prot · G409125 · 1980-12-31 00:00:00 — För det är ju ändå sä att - jag vill stryka under det-att satsa på ideellt folkrörelsearbete i idrottens formär gj Nr 125 en klok och, om man vill se det så,lönsam samhällsinvestering . den Därför vill jag än en gång yrka bifall till den socialdemokratiska Anslag till idrott " '' (vpk); r|,,ff|j. Idrotten är en del avden mänskliga kulturen, och miljontals svenskaridrottar i någon form. Det år en rörelse på niassbasis. Den har enbetydelsefull social funktion - den skapar möjligheter till samvaro, gemenskap,kamratskap och vänskap. Den befordrar folkhälsan, och den har också haftbetydelse för att dämpa klassamhällets utslagningsmekanismer. Den organiserade tävlingsidrotten är ett viktigt inslag.Ur massrörelsen har högklassig tävlingsidrott vuxit fram. Denna harmassrörelsen som sin förutsättning, och tävlingsidrotten ger massrörelsen dessstimulans. Det finns ett klart samband mellan idrottsklubbarnas framgång ochderas förmåga att bedriva en bred verksamhet, inte minst bland barn och ungdom. Det ligger i det kapitalistiska systemets logik attkapitalägarna försöker siå mynt av idrotten. Mäktiga kapitalintressen utnyttjardå idrotten för sina syften. Det har skapat en omfattande marknad för fritids-och idrottsutrustning. Detta är i och för sig inga konstladebehov-idrottsutövningen kräver ju viss form av utrustning- men kapitaletanvänder framstående idrottsmän och -kvinnor för att kunna skapa märkesstatusoch försälja överkvalificerad utrustning i massupplaga och till överpriser. Det är inte bara utrustningsfabrikanter som försöker skosig på idrotten. Företag inom alla branscher nåstlar sig in i idrotten ochupptäcker att man kan skapa goodwill för sina produkter. Reklamen dominerartåvlingspro-grambladen och arenorna, och den dominerar också idrottsutövarnasdräkter. Idrotten har blivit beroende av stöd från kapitalet. På dekommersiellt mest utvecklingsbara sporterna satsar företagen mest pengar, ochvissa sporter är mera reklamjippon ån idrott. Detta har drabbat elitidrotten,men åven längre ned i breddidrotten eller seriesystemen - låt mig kalla det så-, köper sig industrin in. Detta får menliga följder. En idrottsklubbs tävlingsframgångarspelar roll för dess reklamvärde, dess reklamvärde spelar roll för hur mycketpengar klubben kan få in. och detta i sin tur haren avgörande betydelse för hurbred verksamhet man kan ha bland ungdomen. De kapitalistiska marknadslagarnabörjar tränga sig in i seriesystemen. Placeringen i ett mästerskap eller enserie gäller inte längre enbart äran utan också de kommersiella sponsorernasberedskap till ytterligare ekonomiska satsningar. Det kan alltså gälla en idrottsklubbs möjligheter attexistera. Idrottsutö varna hetsas, Manniskohandeln med spelare och tävlande breder ut sig. De aktiva blir till investeringar som andra investeringar, I de mest publika bollsporterna försöker man köpa ihop lag. Klubbar med möjlighet att nå framgångar med t, ex, ungdomsverksamhet förhindras därvidlag, genom att andra med köpstarkare möjligheter köper upp ungdomarna. samheten förlorar därmed en stor del av det sociala värdet, genom att 92 pengarna kommer in. Detkommersiella inslaget i idrotten har följder även på det ideologiska Nr 125 Det sällerfrämst det elittänkandesom främjas. Mansätter pengarna i t- j j j K 6 den centrumsom viktigare än kamratskap och gemenskap. r, , ctQ Hans Alsénnämnde det avslutade . påreportrar som sade: Ja, nu förlorar vi några spelare igen till . -Vi . . tii a t, missunnar naturligtvis inte dem att tjäna pengar. Och de tjänar grova pengar. u f t ft r Men debefrämjar framöver också en elitteori, en elitidé. Det bör man hauppmärksamheten på. Kommersialiseringen av idrotten är en följd dels avkapitalägarnas försök att slå mynt av idrottsintresset, dels av otillräckligasamhälleliga ekonomiska insatser. Kommersialiseringen medför högst olikartadevillkor för olika idrottsgrenar. Men också mellan olika utövare inom samma grenkan villkoren bli helt olika. Elitidrott år emellertid en viktig del av idrottsrörelsen.Den kan jämföras med ett slags artisteri. Den skall tjäna idrotten ochstimulera idrottsintresset. Men den skall absolut inte tjäna företagsamhetenoch storfinansen. Formerna för de samhällsinsatser som behövs för attmotverka de kommersiella krafterna inom bl. a. elitidrotten bör enligtvänsterpartiet kommunisternas mening övervägas i en särskild utredning. Dennautredning bör diskutera någon form av t. ex. idrottsstipendier-som ettalternativ till de kommersiella satsningarna - för att skapa tryggareförhållanden för dem som idrottar. Vidare bör problemet övervagas hurelitidrottarna kan ges större trygghet efter sin aktiva tid. Livet skall juinte "ta slut" så snart man har slutat idrotta på elitnivå. De rapporter som har lagt fram visarinte på några nya vågar. Därför anser vi att en ny utredning som tar ettbredare grepp och ser till hela idrotten och friluftslivets förhållande tillelitidrotten måste genomföras. En sådan utredning skall ha som inriktning attmotverka de kommersiella inslagen i idrotten. Utskottet har avstyrkt vårt yrkande. Man tror inte. heterdet, inte på någon utredning för att klara problemen. Min fråga till utskottetär därför: Hur skall man klara det här problemet? med avstyrkandeterkänner man ju att det är ett problem. Eller vill man inte göra någontingalls? Ett sätt att motverka kommersialiseringen inom idrotten ärnaturligtvis att ge idrotten ett rikligt samhälleligt stöd. Denna linje tillgodoses inte av regeringen. Den tillgodosågs inte heller av tidigare regeringar, eftersom idrotten inte fått några kraftigare anslag, så att den skulle kunna hävda sig. försöker man att gå under t. o. m. riksidrottsstyrelsens äskanden. Men då skall vi komma ihåg att riksidrottsstyrelsen har fått vänja sig vid en låg anslagsnivå. Man har redan prutat på specialförbundens anspråk. Man vet att statsmakterna år njugga. Men alt idrotten på detta sätt gjorts beroende av sponsorer har inom flera specialförbund och klubbar lett till att personer som har bedömts ha goda kontakter har fått höga poster inom idrottsrörelsen - med tanke på de resultat som des.sa kontakter kan förväntas medföra och inte därför att de är väl insatta i idrottsfrågor och har en bred idrottslig bakgrund. Anslag ttil idroti och friluftsliv naturligtvisett internt demokratiskt problem för idrottsrörelsen, men jag måste ta med detsom en aspekt, för det spelar en roll både när det gäller idrottsrörelsens egnakrav på samhället och när det gäller idrottsrörelsens ökande behov av välviljafrån näringslivet. De kommersiella krafterna måste motverkas inom idrotten.Det kan ske genom att man satsar minst de pengar som riksidrottsstyrelsen haräskat, 172,3 milj. kr. Men utskottet vidhåller regeringens förslag på 151 milj.kr. Det är en neddragning av anslagen till idrotten, som vi från vänsterpartietkommunisterna anser helt felaktig. Med anledning av att idrottsanslagen minskas harriksidrottsstyrelsens ordförande skrivit följande i tidningenSvensk Idrott: "Inom idrottsrörelsen menar vi att detta är ett grovtfelgrepp. Stimulans och utveckling av människornas självverksamhet förfriskvård och socialt välbefinnande håller tillbaka kostnaderna på flera andraområden. Vår massidrott ar också produktionsfrämjande. Politiskt är detkorttänkt och inkonsekvent att slå så hårt mot den breda idrott vi skapat här ilandet." framhåller i samma artikel att omidrottsfolket "tvingas följa fältropet att minska och dra ner. blir följderna uppenbart negativa. Färre barn och ungdomar aktiveras, den starka viljan att få med fler flickor och kvinnor i idrotten måste bromsas, handikappidrotten måste - trots den goda medvinden - reva seglen, massrörelsen måste hållas tillbaka ," Riksidrottsstyrelsens ordförande pekar på det storaproblemet: Vilken roll skall den svenska idrotten i bred mening spela isamhället? Följdriktigt följer man i de borgerliga partierna det kapitalistiskasystemets lagar. Den idrott som är lönsam får överleva och drivas vidare. Omsocialdemokraterna med 5 milj. kr. över de borgerliga kan köpa sig fria frånden inställningen ar tvivelaktigt. pekar också på ett vältaligt sätt påföljderna av prutade anslag. Utskottets skrivningar om prioriteringar avbredd-, kvinno- och handikappidrott blir i detta sammanhang - som jag ser det -rena hvckleriet. Det är ett bekvämt sätt att bolla över prioriteringarna tillidrottsrörelsen att säga att anslagen inte skall öka, men att idrottsrörelsenskall prioritera bredd-, kvinno- och handikappidrotten. Jag delar uppfattningenatt detta skall prioriteras, men utskottet glömmer en viktig sak. Dennaprioritering innebär ytterligare kommersiella inslag i elitidrotten och andradelar. Den lämnas ännu mer i klorna på dessa intressen. kommer dettaatt få negativa verkningar på såväl bredidrotten som kvinno- och handikappidrotten,liksom framför allt på den ideologiska inriktningen - men den kanske intebekymrar de borgerliga särskilt mycket. ärade utskottsledamöter, höj anslaget till vadriksidrottsstyrelsen begärt! Då kan vi åtminstone hålla nuvarande nivå. Satsningen på handikapp-, kvinno- och breddidrott måstegöras på ett bredare sått. Vpk har i motionen några förslag: Skapa arvodesbestämmelser för idrottsledare, främst fördem som ägnar sig åt breddidrott, öka stödet till glesbygdsidrotten för detrundare som man talade om och genomför extra samhiillsstöd tillidrottsklubbars breddverksamhet, särskilt aktivitetsstöd för klubbar sombedriver kvinnoidrott, samt en satsning på handikappanpassning avidrottsanläggningar! Detta skulle kunna ske med en kraftfull satsning av detipsmedel som finns i landet. De skulle med fördel kunna användas på det hårområdet. Men utskottet ställer sig kallsinnigt, som man ibetänkandet uttalar sitt stöd för bredd-, kvinno- och handikappverksamhet inomidrottsrörelsen. Som jag ser det är det bara läpparnas bekännelse fränutskottet och inte allvarligt menat. kommunisterna är för ett internationelltidrottsutbyte. Målsättningen, att världens ungdom skall mötas i tävlingar därdet sociala och kulturella utbytet är minst lika viktigt som idrottsutövandet,är något eftersträvansvärt. Tyvärr har de stora internationellaidrottsevenemangen alltmer hljvit kommersiella jippon än idrottsutövning. Svensk idrottsungdom skall självfallet delta iinternationellt idrottsutbyte. Däremot kan väl inte som arrangör deltai den kommersiella karusell som de stora idrottsspelen nu representerar. Ettanordnande av måste utgå från att evenemanget skall bidra till attbryta den kommersiella utvecklingen. Inte heller skall storföretag ta överidrotten. I förslaget att förlägga till ser vi att det år StoraKopparbergs intressen som lyser igenom. bör uttala som sin mening att internationelltidrottsutbyte arrangerat i måste utgå från att i största möjligautsträckning använda redan befinfiiga anläggningar. Några anläggningar för"engångsbruk" kan inte accepteras, ej heller anläggningar som åröverdimensionerade för normalt bruk. Finansieringen av internationellaidrottstävlingar bör vara sådan att den inte drabbar skattebetalarna iefterhand. Det är en mycket viktig detalj. Enbart TV-intäkter räcker inte föratt garantera att sådana evenemang går ihop. bör därför även uttalaatt idrottsarrangemangen och idrotten över huvud taget måste bort från dekommersiella intressena. Detta innebär att inte skall ställa upp somarrangör av sådant idrottsutbyte som till stor del år kommersiellareklamjippon. I - som är ett aktuellt fall - harsocialdemokraterna och kommunisterna gått emot att anordna ettOS, till stor del av de skäl som jag hår har anfört. I utskottets skrivningarfinns inget gensvar för den inställning som man har i . Dar är tydligensocialdemokraterna och borgarna överens om att det är fritt fram för ivilken form som helst. Vpk har i yrkandena 4 och 5 i sin motion föreslagit ettuttalande från att det internationella idrottsutbytef skall grundasig på de förutsättningar som jag tidigare understrukit. Utskottet har avstyrktdessa yrkanden utan några sakmotiveringar. har inte tidigarebehandlat dessa yrkanden, varför man inte kan hänvisa till tidigare årsuttalanden. Därför måste jag fråga utskottet; Varför skall inte göranågot uttalande av den innebörd som vpk föreslagit? Eller är man helt för attdet skall vara fritt fram för i vilken form som helst? Jag yrkar under punkt 1 bifall till motion 1276. I punkt 2i betänkandet Stöd till friluftslivet m. m. behandlas en motion, nr Anslag till idrott och friluftsliv Anslag titi idroti och friluftsliv 544. av LO:s ordförande rn. med krav påatt utredningen om rekreations- oeh turistpolitiken skall få tilläggsdirektivatt föreslå åtgärder mot att attraktiva områden inom de primärarekreationsområdena skall privatiseras. Det överensstämmer med det krav som vpkfört fram i motioner har i . Utskottet har inte tillstyrkt dettamotionsyrkande, och det finns heller ingen reservation. Utskottets motiveringför ett avslag är, som jag ser det, inte hållbar. Därför yrkar jag, herrtalman, under punkt 2 bifall till motion 544, yrkande 3, Anf.27 (): Svenska folket har under de senaste veckornaåterigen kunnat uppleva högtidsstunder framför TV-apparaterna, Jag tänker påutsändningarna från pä och , där detsvenska laget mot alla odds slutligen belade en mycket hedersam andraplats.Tidigare har vi kunnat glädjas åt fina svenska framgångar både iutförsåkning och i långdåkning på skidor, främst genom ochThomas - alla andra prestationer inte att förglömma. Vad är det då som gör att och svenska idrottsmän ide flesta idrottsgrenar håller så god internationell standard? Det finns säkertflera förklaringar till detta, men jag tror att den svenske ishockeyledarenBengt "Fisken" träffade rått når han sade att förklaringentill att -trots avtappningen av spelare - ändå har en sä godinternationell standard är den fantastiska insats som våra ungdomsledare gör.Det dokumenterades också i ett TV-program om - skidklubben iIngemar . "Vi ställer upp och jobbar för våraungdomar", sade alla med en mun, Alla dessa tusentals ungdomsledare somställer upp -offrande sin fritid och för det mesta utan någon ekonomiskersättning - är värdaett stort tack för denna sin insats. Degörensamhällsinsats som inte kan värderas i pengar. Tyvärr är det ju så att av dessaledare år det bara några få som uppmärksammas i massmedia - de som får sola sigi glansen av någon elitidrottsman eller elitidrottskvinna. Alla de andra, somverkar på gräsrotsnivå, får sällan några rubriker, men dessa gör också enmycket värdefull insats med sitt arbete. Jag tycker att det ar självklart att nämna detta när vihär i kammaren debatterar kulturutskottets betänkande nr 24, vari behandlasanslaget till idrott och friluftsliv. När det gäller anslagets storlek säger statsrådet budgetpropositionen att det statsfinansiella läget har nödvändiggjort enstark återhållsamhet även i fråga om detta anslag. Utskottsmajoriteten haricke kunnat frångå regeringsförslaget utan tillsyrker det. Det innebär en ca3-procentig uppräkning, en ökning av anslaget med 7,5 milj. kr. Längre har viinte ansett det möjligt att gå, och därför yrkar vi avslag på vpk:s motion1276, vari man föreslåren höjning med nära 21 milj, kr,, och påsocialdemokraternas motion 1667, vari föreslås en höjning med 5 milj, kr, Ibetänkandet har utskottet också tagit ställning till en rad frågor som mer eller mindre rör ansvarsområde.Utskottet har inte i sådana frågor funnit anledning att biträda de krav somframförts utan föreslår att med hänvisning till avRiksidrottsförbundet vidtagna åtgärder avslå dessa motionskrav, I motionerna 354 och 1260 tar man upp frågan omRiksidrottsförbundets avvägning vid fördelning av medel till specialförbundenoch till utanför stående organisationer i ett läge där detstatliga stödet till idrotten reellt sett torde komma att minska. Utskottet har i sammanhanget tagit del av utvecklingen avbidragen till de olika idrottsförbunden och vidare tagit del av de allmännagrundsatser som fastställt samt studeratRiksidrottsförbundets idéprogram för idrottsrörelsen. Jag skall inte här i detalj referera vad dessa olikaskrifter innehåller utan konstaterar bara att det i Idrott 80 läggs framförslag till handlingslinjer inom idrottsrörelsens olika verksamhetsområden.Särskilda avsnitt ägnas åt en mängd olika områden, såsom friskvård,tävlingsidrott, elitidrott, motionsidrott, kvinnlig idrott samt idrott förhandikappade. Det föreslagna programmet syftar till att många fler människor ännu skall ägna sig åt idrott och motion. Enligt utskottets bedömning har Riksidrottsförbundetsplaneringsarbete inför 1980-talet en inriktning som står i överensstämmelse meddet synsätt som kan sammanfattas i begreppet "idrott åt alla".Utskottet delar motionärernas uppfattning att prioriteringsfrågorna måstetillmätas särskilt stor vikt i ett läge då stödet till idrotten kanökas i den takt sotn varit fallet . Mot den angivna bakgrundenföreslår utskottet att med anledning av motionerna 354 och 1260 somsin mening ger till känna för regeringen att handikapp-, bredd- ochmotionsidrott samt kvinnoidrott i enlighet med motionernas syfte särskilt skalluppmärksammas vid riksidrottsstyrelsens fördelning av stödet till idrotten inomgivna anslagsramar. I betänkandet behandlas också stödet till friluftslivetoch de motioner som väckts om detta. När det gäller turist- ochrekreationsfrågor, så tillsatte regeringen en särskild utredare meduppdrag att se över vissa frågor inom området, I motion 544 yrkas attenmansutredningen nu ges ett bredare parlamentariskt underlag. Utskottet tidigare tillfälle behandlat ett likalydande motionsyrkande men fann då attdet inte fanns anledning att göra någon förändring. om någon månad avser att lägga fram ett första betänkande kommerden därefter att behandla rekreationspolitiskt betydelsefulla åtgärder. Därföruttalar utskottet att det bör ankomma på regeringen att pröva på vilket sättutredningen skall ges ett parlamentariskt inslag och hur olika intressen ochåsiktsriktningar skall bli företrädda. Detta föreslår vi att gerregeringen till känna. Slutligen behandlas motion 731 angående förbud motamatörboxningen. Hänvisande till den pågående utredningen om boxningsskadoravstyrker utskottet motion 731. Anslag ttil idroti och frtiuftsliv Anslagtill idrott och friluftsliv Jag vill med dettainlägg yrka bifall till kulturutskottets hemställan i betänkande 24 på allapunkter. Låt mig också, eftersom har riktat endirekt fråga till utskottets talesman angående de och andrainternationella stortävlingar, anföra en synpunkt. Vi här i framlade juett förslag till en s. k. svensk modell för de meddecentraliserade tävlingsplatser, där de olika idrottstävlingarna skulle kunna försiggå.Detta förslag vann inte de internationella organens bifall, utan de olympiskaspelen förlades till annan plats. Jag anser fortfarande att det är mycketmöjligt att enligt den s. k. svenska modellen arrangera internationellatävlingar och . Då decentraliserar man tävlingarna till olikafävlingsplatser och kan tillvarata befintliga anläggningar på ett bättre såttän om man skall bygga upp sådana och investera miljarder i dem. Vi har inte haft anledning att göra ett uttalande i dennafråga, som aktualiserat genom sin motion, utan vi harkonstaterat att det gäller ärenden som bör handläggas av Riksidrottsförbundetoch de internationella organen. Detta är, , anledningen tillatt utskottet härvidlag inte givit uttryck åt någon mening. (vpk) replik: Det sista var väl ändå, , ettganska dåligt försvar för detta att inte uttalar sin mening. Någotsådant som är väl inte bara riksidrottsstyrelsens ochidrottsröreslens sak, utan det måste väl vara samhällets sak. Det pågår endiskussion på de platser där spelen skulle förekomma. Man är orolig överkonsekvenserna. Man talar om det statsfinansiella läget, och man funderar överhur det kan komma att bli med de olymiska spelen. De har att göra med en mycketviktig fråga som man här inte vill beröra, nämligen de kommersiella krafternasgrepp över idrotten och framför allt över elitidrotten, som formar och fostrarjust dem som är förebilder för ungdomen. De idrottsledare som talade om ägnar en stor del av sin verksamhet åt att offervilligt ställaupp för att fostra ungdomar, som skall tycka att det är bra att fåkomma till - och vi skall inte missunna dem att tjäna stora pengar -medan mängder av ungdomar får vara kvar har hemma. Visst skapar en idrott meddenna inriktning elittånkande redan vid tidig ålder. Just det här greppet harett samband med de här stora spelen. Vi från vpk ville att skulle göra ett uttalande,att riksdag inte med hur glada ögon som helst såg aU man skapar sådanahår mastodontspel, framför allt som man vet att bakom de krafter som driverfram dessa spel ligger storföretagen och deras intressen. Men det är klart attdet inte ligger i intresse att diskutera detta. Av Karl-ErikNorrbys svar att döma vill man inte diskutera detta på det planet, och detavslöjar väl litet vad det handlar om, berör inte heller det somriksidrottsstyrelsens ordförande pekar på, nämligen att minskade anslag i daggår ut över breddidrotten. Och breddidrotten vill utskottet prioritera.Vad händer då med den andra delen av idrottsrörelsen? Det vill heller tala om. Jo, den delen kommer direkt i händerna på de kommersiellaintressena. Skall vi kunna klara oss ur det greppet, måste statenställa upp med pengar. Jag tycker det år rena hyckleriet, när man inte sägerklart ut att om vi priorieterar breddidrotten kommer vi att få en idrottsbild idet hår landet som i andra avseenden kommer att drabba ungdomen. Därför tyckerjag att njuggheten med anslagen drabbar både breddidrotten och elitidrotten. Vibehöver mer anslag än vad riksidrottsstyrelsen begärt och fler åtgärder på ettbredare plan. Därför yrkar jag återigen bifall till vpk-förslaget. Anslag till idrott och friluftsliv 29 (): har här som företrädare förreservanterna i utskottet utförligt motiverat varför vi socialdemokrater yrkatpå ett med 5 milj, kr, höjt belopp när det gäller anslaget till idrotten. Jagskall som motionär och med den erfarenhet jag har som ordförande i ett avidrottsförbunden komplettera med några synpunkter. Vi år också inom idrotten medvetna om att man måste varaåterhållsam med statsutgifterna, men huruvida man sparar eller inte år en frågaom vad man använder pengarna till, Alla väntar sig att våra folkrörelser ochinte minst idrottsrörelsen skall göra en betydelsefull insats i vårt samhälle,bl, a, för att vi bättre skall kunna möta de sociala problem, speciellt på ungdomssidan,som vi ständigt diskuterar och försöker finna lösningar på. Jag vågar påstå attde resurser vi ställer till folkrörelsernas förfogande - och det gäller i höggrad idrottsrörelsen - formeras om på grund av den storaomfattningen av frivilliga insatser inom folkrörelserna. Det gäller föridrottsrörelsens vidkommande insatserna på alla nivåer, såväl centralt somregionalt och lokalt. Självfallet har idrottsrörelsen vissa fasta kostnader somman inte kommer ifrån utan att allvarligt beskära verksamheten, fasta kostnadersom är nödvändiga för att de många frivilliga insatserna skall kunna genomförasoch få effekt. Den hårda prutning som regeringen föreslår när det gällerdet ordinarie anslaget ger inte en rimlig kompensation ens för löne- ochprisökningar. Vi socialdemokrater, som harmotionerat, har funnit detta oacceptabelt och betraktar det inte som sparsamhetutan som en snålhet som bedrar visheten. Den ökning vi föreslår skulle göra detmöjligt att hålla anslagen någorlunda i takt med löne- och prisökningarna. Detstödet borde idrottsrörelsen kunna påräkna från som en konsekvens avde positiva uttalanden om idrottens betydelse som görs här i huset i andrasammanhang än när det gäller att anslå pengar. Jag ber att få yrkabifall till den socialdemokratiska reservationen. 30LARS (): Till kulturutskottets betänkande 1980/81:24finns fogad en moderatreservation angående turist- och rekreationsutredningenssammansättning. Bakgrunden är följande; Anslag titi idroU och friluftsliv Regeringen beslöt 1979 att låta utreda vissa frågor inomrekreations- och turistområdet.