson m. fl. Mom. 23 (översyn av aktiebolagslagen i syfte attstärka de anställdas inflytande) Utskottel:shemställan bifölls med 161 röster mot 160 för reservafion 12 av LennartAndersson m. fl. Mom. 25 (tillämpningen av lagstiftningen omstyrelserepresentation för anställda) Utskottetshemställan bifölls med 162 röster mot 160 för reservation 13 av LennartAndersson m. fl. 1980/81:6 om ändring ikonsumentförsäkringslagen (prop. 1980/81:47) 1980/81:7 om internordiskakonkurser (prop. 1980/81:35) 1980/81:14om avgift vid införsel av vissa bakverk (prop. 1980/81:65) 1980/81:6 om förbud motalkoholförtäring på allmän plats, m. m. 1980/81:7 om lagstiftning röranderasdiskriminering 1980/81:12 om skärpt lagstiftning mot dobbleri (prop.1979/80:179) 1980/81:13 om fortsatt gilfighet av lagen med särskildabestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål, m. m. 1980/81:33) Vadutskotten hemställt bifölls. 9§ Avskaffande av dödsstraffet betänkande 1980/81:10 om avskaffande av dödsstraffet. 31 (): I FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna står det iartikel 3; "har rätt fill liv, frihet och personlig säkerhet. "I arfikel 5 slås fast; "Ingen må utsättas för tortyr eller grym, omänskligeller förnedrande behandling eller bestraffning." Ivår moderna och upplysta fid borde dessa deklarafioner vara självklara för allafolk, tycker man, men så är tyvärr inte fallet. Det mest omänskliga, grymma ochförnedrande av alla straff är avrättningen. Listan över alla de stater somfillämpar dödsstraffet är skrämmande. Förutom och övriga nordiskaländer är det bara ett fåtal länder som avskaffat dödsstraffet i både krigs-och fredstid. Amnesty Internafionals rapport för omkring omdödsstraffet i världen gav en detaljerad översikt över hur omfattande dennabrutala och grymma straffmetod är. Ofta är det också helt oskyldiga människorsom avrättas t. o. m. utan rättegång. Brottet består inte sällan endast i attde är gentemot regimen i landet oliktänkande.