prot · G40951 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag tror också att det vore av värde om debattenbeträffande det framtida nordiska TV-samarbetet kunde befrias från den merhejdlösa agitationen i dessa frågor, då det borde stå klart att storamedborgargrupper i de nordiska länderna har angelägnare kulturella ochmateriella behov att tänka på än de som kan rymmas inom . Med det anförda vill jag markera att jagkommer att rösta för den socialdemokratiska reservationen. 65 () rephk; inlägg ser jag närmast som ettförsök att bringa reda i de olika uppgifter som förekommit om vilkeninställning socialdemokraterna i vårt land, och även i de andra berördanordiska länderna, har. För min del vill jag nu närmast ta upp frågan omkostnaderna för detta projekt. säger att majoritetens ståndpunkt äratt detta får kosta vad det vill. Jag vill bara rikta hans, liksom övrigaledamöters i kammaren, uppmärksamhet på att majoritetens ståndpunkt justinnebär att kostnaderna spelar en stor roll i sammanhanget. Vi pekar just påatt de stora kostnader ett förverkligande av Nordsat skulle medföra gör att detär tveksamt om projektet kan och bör realiseras. Det är den meningen vi villföra fram till regeringen. Det är ett skäl att pröva andra alternativ under dentid som återstår innan och slutgiltigtskall ta ställning i frågan. 66 () replik: inläggvisar ju att även ni borde ha befriat er från belastningen av Nordsat frånbörjan i utskottsarbetet. Vi har från socialdemokratiskt håll - vi fick ocksåstöd från andra betydelsefulla grupper i de nordiska partierna - hävdat attTele X är ett mycket intressantare objektoch mycket rimligare ur ekonomisk synpunkt än . Vad jag velatmarkera med mitt inlägg är att vi ställt frågan vad hela projektet ivid mening kommer att kosta och inte fått något besked. Det har varit omöjligt.Därför borde vi kunnat göra upp med detta projekt, avfärda Nordsat i ettsammanhang och diskutera Tele X somen vettig lösning med klara telekommunikationsintressen i bakgrunden. 67ANNA () replik; Den ståndpunkt utskottets majoritet intagitinnebär att man har möjlighet att närmare studera de alternativa lösningarnaunder den Besparingar i statsverksamheten, m. m. Däri ingår bl. - förutsätter jag från min sida diskussion om vadTeleX kan innebära i sammanhanget. 68 (): var intresserad av att få vetahur jag skulle rösta i detta ärende mot bakgrund av att jag vid olikatillfällen har diskuterat Nordsatfrågan och då uttalat min negativa inställningtill projektet. Det har skett vid olika tillfällen, bl. a. vid denkulturkonferens som anordnade. För att inte hålla spänning skall jag redan nu avslöja hur jag kommer att rösta. Det är fortfarande så, att jag inte tror på Nordsat mendäremot på ett vidgat kulturellt samarbete mellan de nordiska länderna. Dettaär också uppfattning i den här frågan. Utskottsmajoriteten har isin skrivning just framhållit att man skall pröva andra lösningar, innanslutlig ställning tas fill . Jag tycker det överensstämmer heltmed mina synpunkter och önskemål att man skall pröva andra lösningar. Man måste väl acceptera den verklighet som råder. Nordiskaministermötet har kommit överens om att skall göra ettställningstagande i Nordsatfrågan års utgång. Då menar jag att man idet nordiska samarbetets intresse måste acceptera det och ge projektet den tidsom behövs. Utskottsmajoriteten talar också om kostnaderna, något somäven för mig är en viktig del i argumentationen. Man säger att en satsning påden här nordiska satelliten kan komma att medföra så stora kostnader att det avden anledningen måste anses tvivelaktigt om projektet kan och bör realiseras. Jag kommer alltså fram till den slutsatsen att jag med denuppfattning jag har i frågan om Nordsat mycket väl kan rösta påutskottsmajoritetens förslag, och jag avser att göra det. Jag yrkar med dettabifall till utskottets hemställan. 69 (): Det är bara att konstateraatt gått i samma fälla som centerpartisterna i kulturutskottet. Iövrigt är hennes ställningstagande kanske inte sä intressant för mig som förhennes centerpartistiska väljare. Men de kanske är luttrade vid det här laget. 70GUNNEL JONÄNG (c): talar om en fälla, men jag harlitet svårt att förstå hur den fällan ser ut och var den finns. Jag kan intefinna att det är gillrat något slags fälla i utskottsmajoritetens skrivning. Jag har väldigt stark känsla för de uttalanden som görs avcenterns riksstämmor, och jag har självfallet ett ansvar gentemot centernsväljare i mitt eget län. Men jag kan inte se att mitt ställningstagande här pånågot sätt innebär en förändring i förhållande till min tidigare deklareradeuppfattning. Den överensstämmer också helt med uppfattning. Jag trorinte att det blir några problem för mig. Besparingar i statsverksamheten, m. m. 71TYRA (): Det är väl självklart att om man såg fällangick man inte i den. För att förkorta dagens debatt vill jag bara hänvisa tillvad som sades i samma debatt när den började . Punkt 1 (barnfilmrådet) Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 17 fördet av under överläggningen framställda yrkandet. 1 ledamotavstod från att rösta. Utskottets motivering godkändes med 218 röster mot 95 förden i reservation 1 av m. fl. Punkt 2 (ungdomsorganisationerna) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 17 fördet av under överläggningen framställda yrkandet. Utskottets mofivering godkändes med 215 röster mot 98 förden i reservation 2 av m, fl. Utskottets hemställan bifölls. Punkt 4 (finansieringen av radio/TV) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 155 förreservation 3 av m. fl. Mom. 1(nordisk ) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 156 förreservafion 4 av m.fl. Mom. 2 (alternativ till nordisk ) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 17 förmotion 1979/80:511 av m. fl. i motsvarande del. 11 § Besparingar istatsverksamheten, m. m. den Föredrogs näringsutskottets betänkande 1980/81:18 om besparingar i i j u, loori statsverksamheten, m.m.(energifrågor) (prop. 1980/81:20). Anf.72 (): esparingar t Proposition 1980/81:20 bil. 13 tar upp åtgärder för att spara m,m, (NU) energi inom näringslivet.Stödet från staten fill sådana åtgärder kommer att trappas ned och förändras.Därigenom räknar man med en besparing på 40 miljoner detta budgetår och 231miljoner nästa budgetår. Dettaär naturligtvis en rent budgetbunden bedömning. Om en samhällsekonomiskvärdering skulle göras, skulle man säkert finna att denna besparing i ställetmedför förlust. Medhjälp av statlig stödverksamhet kan man inom näringslivet fortfarande fååtgärder som sparar olja mycket billigare än inom t. ex. bostadsbyggandet.Jämförelsen mellan industri och bostäder pekar mot förhållandet ett fill fio. Lönsamheteni åtgärderna kan inte, som antyds i propositionen, utan stöd fillgodogöras inomhela näringslivet. De små och medelstora företagen har ofta inte kapitaltillgängligt för investeringarna och får därför dras med onödigt storoljeförbrukning och onödiga driftkostnader. Man kan i proposifionen ochutskottsbetänkandet iaktta hur de regerande partierna nu snart helt har glömtbort de mindre och medelstora företagen. Attspara olja är med hänsyn till utvecklingen i världen och sambandet mellanoljeberoende och lågkonjunkturer så angeläget att vi socialdemokrater inte kange oss till tåls med den handlingsförlamning som regeringen uppenbarligen harråkat ut för i energipolifiken. Utskottsmajoriteten delar något av vårotålighet och förutsätter att en rikstäckande plan och ett program föroljeersättning presenteras. Man föreslår ett uttalande av ometanol, metanol och om kol. Påtre punkter måste emellertid oppositionen nu driva på ytterligare. Med eninvestering pä kan man bygga en katalytisk kracker, enanordning för att ur tjocka oljor framställa bensin. Härigenom skulle man infören avspärrning lättare kunna klara lagring och försörjning. Vi vidhåller vad vihar framhållit , att det är angeläget att statenengagerar sig här. Jag yrkar bifall fill reservation 1. Detframstår som allt angelägnare att en plan för utveckling av den svenskaraffinaderiverksamheten och den petrokemiska industrin framläggs. Bl.a. för att underlätta energipolifiska överläggningar med måste ettprogram läggas fast för svensk petrokemisk industri . Vi får intefundera längre. Jag yrkar bifall till reservation 2. Ettupphandlingsbolag för energiteknik skulle främja utvecklingen på detta område.Även här måste vi driva pä. Därför yrkar jag bifall fill reservation 3. Slutligen vill jag riktauppmärksamheten på de två särskilda yttrandena. Besparingar i statsverksamheten, m. m. där vi än mer har dokumenterat vår otålighet med den nuvarandeenergipolitiken. 73 (vpk): Vi har kommunisternas sidai detta sammanhang pä nytt aktualiserat frågan om reaktorerna 11 och 12. Vianser fortfarande att det är mycket angeläget att rikta uppmärksamheten på attdet finns pengar att spara här. Vi vänder oss med skärpa mot den uppfattningsom utskottet nu pä nytt ger uttryck för i betänkandet att vpk inte skulleacceptera folkomröstningens resultat. Utskottet skriver att "samtliga riksdagspartierutom kommunisterna anser att inriktningen av den framtidaenergipolitiken bör grundas på resultatet av folkomröstningen". Dettycker vi är ett ganska grovt missbruk av språket. På valsedlarna talades detom högst 12 reaktorer. Ingenting i det svenska språket säger att det då måstebli just 12 reaktorer. Det har vi sagt tidigare och det förtjänaratt upprepas så länge denna falska användning av språket förekommer i sambandmed debatter om energipolitiken och kärnkraftsutbyggnaden. Högst 12 reaktorerkan lika väl betyda 10 som 12. Den utveckling som kärnkraftspartierna har drivit fram ochfortfarande driver låser naturligtvis upp oss alltmer i denna utveckling.Forsmark 3 och reaktor 11 vid i mitt eget hemlän skrider alltsnabbare mot sin fullbordan. Många stora beställningar är utlagda,byggnadsverksamheten är i full gång och rent ekonomiskt blir naturligtvis förvarje vecka som går möjligheterna att spara allt mindre. finns detdock betydande kapital att ta till vara om utbyggnaden stoppas. Kostnaderna förForsmark 3 har beräknats till i dagens pris. En stor delav det kapitalet är uppbundet i beställningar och annat. Men det återstårfortfarande ca 2,3 miljarder som inte ännu är uppbundna. Dessutom är 0,7miljarder avsedda för initialbränsle, alltså själva laddningen. Oavsett hur man ser på det ekonomiskt kommer det alltidatt vara lönsamt att inte ladda. Det finns alltså fortfarande möjligheter attspara på utbyggnaden av reaktor 11, , fast möjligheterna naturligtvisminskar för - för , hade jag så när sagt. När det gäller 3 är naturligtvisförutsättningarna att spara ännu bättre, eftersom arbetena inte kommit så långtdär. Reaktorn har kostnadsberäknats till 5,5 miljarder penningvärde.Det har hänt mycket på det inflatoriska området , och i dagenspenningvärde är kostnaden - som kan jämföras med kostnaden för - uppe inära 6 miljarder. Här finns också beställningar utlagda, men det återstårfortfarande 2,7 miljarder av den beräknade kostnaden som inte utlagts ibeställningar eller bundits på annat sätt. Sammanlagt skulle det för de här båda reaktorernafortfarande finnas omkring 5 miljarder obundet kapital i dagens penningvärde.Och det kan naturligtvis bli mer också. Även om man skulle avbrytabeställningar och det blir fråga om straffavgifter o. d. kan man naturligtvisgenom förhandlingar med leverantörer skaffa fram åtskilliga miljoner. Det kommer alltid att vara lönsamt att avbryta och ickeladda kärnkraftsreaktorer i . Och i dessa härda tider - som alla talarså mycket om - är det ett angeläget sparmål att minska investeringar på det härområdet. Vi vet ännu inte hur dyrt det i verkligheten kommer att bli närsluträkningen skall betalas en bit in på nästa sekel för utbyggnaden av dessakärnkraftsreaktorer. Jag villdärmed, fru talman, yrka bifall till yrkandet i vpk:s motion. 74 (): Den proposition som vi nu behandlar,1980/81:20, handlar om besparingar i statsbudgeten, alltså om hur vi skallkunna minska underskottet i statens finanser. Bl, a. har industrin överstatsbudgeten detta budgetär fått 225 milj. kr. i bidrag tillenergisparåtgärder. Eftersom sparåtgärderna nu är lönsamma avskaffas bidraget,och statsbudgeten lättar alltså med motsvarande belopp. kommer vi som nästa ärende att behandlaförslaget att inrätta en fond som finansieras med avgift på olja och som bl. a.skall stödja just energibesparande åtgärder inom industrin med ca 500 milj. kr.om året, bl. a. genom fördelaktiga län. Det blir alltså en fördubbling av stödet,inte en nedtrappning. Ingen har opponerat sig mot denna goda idé - attekonomiskt belasta det vi vill spara på och se till att det finnsinvesteringskapital till det vi vill satsa på, främst hushållning ochanvändning av torv och förnybara energiresurser. Utskottet tillstyrker enhälligt propositionen, och jag beratt fä yrka bifall till utskottets förslag. Däremot har oppositionen använt den här propositionen tillatt ånyo väcka en hel rad gamla förslag, som gång på gång behandlats iriksdagen. Det är förslag som inte har mycket med besparingar i statsbudgetenatt göra. har redan påpekat attregeringen följer OK:s planer på en katalytisk kracker i . Utskottetutgår från att regeringen tar initiativ om det är behövligt. Reservation 1avstyrks alltså. När det gäller reservation 2 och 3 om raffinaderier ochpetrokemisk industri och om upphandlingsbolag pä energiområdet anser vi att defrågorna bör ses i ett energipolitiskt sammanhang. Därför vill vi ge oss till tålstills regeringens energipolitiska proposition läggs fram, vilket väntas skeinom några månader. Vpk upprepar kravet på ett uttalande från om attForsmark 3 och 3 inte skall byggas. För frågade desegrande linjerna i folkomröstningen vad de menade med högst tolv reaktorer.Det var ju omsorgen om elförsörjningen som hävdades som motiv för kärnkraftsutbyggnadenunder kampanjen. har det blivit klart för alla att tillgången på el ärbetydligt större än man räknade med. Man borde självfallet avbryta byggena päde reaktorer som inte ens behövs. Men de partier som segrade i folkomröstningenoch som utgör en stor majoritet i denna kammare vägrar att ta reson. Fixeringenvid kärnkraften har uppenbarligen andra orsaker än Besparingar i statsverksamheten, m. m. Besparingar i statsverksamheten, m. m. Det är emellertid den vinnande sidan i folkomröstningensom har ansvaret för hur många kärnkraftverk som skall byggas i vårt land. Vipå den förlorande sidan kan inte kräva att de inte skall utnyttja detgodkännande de fick av en majoritet av folket att bygga tolv aggregat. Linje 2 måste ju vara medveten om att man vann därför attde röstande var rädda för elbrist. Det var knappast för att kunna ersätta någraprocent olja, som till ett lägre pris och mer framtidsinriktat kan ersättas påannat vis, som folk röstade på 2;an. Nog är det förfärande att de som är ansvariga för linje 2själva inte drar några slutsatser i fråga om det nuvarande elöverskottet! Jagförstår ingenfing av det här! Jag beratt få yrka bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. 75NILS (): Vi har som vet ett talesätti som lyder: Snåln ät upp gåln. Det betyder att den som är snål äterupp hela gården. Att spara är ju berömvärt, men att spara så att manfördärvar sina möjligheter till utveckling i fortsättningen är att vara somsnåln som ät upp gäln. Att spara på en katalytisk kracker ärenligt vår mening inte särskilt förnuftigt. Det kan noteras att även utskottsmajoriteteni sin skrivning lutar åt att pengarna borde anvisas för det här ändamålet. Det är emellertid så, att vi som opposition måste drivapä. Vi kan inte i likhet med utskottsmajoriteten - som sade -nöja oss med att avvakta. Det gäller särskilt inom energipolitiken, där manuppenbarligen hängt upp sig pä någonfing. Där måste vi driva pä, därav vårareservationer. Jag noterar som en liten egendomlighet att utskottetstalesman klagar på sina kolleger inom utskottsmajoriteten när hon talar omkärnkraften och dess utbyggnad. Utskottsmajoritetens utlåtande på den härpunkten är ju entydigt. Mom. 4 (katalytisk kracker) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 156 förreservation 1 av m. fl. Mom. 7 (plan för raffinaderier och petrokemisk industri)Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 156 för reservation 2 avIngvar m. fl. Mom. 9 (upphandlingsbolag på energiområdet) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 156 förreservation 3 av m. fl. Mom. 11(byggande av reaktorerna 11 och 12) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 18 förmotion 96 av m. fl. i motsvarande del. 5 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets hemställan bifölls. Stöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m. 12 §Stöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /81:19 om stöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m. (prop.1980/81:49). 76 (); I proposition 1980/81:49 har regeringenföreslagit fyra saker: En särskildberedskapsavgift för oljeprodukter, Ändring i lagenom bensinskatt, Att vissagrunder skall antas för stöd till åtgärder för att ersätta olja eller sparaenergi och Att inkomstersom svarar mot en föreslagen höjning av den särskilda beredskapsavgiften föroljeprodukter skall fonderas hos och disponeras på ettsärskilt sätt. Det är mycket viktigt att den här oljeersättningsfondenalldeles från början kan fungera smidigt och effektivt. Men med den lösning somhar föreslagits i propositionen är det stor risk för att det kommer att uppståen svacka i stödverksamheten. De frågor som den kommitté som propositionenföreslår skall syssla med handläggs redan nu av industriverket. Kommittén manhar föreslagit skall börja arbetet . Den sakkunskap omde här aktuella stödåtgärderna och erfarenheterna av effekterna av sådan härverksamhet som är samlad inom industriverket bör enligt reservanternas meninginte skingras utan komma verksamheten till godo. Det gäller inte minst förkommunernas energiplanering. följer kommunernas verksamhet närdet gäller energiplanering och har alltså den samlade överblicken över denverksamheten. Enligt propositionen skall industriverket ävenfortsättningsvis svara för stödet till utbildning och rådgivningsverksamhet pådet här området. Det kan då inte, enligt vår mening, vara lämpligt att entillfällig organisation nu inrättas för att handha den härstödverksamheten. Den kommitté som är föreslagen i propositionen kommer att replierapå resurser som redan finns inom industriverket. Det är därför enligt vårmening mindre lämpligt - för att inte säga olämpligt - att ytterligare ettorgan nu tillskapas pä energiområdet. En särskild kommitté kan inte heller underlätta detställningstagande som statsmakterna kommer att få göra när det gällermyndighetsorganisation på det här området. Det föreslås därför av reservanternaatt industriverket skall Stöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m. handhaadministrationen av den föreslagna oljeersättningsfonden. Jag hemställer,fru talman, om bifall till den reservationen. 77 (): Låt mig börja med en allmän deklaration. En övergripande målsättning även för energipolitiken måstevara att stärka ekonomi. Energipolitiken måste därför självfalletsyfta till att främja en bättre bytesbalans, ökad sysselsättning och tryggadenergiförsörjning. För att vi skall nå detta mål måste huvudinriktningen avpolitiken vara att bättre nyttja inhemsk energi, vårt tekniska kunnande och vårkvalificerade arbetskraft samt att förbereda en mjuk övergång till ett meraelströmssnålt samhälle i början av nästa sekel, samfidigt som vi så effektivtsom möjligt nyttjar den elström som vi kan produceratill rimlig rörlig kostnad. Man kan utan överdrift påstå att inrättandetav oljeersättningsfonden markerar en ny fas i svensk energipolitik. Vi går ettsteg vidare från enbart stöd till sparande och demonstrationsanläggningar tillett aktivt stöd för ny fullskalig teknik som kan spara och ersätta olja. Statendelar de kommersiella risker som alltid finns innan ny teknik eller välkändteknik i nya system blivit prövad i praktisk drift under ganska läng tid. Detgäller också under den fid som nya marknader upparbetas, infrastruktur byggs utoch drifterfarenheter byggs upp. Det finns mycket välkänd teknik som i nytillämpning kan spara och ersätta mycket stora mängder olja. Det äroljeersättningsfondens uppgift att stimulera detta, genom att hjälpa fill medfinansieringen och genom att delta i de kommersiella risker som kan finnas. Utskottet uttalar att stödet skall ha en klarenergipolitisk inriktning. Detta innebär att stöd bör ges till teknik somgrundas på varaktiga, helst förnybara och inhemska energikällor med minstamöjliga miljöpåverkan. Stöd bör ges till exempelvis teknik som baseras påsolenergi, torv, flis, biomassa och kol samt teknik för framställning avsyntetiska bränslen. Utskottet understryker särskilt att teknik som grundas påinhemska bränslen bör prioriteras. Bland de åtgärder som särskilt nämns såsomangelägna att understödja märks anläggningar för omvandling och distribution avenergi och anläggningar för utvinning, bearbetning och hantering av olikaenergislag, inkl. investeringar i infrastruktur. Teknik grundad pä inhemskabränslen skall prioriteras. I propositionen framhölls även att störrevärmepumpar och system för energilagring bör kunna bli aktuella för stöd. Mot den här bakgrunden har utskottet också konstaterat attsådana anläggningar som avses i motionen bör kunna uppfylla kriterierna förstöd. Utskottet avstyrker därför motion 1980/81:142 i den här aktuella delen. Låt mig något kommentera den nämnda motionensom handlar om hushållning med energikvalitet. Det är viktigt att vi konstaterar att vi aldrig förbrukarenergi men väl energikvalitet. Därför är grunden för en god energihushållningen medveten hushållning med energikvalitet. Elström har en mycket hög kvalitetoch är därför speciellt värdefulloch användbar. Vi utnyttjar på intet sätt elströmmens förnämliga kvalitet, omvi direkt nyttjar den för lokaluppvärmning eller för framställning avtappvarmvatten. Denelström som vi har disponibel är värd ett bättre ödeän att direkt stoppas in i vårt värmesystem för att värma våra bostäder ochlokaler några grader. Vidplaneringen av hur vi bäst skall nyttja tillgänglig elström måste vi bl. a.beakta hur viktigt det är att utjämna elströmsförbrukningen mellan sommar ochvinter samt fillgången på billig eller gratis energi av låg kvalitet - lågtemperatur - som kan kvalitetsförbättras med hjälp av värmepumpar och elström. Detär lätt att konstatera att tillgången på elström och billig lågvärd energiöverensstämmer väl i tiden. Svårigheternaatt utnyttja denna lyckliga omständighet är i huvudsak två: Den lägreenergiförbrukningen när tillgången är som störst; Våravärmesystem är uppbyggda efter system som var riktiga när energin var billig. Skallvi rätt utnyttja värmepumpar, måste vi sänka temperaturen i våra värmesystem.Gjorda utredningar visar att detta är fullt möjligt och i t, ex. nya fjärrvärmenätklart lönsamt. I befintliga värmeanläggningar måste vi i första hand inriktaoss på att klara låga temperaturer när det är plusgrader eller några fåminusgrader ute. Vidkallare väderlek måste t. v. traditionell eldning komplettera värmeförsörjningen.Anpassningen av befintliga fjärrvärmenät bör i första hand ske genom noggrannreglering av drifttemperaturer, större och effektivare undercentraler samtbesparingsåtgärder i fastigheterna. Delägre driftstemperaturerna ger väsentligt lägre värmeföriuster ikulvertsystemen, och med dagens energipriser betalar detta hela ellerhuvuddelen av anpassningskostnaden. Det är stora mängder energi som kan sparaspå det här sättet: i storleksordningen olja kanersättas. Vårtotala energianvändning enligt den officiella redovisningsmetoden är ca440 TWh brutto. Om vi lägger tillsammans allt energibrukande förlokaluppvärmning - bostäder, service och industri - och tappvarmvatten, får vistorleksordningen brutto . Av detta förbrukas uppskattningsvis70-80 TWh i sådan bebyggelse där fjärrvärme, blockcentraler eller störreenskilda anläggningar är aktuella.