prot · G409118 · 1980-12-31 00:00:00 — Ett genomförande av vpk;s förslag om hyresförlust-,underhålls- och markförvärvslån liksom förslaget om en "frysning" avkapitalkostnadsnivån för allmännyttan och andra förslag skulle få positivaeffekter för landets hyresgäster i form av lägre hyror, bättre boendemiljö ochstörre möjligheter till inflytande. En annan stor och viktig fråga som behandlasi förevarande betänkande gäller bostadsbidragen, och jag kommer ganskautförligt att uppehålla mig vid dessa. Först då fill frågan om hyresgränserna, som behandlas pås. 42 och 43 i civilutskottets betänkande. Vpk föreslår att den nedrehyresgränsen ligger kvar på . och inte höjs med . enligt förslag ibudgetpropositionen. Vpk-förslaget medverkar dels fill att bostadsbidraget inteurholkas för hushåll med låga inkomster som har råd att efterfråga endastbostäder med ganska låg hyra, dels till att bostadsbidraget generellt ökar med40 kr. för alla utöver regeringens förslag. Som vi framhåller ivpk-motionen 1454 är det fjärde gången i rad som föreslår attden nedre hyresgränsen skall höjas. Den övre hyresgränsen föreslås i vpk-motionendifferentierad för varje barn och höjd i förhållande till regeringens förslag.Differentieringen medför en bättre anpassning mellan utgående bostadsbidrag ochfaktisk bostadskost- Bostadsförsörjningen m. m. nad, och höjningarna kan inågon mån bidra till en anpassning av hyrorna efter de hyresuppgörelser somkommer . Vpk har förordat höjda övre hyresgränser för familjermed två barn och för familjer med fyra eller flera barn - alltså återigen enprofil till gagn för hushåll med stor försörjningsbörda. Det bör noteras attutskottet inte invänder mot resonemanget i vår motion på annat sätt än attanföra att förslagets genomförande kostar 300 milj. kr. 445 i betänkandet behandlas frågan om inkomstprövning för bidragstagare medstudiemedel. Vpk avstyrker regeringens förslag om att studiemedel skall beaktasnär bostadsbidrag bestäms. Regeringsförslaget innebär att lånemedel skallbeaktas som inkomst. Denna halsbrytande principiella nyordning kritiseras ävenav i centermotionen 1077, men varken vi eller hon har fåttgehör för uppfattningen om det olämpliga i regeringens förslag. Utskottet tillstyrkerförslaget avseende , då alltså hälften av studiemedlen skallräknas med när bostadsbidraget bestäms. Visserligen instämmer utskottet medvpk, och socialdemokraterna om att förslaget avseende år1983, då hela beloppet av studiemedlen skall räknas in, bör anstå, vilketinnebär ett avsteg från regeringens förslag i budgetpropositionen. Vpk hartidigare vänt sig mot att studiemedel skall räknas som lön och har svårt attförstå hur man kan acceptera en sådan princip från de övriga parfiernas sida.Alla de studerande i det här landet som berörs ställer sig fullt förståeligtsamma fråga: Hur kan man komma fram till en uppfattning som innebär att det jaglånar för att klara mina studier och som jag sedan skall betala tillbaka skallHkställas med lön eller inkomst? Närdet sedan gäller inkomstgränserna vill både vpk och socialdemokraterna gåutöver regeringens förslag. Sålunda är vi eniga om att den nedre inkomstgränseninte skall sänkas för ensamstående utan barn. Såväl för dessa som förbarnfamiljerna skall inkomstgränserna sättas helt oberoende av om hushållenbestår av en eller två vuxna - tillämpade utrymmesnormer ger också stöd för ensådan uppfattning. Här kan erinras om förra årets debatt då diskussionen om differenfieradenedre inkomstgränser var ganska omfattande. Sänkta eller otillräckligt höjdainkomstgränser innebär fortsatt minskning av antalet bidragstagare.Minskningen har varit stor , och detta synes vara i linjemed regeringens politik. Som framgår av vpk-motionen drabbas främst hushåll medlåga inkomster av regeringens ovilja att höja inkomstgränserna - åtminstone itakt med löneutvecklingen. Kostnadsfördelningen mellan staten och kommunerna skall enligtregeringens och utskottets förslag förändras. Bostadsministern föreslår ensänkt statsbidragsandel från fill i syfte att tillföra statsbudgetenen beräknad besparing inom SKBB- och KBT-systemen om 440 milj. kr. Förutom attvpk inte accepterar en förändrad kostnadsfördelning vill jag i dettasammanhang anföra följande: Besparingarna inom SKBB-systemet hade ursprungHgenberäknats till 260 milj. kr. Emellertid har, som framgår av betänkandet s. 26,besparingarna nu beräknats till 200 milj.kr., varav 155 miljoner kommer att sparas fr. o. m. /82. Låt migdå också konstatera att bostadsministern inte räknat med utgiftsökningar med110 milj. kr. som inträffat fr. o. m. . Avden omfattande besparingen på 260 milj. kr. återstår för nästa budgetår sålundaca 45 milj. kr. Som vi framhållit i vpk-motionen innebär en beräknad besparingsom är högre än en verklig att kommunerna delvis får betala besparingen. Somframgår av betänkandet på s. 28 får kommunerna betala 125 milj. kr., omstatsbidragsandelen enligt regeringens förslag bestäms till . brukar säga att vi i kommunisterna intekan ange hur våra reformer skall finansieras - något som är oriktigt, då vifaktiskt brukar ha täckning för vad vi föreslår. Man kan emellertid nu på godagrunder och med hänvisning fill vår motion, till utskottsbetänkandet och tillvad jag här anfört hävda att bostadsministern låter kommunerna betala en storav del av hennes besparingsförslag. Det är tydligen inte så väl beställt medfinansieringsberäkningarna på departement. Jag tycker därföratt man borde Hgga lågt när det gäller att anklaga andra för att de inte har täckningför sina förslag och för att de har gjort dåliga beräkningar. Jag har ganskautförHgt uppehålHt mig vid den här saken för att illustrera att det sannerligeninte alla gånger är så helt med den ekonomiska täckningen i regeringensförslag. Jagyrkar bifall till samtliga vpk-mofioner som behandlas i civilutskottetsbetänkande nr 29. 3 (); I sina inledningsanföranden uppehöll sig Per och alla de brister som enligt deras uppfattning finns i den fördabostadspolitiken. inledde med att säga att det var ett mycketmagert betänkande från civilutskottet, och han skyllde det på att det var endålig proposition. Men det är faktiskt bara en liten del av sanningen i såfall, därför att ett omfattande bostadspolifiskt betänkande förutsätter att detfinns en konkret och berättigad i motioner framförd kritik mot de förslag somfinns i bostadspropositionen. Även om vi är duktiga på att skriva betänkanden icivilutskottet klarar vi inte av att åstadkomma ett mustigt betänkande på enmassa gamla rostiga spikar. Det har varit ytterst litet av konkret innehåll ide väckta motionerna. Det är samma sorts yrkanden som återkommit år efter åroch som vi har argumenterat för inte skulle föranleda några åtgärder.Vi har den här gången gjort det ganska summariskt och kortfattat. Ombetänkandet är magert är det alltså också beroende på att man frånoppositionspartiernas sida inte har klarat av att konkretisera vilka åtgärderman vill att skall fatta beslut om för att få en annorlundabostadspolitik. Fårjag säga några ord om vissa viktiga bitar i bostadspolitiken, och låt mig förstta frågan om bostadsbyggandets omfattning. Utskottet är ense om att vi behöverett något högre bostadsbyggande än det som den nuvarande utvecklingen tyder påatt vi kommer att få. Däremot tror jag att man kan vara 12 protokoll 1980/81:116-118 klar över att de förslagtill nivåer för bostadsbyggandet som vpk föreslår skulle innebära ett alldelesför högt bostadsbyggande, som skulle skapa problem med outhyrda lägenheter. Detvar ju ett svårt problem bara . Om man studerar statistikenfinner man att det minskade bostadsbyggandet relativt sett ändock medför ennågot större ökning av nettotillskottet av bostäder än vad det högabostadsbyggandet gjorde . Det beror naturligtvis på att vi relativtsett har en betydligt mindre rivning av lägenheter och också en minskadomflyttning av människor i det här landet. Man skall också komma ihåg att vi harbyggt upp ett lägenhetsbestånd i landet på mellan 3,7 och 3,8 miljonerlägenheter. Det är en sak som man måste observera när man diskuterarmöjligheten av ett högt nybyggande . Däremotfinns det naturligtvis intresse av en ökad ombyggnadsverksamhet. Den har ökatunder av - fram tiU 1980. Det behövs säkertnya idéer för hur man skall komma vidare och få fill stånd en stadsförnyelse avden karaktär som Per berört. Det behövs bl. a. experiment för att få framgoda idéer, och utskottet har noterat att det är ett värdefullt förslag somfinns i propositionen om en extra ram på 5 milj. kr. förexperimentbyggnadsverksamhet i den här sortens områden. Vikan också konstatera, när vi talar om att bostadsbyggandet har varit och är ien svacka, att vi under har vidtagit åtgärder som innebär att manförsöker pressa ned bostadsytorna inte minst i de småhus som byggs. Man haralltså ändrat lånebestämmelserna - dragit ned lånen - för att få mindrestorlekar på lägenheterna. Det innebär naturligtvis omställningproblem bådeför enskilda, planmässigt och för fabrikationen av byggnadsmateriel. Men detbör kunna ge fill resultat att man nu kommer ned på en rimligare kostnadsnivå,och därigenom skulle antalet lägenheter på nytt kunna öka. Regeringenaviserar också en undersökning av om konkurrensvillkoren haft en hämmandeinverkan - och om så är fallet vill man åstadkomma förändringar. Jagvill också nämna en sak som vi noterar i betänkandet. Under hardet fortlöpande skett decentraliseringar inom bostadslåneorganisationen ochadministrafionen, men vi har pekat på en del problem ytterligare och tagit framett expempel på hur pass trassligt det kan vara med olika låneformer. Vi hargjort det därför att vi vill peka på att det finns ett stort behov av att gåvidare med åtgärder från regeringens eller sida. Vi tror attdet är angeläget att åstadkomma ytterligare förändringar för att få en ökaddecentralisering av beslutsfattandet och en rationaHsering inom systemet. Jagskall sedan kommentera en del av reservationerna. Per höll sig i sittinledningsanförande i stort sett till den första reservationen frånsocialdemokraterna, där man yrkat att regeringen bör försöka få fill ståndöverläggningar mellan riksdagspartierna om den framtida bostadspolitiken. Den fråga man ställer sigär om det yrkandet är ställt därför att socialdemokraterna inte har kunnat prestera egna förslagpå en rad områden, där de anser att politiken f. n. går i fel riktning. Jagvill ändå tolka det på det sättet att socialdemokraterna är uppriktigtintresserade av att diskutera de bostadspolitiska riktlinjerna ifortsättningen. Vi menar att det knappast är en riktig metod att riksdagentalar om för regeringen hur beredningen av poHtiska förslag skall gå till. Detfinns möjligheter till överläggningar mellan partierna på många olika sätt, ochdetta måste i första hand vara en sak som regeringen avgör. Det konstaterades - och det är riktigt - att regeringenhar tillsatt ett stort antal utredningar. En del av dem har lämnat sinabetänkanden, och en del är snart färdiga. Jag tycker att vi kan vara ense omatt det ur synpunkt är värdefullt om det omfattandeutredningsmaterial som kommit fram på olika områden kan sammanfattas tillsamlade förslag som spänner över större områden på en gång. Det aviseras också - det noteras i vårt betänkande - ensärskild översyn av skatte- och bostadspolitiska frågor. Det är alltså bostads-och budgetministrarna som skall ta fram underlaget för den. Jag noterar som ett inslag i den socialdemokratiskainställningen att man på ett flertal punkter accepterar förändringar iregelsystem och villkor som man motsatt sig. Dettaställningstagande måste bero på att man accepterar begränsningar även påbostadssektorn i ett kärvt ekonomiskt läge. Vad jag har sagt om spelreglerna mellan de olika partiernahar lett oss fram till att avstyrka socialdemokraternas krav på att riksdagenskulle säga till regeringen att den nu måste sammankalla partierna för attdiskutera hur utredningsarbetet skall läggas upp och vad som skall utredas. I reservation 2 tar socialdemokraterna upp frågan ombyggprisutveckling-en och kontrollen av den. Det är självklart att regeringenmåste vara intresserad av att hålla kostnadsutvecklingen på byggsektorn ischack. De prisökningar som sker på bostadsbyggandets område slår ju direkt motstatsbudgeten, genom att vi måste ställa ett ökat antal miljoner tillförfogande som lånemedel. Vidare medför den garanterade räntan, underskottsavdragenosv. att subventionerna ökar. Därför är det angeläget att det utredningsarbetesom pågår blir färdigt och ger oss underlag att diskutera olika åtgärder idetta avseende. Jag skall också kommentera de socialdemokratiskareservationer som berör speciella grupper och först ta upp ungdomarnassituation på bostadsmarknaden. Utskottet konstaterar att lägenhetsfördelningen i förstahand är en fråga. Det görs naturHgtvis en bedömning centralt, vilkentyp av lägenheter som i första hand efterfrågas eller behövs inom den framtidman kan överblicka. Men i första hand är detta ett arbete som i detalj utförspå den kommunala nivån. Här har vi som är kommunalpolitiskt engagerade en stormöjHghet att i våra kommuner diskutera de kommunala bostadsbyggnadsprogrammenoch se till att man där försöker tillgodose de behov som finns av Bostadsförsörjningen m. m. t.ex. mindre lägenheter för att täcka de yngres efterfrågan på bostäder. Sammaönskemål har uttryckts för att tillgodose äldre människors behov av lägenheter. Litetannorlunda Hgger det kanske till när det gäller genomgångsbostäder förinvandrare. Där kan kommunerna inte på samma sätt förutse behoven. Men vinoterar att den nya utlänningslagen förutsätter att de flesta har bostad innanarbetstillstånd beviljas. Dessutom gör invandrarutredningen i sitt arbeteöverväganden på det här området. Det är självklart att regeringen har ettansvar för att på olika sätt medverka om det uppstår speciella situationer. Jagkonstaterar, som jag redan nämnt, att socialdemokraterna nu accepterar att viinte längre har någon markförvärvslångivning. Socialdemokraterna vill göra enmarkering av att de tycker att möjHgheterna för kommunerna att uppta lån förmarkförvärven är viktig. De vill därför ha någon form av prioritering vid denkommunala upplåningen. Men i övrigt har de accepterat att den statligamarkförvärvslångivningen har upphört. Jagvill också kommentera reservationen om samlingslokaler, där reservanterna harett yrkande om högre ramar. Det råder stor enighet om att samlingslokaler är enmycket viktig servicedel i vårt samhälle. Stödet har ökat under ett antal år.Inte minst är det de insatser man har kunnat göra med sysselsättningsstöd somgivit möjligheter att då och då få en extra skjuts på verksamheten. Jag vet attde organisationer som företräder de här intressena har uppvaktat regeringen,och i de diskussioner som pågår om extra åtgärder på byggarbetsmarknadenbetraktas ju detta som ett mycket intressant område att kunna investera i. Fårjag sedan säga några ord också rörande motionerna om bostadsbidragen. Vikonstaterar att bostadsbidragen höjs med . per barn till . Vi noterar att det stora flertalet familjer får en förbättring genom deföreslagna åtgärderna. Vpk har ett flertal yrkanden - bara yrkandet om enförändring av den nedre hyresgränsen leder till en ökad kostnad på 300miljoner. Enligt majoritetens uppfattning finns det inte förutsättningar föratt göra de höjningar och de förändringar av gränser som föreslagits i motionerfrån socialdemokraterna och vpk. Närdet gäller studiemedelsberäkning som inkomst har vi i utskottet enats om atttillstyrka den del av regeringens förslag som berör nästkommande budgetår. Vihar gjort det därför att ett flertal debattfrågor hänvisats fillbostadsbidragskommittén enligt tidigare beslut här i . Jag tycker attdet är nödvändigt att ta del av det material som bostadsbidragskommittén skallkunna presentera , för att på det sättet få ett underlag förriktiga avvägningar mellan olika grupper som skall ha tillgång tillbostadsbidrag. Förhoppningsvis blir det möjligt att redovisa detta inästkommande budgetproposition. Vi vill naturligtvis att reformerna skall få eninriktning som syftar till "att i första hand stödja trångbodda hushålloch hushåll med stor försörjningsbörda". Detta skrev utskottet vid 1979/80års . Beträffande statsbidragsprocentenär det i och för sig ett riktigt konstaterande som gör, att omman utgår från det läge som var för handen när diskussionerna om en förändringav bidragsprocenten startade, så klaffar det inte exakt med den bidragsprocentsom har fattat beslut om. Men vi har inte funnit att avvikelsen ärtillräckligt stor för att vi skulle föreslå en justering. Det är också så attett fortsatt reformarbete kan innebära att även den kommunala kostnadenminskar, och i så fall får vi den procentsats på 38 som är beräknad iunderlaget. Jag vill med detta yrka bifall till utskottets hemställan. Bostadsförsörjningen m. m. 4 PERBERGMAN (s) replik; Att socialdemokraterna fogat bara 15reservationer - det är i och för sig inte bara - till betänkandet och attbetänkandet inte är tjockt har många orsaker, . Jag anfördetidigare att regeringen nu droppar propositioner med någon månads mellanrum somföranleder oss att ta upp frågor som egentligen skall behandlas i det härsammanhanget. Jag sade också att det är ett betänkande på väg fråncivilutskottet om räntebidragen - det är en förändring som avser åtskilligahundratals miljoner och som vi egentligen skulle behandla . Det gällerbarnbidragen och bostadsbidragen; var vi skall lägga pengarna någonstans kan vitvista om. Det gällde tidigare bl. a. momsen, som är ett viktigtinslag för oss när det gäller bostadsbyggandets omfattning. Det förslaget harredan behandlats, så det här med rostiga spikar får vi ta för vad det är. Menden verklighet som speglas i riksdagstrycket talar ett annat språk. Vi försökervara på alerten och vara konkreta i en rad frågor. Att vi inte aUtid kan fullföljavåra önskningar från tidigare beror inte på att vi släppt tankarna på dettaeller förlorat viljan att göra något utan på det eländiga tillstånd som dennuvarande regeringen har skapat i landet. Vi vet alla vilken ekonomisksituation vi har - vilken skuldbörda vi har, vilken statsbudget vi har. Dettakan vi inte blunda för. Vi kan lycka mycket illa om den, om vi vill. Men här ärdet fråga om en verklighet från vilken vi måste utgå. Detta innebär att vi fåravstå från yrkanden som vi annars normalt sett skulle ha ställt. Vi kan somexempel ta marklånefonden. Vi har inte avstått från tanken på en marklånefondoch kommunernas möjligheter att låna pengar för att göra markförvärv. Vi harsamma värdering i denna fråga som och anser att detta problemmåste lösas på något sätt, om vi skall kunna föra en vettig bostadspolitikframöver. Det finns således mycket att tala om och mycket att skrivaom, men den bistra verklighet som vi har att utgå ifrån förändrar ocksåförutsättningarna för det hela. Jag vill sedan bara ta upp frågan om regeringens försökatt komma åt byggnadskostnaderna. Här har gjorts utredningar. Vi krävde redantidigt en parlamentarisk utredning, en byggnadskostnadsutredning, inom denbransch i svenskt näringsliv som kanske mest är beroende av staten och som heltbygger på förutsättningarna att statliga bostadslån beviljas och där det råderminst insyn och minst inflytande. Om vi kunde vara så Bostadsförsörjningen m. m. hårda inyporna mot dem som bygger hus som en privat bank är när den lånar pengar tillett företag, då skulle det kunna bli effekter. Men det fordras politiska beslutför att vi skall få effekt och insyn i verksamheten. 5 (vpk) replik: säger att innehållet imotionerna avgör också innehållet i betänkandet och talar om att det är gamlaförslag som vpk kommer med och att resultatet därför inte kan bli något annat.Om vpk alltsedan början och mitten av har formulerat en rad krav ochförslag till åtgärder i syfte att komma till rätta med bristerna på bostadspolitikensområde, kan vi naturligtvis inte avstå från att komma tillbaka med kraven ochupprepa dessa som vi tycker riktiga krav - krav som f. ö. är väl underbyggda iden allmänna opinionen, i hyresgäströrelsen, i fackföreningsrörelsen osv. Vikan inte avstå från detta bara därför att de är likartade med krav som vitidigare har ställt. Det är ju regeringens politik eller brist på riktigbostadspolitik som gör att vi måste återkomma och ställa dessa förslag tillförändringar och förbättringar på bostadspolitikens område. säger att vi behöver ett något ökatbostadsbyggande och att vpk:s förslag på denna punkt ligger alldeles för högt -det kan innebära outhyrda lägenheter. Här spelar, som jag sade i mittinledningsanförande, frågan om vad det kostar att bo en mycket stor roll. Omdet får fortsätta på det sätt som skett med ständigt stegrade kostnader ochständigt stigande boendekostnader, kommer man att lösa en del av problemet medden bostadsbrist som finns genom att det blir alltför dyrt att bo - folk kanhelt enkelt inte efterfråga eller hyra de bostäder som produceras. Men det ärinte den vägen vi vill gå. Vi vill gå en annan väg. Vi vill göra boendetbilligare, vi vill stoppa den pågående hyresutplundringen och hyresutvecklingenoch få till stånd ett förhållande som innebär att alla de hundratusentalshushåll och familjer här i landet som saknar en egen bostad och som behöver enannan och bättre bostad får möjlighet att byta upp sig. Beträffande resonemanget om kostnaderna för vpk:s förslagtill bostadsbidrag vill jag säga att vi har täckning för dessa. Vi harredovisat i detalj hur man skall klara kostnaderna för de förslag som viställer på bostadspolitikens område, även när det gäller bostadsbidraget. 6KJELL () replik: Jag tror inte att vi har vare sig tid elleranledning att nu ta upp en diskussion om orsakerna till det ekonomiska läge sområder i vårt land. Den frågan behandlas ju i många andra debatter i kammaren.Jag vill bara konstatera att den situation som föreligger har medfört attåtstramningar har måst vidtas på olika områden. Jag vill med anledning av replik bara sägaatt det förhållandet, att man från socialdemokraternas sida inser detta ochavstår från att föra fram förslag som man i och för sig fortfarande tycker ärbra men inte möjliga att realisera, kan vara en bra utgångspunkt för attdiskutera utformningen av framtida åtgärder. sade att vpk naturligtvis inte kanavstå från att komma tillbaka med sådana förslag som partiet under ett antal århar fört fram för att försöka genomföra den bostadspolitik som vpk tycker ärriktig. Javisst, vpk har naturligtvis rätt att göra detta, men jag vill barakonstatera att mycket stora riksdagsmajoriteter har avslagit vad vi anser varaorealistiska förslag och att vi därför har behandlat dessa förhållandeviskortfattat. Låtmig bara ställa en fråga tiH . Han sade i sitt första inlägg attbostadskostnaderna skall nedbringas. Jag måste då fråga; På vilka punkter måstede skäras ned? Är det kommunen som tar för mycket betalt för tomt ochledningar? Eller är det de allmännyttiga bostadsföretagen - det är juhuvudsakligen allmännyttan som bygger flerfamiljshus - som tar för mycketbetalt? Är det entreprenörerna, byggnadsarbetarna ellerbyggnadsmaterielindustrin som tar för mycket betalt? Ellerär det bara kapitalkostnaderna som är för höga? Jag vill peka på att vi har enstarkt subventionerad ränta. Första året betalar man ränta medan denverkliga räntekostnaden ligger på för bostadslån. I samhället i övrigtligger räntan dessutom ytterligare några procent högre. Vilkaär det som drar för höga kostnader på varje avsnitt, och var kan man radikaltsänka bostadskostnaderna? Eller är det här kanske bara fråga om tricket att maninte vill lägga kostnaderna på bostäderna utan någon annanstans i samhället. 7 PER ()replik: Det var synd att inte sade det han nu sade också vidutskottsbehandlingen av vår motion. Vi vill utgå enbart från de verkligaförhållandena och önskar klarlägga dessa. Vår utgångspunkt är den verkHghet sommänniskorna har att hantera, och vi formar våra åtgärder för att förändra den.Det är den huvudsakliga bakgrunden till vårt yrkande beträffande en översyn,vilket nu betraktas som en ovanlig åtgärd.