prot · G40985 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag haremellertid inte uppfattningen aft ansvar skall utkrävas annat än av dem somansvar har aft utkräva, och def är väljarna, Def är de som val fåruttrycka vad de tycker om dem som fattat beslut över deras huvuden. Det är juså en demokrati fungerar. Väljarna har också bättre äri någon annan partchansen aft ta revansch, om de vill göra def, I övrigt är def rent formellt så i detta ärende atf fråganom statsbidrag till tunnelbanor regleras av statliga förordningar. Ansökan ombidrag skall göras till . Beslut om bidrag fattas sedan av statensvägverk, vars ställningstaganden sker inom ramen för de medel som riksdagenanvisar till statens vägverk. Två villkor måste dock vara uppfyllda för attvägverket skall kunna fatta sådant beslut. Det ena är aft koncession beviljats,och det andra är atf det föreligger expropriationsfillsfånd, I dessa fall ärdet regeringen som beslutar. Koncessionsfrågan gäller rätten att bygga ochtrafikeringsplikfen. Jag kan inte bedöma hur regeringen kommer att ställasig, men jag föreställer mig att det är ytterst ovanligt aft regeringen infeaccepterar den lokala frafikhuvudmannens önskemål om uppläggning av trafiken, I expropriationsfrågan vill jag hänvisa till att def i 12§ expropriationslagen, som regeringen har att följa, bl, a, heter; "Expropriationstillstånd skall icke meddelas, omändamålet lämpligen bör fillgodoses på annat sätt eller ölägenheterna avexpropriationen från allmän och enskild synpunkt överväger de fördelar som kanvinnas genom den," Sedan får väl vi två fundera över vad som är lagklokf idet här fallet - om ändamålet lämpligen bör fillgodoses på annat sätt, avekonomiska eller andra skäl, eller om olägenheterna från allmän eller enskildsynpunkt överväger de fördelar som kan vinnas genom expropriationen, Atf jaginnan vi ens har fått in en ansökan skulleuttala mig om vad jag kommer att förslå regeringen, det Nr 85 vore kanske att gå litetför långt i förväg. Jag vill åtminstone höra vad de Måndaeen den lagklokekan ha att säga, 19 (); Jag ber atf få tacka kommunikationsministern för det kompletterandesvaret, I och för sig tror jag nog att kommunikationsministern och jag harsamma uppfattning beträffande Röslagsbanans vara eller icke vara. Sedangällde det om ändamålet lämpligen kan tillgodoses på annat sätt. Jag tycker aftdet finns orsaker som gör atf man kan tillgodose önskemål om koncession osv, påett annat sätt. Det är klart att jag väl förstår atf kommunikationsministern infe kan ta ställning till expropriationen, som def här gäller. Men jaghoppas atf kommunikationsministern ser positivt på saken, ur Roslagsbananssynpunkt, när frågan kommer upp. Samtidigtmåste jag säga att vårt hopp står till regeringen, med hänsyn fill defrågor som skall avgöras av regeringen. Naturligtvis står då i första hand vårthopp till kommunikationsministern. Säger man ja till expropriation ochkoncession för tunnelbanan mellan och , då rullar ju ärendetvidare. Det gäller att stoppa denna rullning, och då är det regeringen som isista hand - tyvärr - har ansvaret. Jagtycker nog att kommunikationsministern har argument för aft säga nej - dels denfolkomröstning som har ägt rum, dels det ekonomiska läge som vi har . Vivet att def samhällsekonomiska läget kräver stor återhållsamhet av såväl statensom landsting och kommuner. Det mycket kostnadskrävande tunnelbaneprojektetmåste anses vara svårt aft förena med en sådan inriktning. Det är svårt atf fåden ekvationen atf gå ihop. En bevarad Roslagsbana är naturligtvis def mestekonomiska. Men det är som bekant infe allfid def rakaste spåret som väljs. Tunnelbanebyggeoch tvångsinlösen av mark kommer att medföra en fortsatt försämring av detredan alltför bekymmersamma ekonomiska läget. Då menar jag att det är dags förkommunikationsministern aft dra i en nödbroms. Jag vill alltså här rekommenderaherr kommunikationsministern att dra i den nödbromsen. Omplanerna på framtida uranbrytning i 7 § Svar på fråga1980/81:260 om planerna på framtida uranbrytning i har frågat energiministern, statsrådet ,om regeringen anser atf uranbryfning i princip bör vara en förbjuden verksamheti framfiden. Om svaret på denna fråga är ja, undrar av vilkaskäl regeringen vill anslå 5,8 milj. kr. till geologiska undersökning(SGU) för uranprospektering / 82. Om planerna på framtida uranbrytning i Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Regeringen har infe deklarerat någon principiellinställning fill uranbryfning. Enligt lagen (1974:890) om vissa mineralfyndighefer krävskoncession för uranbryfning. Sådan koncession meddelas av regeringen. n, ingen ansökan om koncession. Däremot har regeringen den 23 december 1980beslutat att planerade uranprojekt i Pleutajokk skall prövas enligt 136 a § byggnadslagen (1976:213), Ansökningen enligt denna lag remissbehandlas f. n. fråga är ställd mot bakgrund av atfregeringen i årets budgetproposition (prop, 1980/81:100 bil, 17 s, 102) villanslå 5,8 milj, kr, fill SGU, Jag vill erinra om att regeringen därvidframhåller att dessa medel i första hand bör användas för att under budgetåret1981/82 avsluta och dokumentera pågående prospekteringsprojekt, 21 (): Jag ber att få tacka industriministern för svaret, och jagber om ursäkt för att jag ställde min fråga om uranet och energipolifiken fillenergiministern. Jag hade glömt bort att energiministern enbart är ansvarig fören mindre del av energipolitiken. På stämma har beslutats atf uranbrytning infeskall ske. Statsminister sade i en TV-intervju ; Viskall verka för förbud mot uranbrytning. Men han sade i samma intervju: I dagär brytning tillåten. Varje regering måste följa lagar ända tills de ändras. Jag har också hört hur hänvisar fill en, som mankallar den. partimotion där man säger sig vara emot uranbrytning. Den regeringdär innehar statsministerposten och uranministerposfen gör emellertidingenfing för att införa ett generellt förbud mot uranbrytning. Det är effganska olustigt dubbelspel. Förstår ni inte att det är sådant här som inte baradriver era opinionssiffror i botten utan också bidrar fill det politikerföraktsom tyvärr håller på att sprida sig? Och hur tror ni, herr statsråd, att deremissinstanser som har att svara på frågor om uranbrytning i Arjeplogupplever sin situation? Tjänstemän lägger ner stor möda och satsar sinyrkeskunskap för att få fram bästa möjliga beslutsunderlag. Det är jubortkastad tid och möda, om vi inte under några förhållanden skall bryta uran iSverige, har jag fått ett svar från statsrådet , attregeringen inte har deklarerat någon principiell inställning fill uranbryfning.Men det ligger ju en energiproposition på bord för behandling. Deninnehåller inte något som helst förslag om förbud mot uranbrytning. Det måsteju i all sin dar innebära att det är en i princip tillåten verksamhet som skallprövas enligt 136 a § byggnadslagen. Det är precis det som f, n, skerbeträffande Pleutajokk, Därför måste jag be statsrådet att förtydligasig på den punkten och förklara vad han och regeringen menar med uttalandet:"Regeringen har inte deklarerat någon principiell inställning till uranbryt- ning,"Eftersom sådan brytning är fillåten innebär det väl i all rimlighets Nr 85 namn att regeringen t, v, måste ha uppfattningen att detta är en iprincip Måndaeen den Jag vill ytterligare understryka vad jag sadei mitt svar, att regeringen inte har haft anledning atf fa ställning tillfrågan om uranbrytning. Vi har inte fått någon ansökan om koncession. Frågan omuranprojekfet i Pleutajokk skall ju enligt regeringens beslut prövas enligt 136 a § byggnadslagen. Jag vet infe vart vill komma. När detföreligger ett konkret ärende för regeringen atf fa ställning till är detsjälvklart aft regeringen också kommer att ta ställning. Men nägot sådantärende föreligger f. n. inte. Om planerna på framtida uranbrytning i 23 (): Problemet är inte att jag vill komma någonstans. Jag anseratt vi skall ha de lagar som gäller. Problemet är att landetsstatsminister uttalar sig offentligt och säger att han vill ha ett principielltförbud mot uranbrytning. Men i den proposition som han själv har underskrivitfinns infe något förslag om ett sådant förbud. Därför ställer jag frågan; Ärdet bara munväder, eller finns det någon avsikt att lägga fram ett sådantförslag i eft senare sammanhang? I så fall vill jag ställa en följdfråga;Varför fär inte pröva ett sådant förslag i sitt störreenergipolitiska sammanhang? Def är problemet, . Prövningen av frågan ombrytning i Pleutajokk fortgår ju på grundval av nuvarande lagstiftning, somvisar aft statsministerns uttalande i TV om att han är emot uranbryfning i daginte har någon som helst laglig grund. Lagen säger nämligen något helt annat. Jag förstårfortfarande infe riktigt vad frågan gäller. Vi kommer från regeringens sidasjälvfallet atf ta ställning den dag vi har eft konkret ärende. Det finns ingenanledning att fa principiell ställning på förhand. Att är fri attpröva frågan är ju en självklarhet. Ingen kan ifrågasätta kompetensatt t. ex. i anslutning till den energipolifiska propositionen ta ställningäven i den här frågan. Anf.25 (); Då måste jag tyvärr ytterligare hjälpa industriministernpå traven genom att direkt citera statsministerns uttalande i för enkort tid sedan, då statsministern sade: "Ja, det är min uppfattning att vibör ändra lagstiftningen när det gäller uranbrytning." Det finns inte något sådant förslag i energipropositionen.Därför frågar jag nu: Kommer det en proposition till frånindustridepartementet, som innehåller förslag till förbud mot uranbrytning, ochkommer den i så fall atf läggas fram ? Om planerna på framtida uranbrytning i Jag har ingen anledning att ge mig in på aft tolka vadstafsministern har sagt. Han har gett uttryck för sin uppfattning. Vadregeringen sedan har att ta ställning fill är ju def konkreta förslag som kanframkomma. Regeringen har ännu inte, som jag fidigare redovisat, haft anledningaft ta ställning till de här frågorna. Atf statsministern mof bakgrund av bl.a. inställning i kärnkraftsfrågan klart har deklarerat sinuppfattning som partiledare är ju en självklarhet, men regeringen har intetagit ställning i frågan. Det är uppenbart att det när def gäller folkomröstningenom kärnkraften föreligger vissa oklarheter. Den linje som har ju dels - det var ju ledningens för linje 2 ståndpunkt - sagtnej till uranbrytning, dels förnekat detta i den offenfiiga debatten, såvittjag har förstått situafionen rätt. Det finns alltså ett anfal oklarheter här.Centern har för sin del klart deklarerat sin uppfattning. Regeringen har ännuinfe tagit ställning-frågan återstår. 27 (); Kan industriministern förstå att de ansvarigaverken och myndigheterna och kommunalpolitikerna i kan ha svårt attskilja på när uttalar sig som statsminister och när han uttalarsig som centerledare? Jag tror att de flesta utgår från atf statsministern, närhan uttalar sig i radio och TV till svenska folket, talar som statsminister ochsom ledare för regeringen. Om han inte gör det borde def vara vikfigt attunderstryka det, så att man i def här fallet vet om att ett krav på förbud moturanbrytning inte gäller för regeringen, utan atf det bara gäller för def parfisom statsministern företräder. Sådant här har inte förekommit i svensk politiktidigare. Det är något helt nytt som introducerats sedan kom iregeringsställning, och det skapar stor förvirring, tveksamhet och villrådighetbland tjänstemän, ansvariga verk och kommuner, Får jag sägaatt vad som skapat förvirring i den här debatten väl framför allt ärinställningen från parti. Ledningen för linje 2 gick ut ifolkomröstningskampanjen och sade aft uranbryfning inte skulle förekomma. Dettaförnekar man , Def är väl det som skapar oklarhet. partiledare harju klart deklarerat sin uppfattning . Det kan inte för någon vara enöverraskning var och står i den här frågan, Aftregeringen inte har tagit ställning framgår ju också ganska klart bl, a, av denenergipolitiska propositionen. Anf.29 (): Det var kanske inte så dumt att jag ställde frågan tillenergiministern ändå, fy här kan ju uppenbarligen inte industriministern defmest grundläggande när det gäller var parfierna står i fråga om uranbrytning. Jag kan bara säga aft varken linje 2 ellersocialdemokrafiska partiet någonsin sagt aft vi infe skall bryta uran. Vi hadefrågan uppe vid vår kongress, och kongressen beslöt med endast en röstsreservation att vi i princip skulle acceptera uranbrytning, dock givetvis på demiljömässiga och andra villkor som måste uppställas. Jag konstaterar att denna debatt, herr talman, inte hargett någon som helst klarhet om regeringens ställning i denna fråga. Menlyckligtvis är det så atf lagar och regler gäller, och de lagarna innebär atturanbrytning är en i princip fillåfen verksamhet till dess aft regeringen lagtfram ett förslag fill om ändring av lagstiftningen och def förslagethar bifallits av . 8 § Svar på interpellation 1980/81:89 om frågat mig följande; Vad var utslagsgivande för regeringens nej tillsföd åt Varv: atf de långsikfiga riskerna var för stora, som angavs iinterpellafionssvaret , eller att kreditvärdigheten hos någon avparterna brast, som angavs i radioprogrammet ? Ombrister i kreditvärdigheten var det utslagsgivande, undrar jäg; Hur vet industriministern, med tanke på svaret på fråga3 , att inte kunnat fullgöra sin del av överenskom melsen? Menar industriministern att både ochfartygskredit- nämnden uraktlåtit att förvissa sig om kreditvärdigheten hos de inblandade parterna och trots defta föreslog stödet till varvet?" Jag har fidigare i denna kammareförklarat varför regeringen inte kunde godkänna förslag tillrekonstruktion av Varv, Jäg kan nu bara upprepa det svar jag då gav,nämligen att regeringen inte ansåg sig kunna godkänna överenskommelsen därföratt de långsiktiga riskerna för staten med fortsatt garantiengagemang förKalmar Varv bedömdes för stora. 31BERNT (): Jag ber att få tacka för svaret. Som framgått av min interpellation var jag undrande närjag hörde industriministerns uttalande i radio , I detradioprogrammet framhölls atf orsaken till aft regeringens nej fill stöd fillKalmar Varv skulle vara likviditetsproblem hos i varje fall en av de privataintressenter som var inblandade. får jag samma svar som jag fick förragången, nämligen att det var de långsikfiga riskerna och infelikvidifefsproblemen som var avgörande för regeringens ställningstagande. Jag konstaterar därför att industriministerns uppgifter iradio måste ha varit felaktiga. Jag tycker att def är bra attdet har blivit Men i likhet med vad jag gjorde förra gångenskulle jag vilja ställa en fråga till industriministern: ekonomiskexperfis är det som regeringen har använt för sin bedömning i den här frågan?Är infe riksgäldskonforet och fartygskredifnämnden experter i detta fall? Jagskulle vilja påstå atf de kanske är de högsta som finns att tillgå i landet,och det är därför intressant att få höra vad industriministern säger om deffa.Nu har i en skrivelse meddelat atf man harkreditgarantier på 60 milj. kr. som kunde vara i fara om Varv gick ikonkurs. Därför fick riksgäldskonforet och fartygskredifnämnden gemensamt iuppdrag aft undersöka om det fanns andra alternativ i stället för en konkursatt arbeta med. Fullmäkfige har då kommit fram fill följande bedömning iärendet. Det kan konstateras att statens förlustrisk vid varvskonkurs uppgårtill ett belopp motsvarande övervägande delen av statens garantiåtagande förbyggnadsfinansiering avseende nybygge 453, dvs. fill ca 60 milj. kr. Eftundvikande av konkurs nu torde dels leda till lägre kostnader för staten, delsge nödvändig tid till en eventuell omprövning av verksamhetens framtidainriktning och omfattning vid varvet. Såsom framgått av nämndens yttrande kanden bedömningen göras atf def framarbetade alternafivet fill en konkurs i vartfall torde möjliggöra en fortsatt verksamhet som åtgår förfärdigställandet av nybyggnad 451 och 453, dvs. Fullmäkfige har också funnit att defta var en bra lösningmed hänsyn till atf det var privata intressenter som gick in med halva beloppeti detta fall. Jag tycker atf det är mycket märkligt aft regeringen harsagt nej när den expertis def är fråga om här bedömer läget på det sätt som manhar relaterat. Jag skulle vilja höra av vilka skäl regeringen gjort detta, ochsom sagt infe minst vilken experfis det är som har uttalat sig på sådantsätt aft det inte var möjligt att gå in och göra det. Man påvisar ju aft defunder alla förhållanden skulle ha varit förmånligt för staten att gå in meddefta stöd. är det så att stöd har lämnats till en rekonstruktionav varv, och det känner jag till. Staten har där gått in med eftanfal miljoner - jag skall inte nämna hur många, men det är fråga om ganskabetydande belopp. F. n. pågår rekonstruktionsförsök beträffande Varv,och jag skulle därför vilja ställa frågan: Är industriministern beredd attlämna motsvarande stöd fill en rekonstruktion av sysselsättningen vid KalmarVarv och också fill kommun, som måste komma in i detta sammanhang? Det är väl inte så mycket att tillägga i saki denna fråga. Mitt yttrande i radioprogrammet avsåg en del av detta komplex.Jag kan inte tro atf def i och för sig står i motsatssfällning fill det totalaperspektivet, att de långsiktiga riskerna enligt regeringens bedömande varalltför stora. På fråga vilken experfis utomfartygskredifnämnden vi har anlitat vill jag svara atf regeringen måste ändåtill sist göra en helhetsbedömning. Det är inte alls något ifrågasättande avden fillgängliga expertisens kunnighet eller omdöme som man får tolka in i regeringensslutgiltiga beslut i frågan. Det var bara så att regeringen vid en tofalvärderingav alla faktorer fann att de långsikfiga riskerna var alltför stora. fråga om vi är beredda att medverka till enrekonstruktion föranleder mig att svara atf vi självfallet är angelägna attklara sysselsättningsproblemen i . Vi är alltså beredda att vid deffillfälle då sysselsättningssifuationen motiverar def diskutera olika åtgärderför aft klara sysselsättningen. Då får vi se vilken bransch def kommer aftgälla. Jag kan beträffande varv säga attrekonstruktionen där, som tagit fasta på, mest av allt gällt attskaffa annan sysselsättning. Och där har vi, som det ser uf , lyckats lösaproblemen rätt framgångsrikt genom aft medverka till tillskapandet av annansysselsättning. 33BERNT (): Först till def radioprogram från den 19januari som är aktuellt här och som var betitlat Jobbet. I det radioprogrammetsade industriministern icke något som helst om de långsiktiga riskerna, utandå var def endast fråga om aft likvidifefsproblemen hos en del av de inblandadeparterna inte kunde och aft def därför blev konkurs. Def var kontentanav det resonemang som förekom i radioprogrammet, och det var defta som gjordeatt jag undrade; Har bedömningen ändrat sig på något sätt? Jag fick ju tidigareuppgiften om aft det var de långsikfiga riskerna som var det avgörande. Det är förvånande att industriministern gått ut på defsätt som han gjorf i deffa radioprogram. Alltnog - det är tydligen ingentingatf diskutera om, därför atf de frågor som togs upp i det här radioprogrammetinte är aktuella . Men beträffande expertisen måste jag säga:Fartygskredifnämnden måste väl ändå höra till dem som kan mest på det härområdet? Riksgäldskonforet har sin uppgift att sköta, och jag vill påstå har gjort def på eft föredömligt sätt. Man påpekar i sin skrivelse: "Ettundvikande av konkurs nu torde dels leda till lägre kostnader för staten delsge nödvändig tid fill en eventuell omprövning av verksamhetens framfidainriktning och omfattning vid varvet." Det var såvitt jag kan förstå enligt denna experfisförmånligt under alla förhållanden att gå in och stödja varvet i det härsammanhanget. Därför är def, som sagt, egendomligt atf gå ifrån den utan tvivelstörsta expertis som finns på området. Sedan noterar jag med tacksamhet att industriministernanser def angeläget att försöka rekonstruera viss sysselsättning på denarbetsplats def är fråga om - det gäller inte aft i stort.rekonstrueravarvsverksamheten, även om vissa delar av den finns med i defrekonsfrukfionsförslag som man f. n. arbetar med och där kanske de fidigare anställdatill stor del är involverade och försöker hjälpa till på olika sätt. Jagnoterar alltså med tacksamhet att industriministern är beredd att hjälpa tilläven i det fallet. Nr 85 9 § Föredrogs och hänvisades 1980/81:90punkterna B 1, B 2 och B 8 under tionde huvudtiteln i bil. 10 § Föredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /81:15 och 16 Skatfeutskotfetsbetänkande /81:20 Justifieufskoftets betänkanden /81:18-20 och 22Försvarsutskottets betänkanden /81:16-18 betänkande1980/81:16 betänkanden /81:20 och 21 Utbildningsutskottetsbetänkanden /81:16 och 17 betänkande 1980/81:13Jordbruksutskottets betänkande 1980/81:16 betänkanden1980/81:31 och 32 betänkande 1980/81:15 11 § Föredrogs och biföllsInterpellationsframställning 1980/81:101 12 § Anmäldes och bordladesPropositionerna 1980/81:97 omskolforskning och personalutveckling /81:107 om den statligaskoladministrationen m, m, 1980/81:113 om ändring i militära rätfegångslagen(1948:472) 13 §Anmäldes och bordlades betänkande 1980/81:20 om riktlinjer för den ekonomiskapolitiken och budget regleringen m, m. 1980/81:15 om ersättningvid inlösen av saneringsfastighefer 1980/81:16 om förköpsräff vidolämplig lägenhetsindelning 1980/81:17 om rätten till ersättning förrättegångskostnader i fastighetsbildningsmål 1980/81:18 om översyn av lagen omförvärv av hyresfastighet m, m, 1980/81:19 om priskonfroll av vissabostadsrätter 14 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1980/81:286 av () fiHutrikesministern omregeringens syn på förhållandena i ; Militärdiktaturen i Uruguayförsökte befästa sin ställning genom att anordna en folkomröstning den 30november . Trots regimens brutala undertryckande av folkefsmöjligheter aft öppet bilda opinion led regimen ett rejält nederlag iomröstningen. Resultatet skall infe bara ses som eff nederlag för ett visstförfatfningsförslag utan framför allt som en protest mot sju onda år avdiktafur. Det är nu viktigare än någonsin atf kampen för demokrati i Uruguayfår ett kraftfullt och brett internationellt stöd. Följande fyra krav ärcentrala: Allmän amnestimed frihet för alla polifiska och fackliga fångar, upphävande av alla politiskaförbud och rätt att återvända för alla som lever i exil. Räft för allapolitiska partier och demokratiska organ aft åter få fungera. En ekonomiskreform som skapar rättvisa villkor för den fattiga befolkningen. Fria val konstituerande församling som får dra upp riktlinjerna för landefs framtid. Eftersom det i riksdag inte har förekommit någonegentlig diskussion om situationen i efter folkomröstningen vill jag nufråga utrikesministern: Hur kommer atf ge sföd åtdemokrafiseringssfrävandena i ? 1980/81:287 av Per () fillindustriministern om eft program för den svenska gummiindustrin: Olika försök att få fram eftprogram för den svenska gummiindustrin återförs fill det uppdrag som regeringen1976 gav statens industriverk. Resultatet av deffa uppdrag skall bl. a. utgörautgångspunkt för bedömningar av utvecklingstendenser inom branschen. Utredningsarbetet tycks inte bedrivas med någon störreiver, och den fidpunkt då arbetet skall avslutas har flyttats fram vid nägratillfällen. Den senast angivna, "" (NU 1979/80:61 s,11), kan infe heller den vara aktuell. Jag vill därför fråga industriministern om de bedömningarfortfarande är aktuella som 1976 ledde fram till regeringens uppdrag äf SIND,och vilka initiativ regeringen avser att ta för aft lägga fram ett program förden svenska gummiindustrin och när defta beräknas ske? Nr 85 1980/81:288 av ()till industriministern om åtgärder för atf Måndaeen den rädda torrbafterifabriken i : gj danska batteriföretaget A/S Hellesens driver f, n, enforrbatferifabrik i , Hellensens vill nu lägga ned denna fabrik ochöverflytta Meddelande om batteriproduktionen fill , frågor Därför har den danskaföretagsledningen uppmanat fabriksledningen vid torrbafterifabrikenatt inleda MBL-förhandlingar med facken om denna