prot · G40972 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi har i detalj studerat defta, och jag står inte här i riksdagendenna sena kväll bara för att påpeka detta faktum, utan def är för att uttryckaden oro jag känner eftersom jag i så hög grad har varit engagerad när def gälltatt driva igenom denna vår största sociala frygghefsreform, Def är det som ärdef allvarliga. säger - och då blir debatten ännu märkligare- aft detta skedde av någon sorts omtanke om ATP, Jag har redan påpekat att spareffekfen på ATP-sidan intekommer att leda fill något påslag på statsbudgeten. Det är ju pengar som hörhemma i AP-fonden, Var def alltså omtanken om AP-fonden som var den verkligaorsaken till ändringen av basbeloppsberäkningen? Vad var det som i så falluppfordrade regeringen och atf ge sig på det här? Det kan ju i varje fall icke ha varit något krav frånlöntagarorganisationerna - sannerligen inte. Det är ju dessa som uttalarstor oro för vad som har skett. Det är ju inte så att det här kommer aft ledafill någon sorts utjämning. Det kommer stegvis att leda till en försämring avhela vårt pensionssystem, och def är detta som är så djupt allvarligt. Def härar min sista replik, men låt mig fåunderstryka att medverkan i ändringen av basbeloppet - och dettabeklagar jag -kommer aft registreras nu och . 76EVERT (); Jag vet infe om jag hörde rätt, uppe här-jag ser henne inte i kammaren nu-och hon sadefaktiskt aft man infe kan lagstifta eller besluta i den här kammaren omrättvisa och rättfärdighet. Jo, det är just vad vi kan! Vi kan fala ombarmhärtighet i många sammanhang. Men om rättvisa skall skapas i ett samhälle,sä är det genom lagsfiftning samt genom en ekonomisk och social polifik som mangör det. Det är ju därför vi är här. Man kan aldrig skapa ett rättvist samhälle genom att talabra om det och använda vackra ord. Det är handlingen i def här huset som avgörom vårt land får större eller mindre rättvisa. Vi sörjer, fru socialminister,inom socialdemokrafin och inom arbetarrörelsen när vi nu ser hur det blir meddef välfärdssamhälle som vi har byggt upp, där sten har lagts på sten och därår har varit fyllt av ett idogt arbete i kommittéer och i kanslihuset.Kanske är det en mönsterstat i världen som vi skapade nästan av intet - det härlandet har faktiskt varit ett fattigt land, Def är socialdemokratins ocharbetarrörelsens stora historiska bedrift i vårt land. Vi hade väl aldrig trott att man på bara skullekunna riva ned den ekonomiska grund på vilken vi stod. Vi har sagt - och jag vill,herr talman, gärna upprepa def - att vi skulle infe ha blivit trodda och aft viinfe hade trott det själva om vi valrörelse hade beskrivit dagenssituation och sagt att så här kommer det aft bli. Men är vi där. Vi påpekade gång på gång i valdebaff efter valdebatt attgrunden för ett samhälle och för möjligheterna atf bedriva en socialträttfärdig politik är aft man har en sund ekonomi, har talat härnyss, och jag påminner mig hur han av näsfan utsattes för smälekdärför att han inte stödde krav på en säkning avpensionsåldern fill . Det var i och för sig eft riktigt krav. Vitillbakavisade det inte, därför aft vi tyckte att det var oviktigt. Halvanationen på löntagarsidan hade ju faktiskt rätt fill pension vid , medande som hade de svåraste och hårdaste jobben inte hade det, så def var alltsåett räftfärdighetskrav. Men det måste finansieras. Det var detta som varpoängen. Vi kunde inte genomföra reformen förrän vi hade finanserna i ordningså aft vi kunde betala den. Därför fick den genomföras steg för sfeg, och närtiden var mogen för def kunde den slutgiltigt genomföras. När vi värnar om ekonomin är det just för att skydda densvaga parfen i samhället. Jag tror aft vi i efterhand, genom framfidavetenskapliga undersökningar av dagens ekonomiska situation, kommer atffä belägg för att def är de människor som har det svårast och som är svagast isamhället som har betalt det mesta. De starka krafterna tar nämligen alltidsitt på eft eller annat sätt-genom lagstiftning, genom riksdagsbeslut ellergenom aft kringgå besluten. Det finns så oändligt många bevis för detta. Det finns eft förakt i samhället för svagheten. När t. ex.arbetslösheten ökar, då är def många som inte vänder sig till dem det gäller,nämligen regeringen och de politiska partierna, utan vänder sig mot enskildamänniskor genom atf säga; De arbetslösa är lata, de är inte tillräckligtframåt, de far inte det arbete som finns, osv. Vi känner till det resonemanget.Det grundarsigpäeff förakt för svagheten. Man kräver starka människor, och destarka människorna skall alltid ha sitt. Från den socialdemokratiska utredningsavdelningen har vifått en sammanställning som socialministern säkert känner fill. Den har gjortsav och . I den kan man pä sida efter sida avläsa hurklyftorna ökar i vårt svenska samhälle. Jag skall bara ta några exempel. Regeringen ville öka hushållssparandet, alltså det enskilda sparandet, och maninförde eft skattesparande. iårsinkomst kan få ut . genom detta skaffesparande, om familjen sätter in400 kr. på ett skaftesparkonfo. Det kan ju synas bra. Men direktörAndersson med . i årsinkomst kan tjäna . bara genomaft överföra pengar från eft konto till ett annat. Jag kan inte förstå annat änatf sådant ökar klyftorna. Inom har man med hjälp av materialfrån hushålls-budgetundersökningen 1978 studerat effekterna av vidtagnaåtgärder för tre olika typer av arbetarfamiljer med barn. Denna undersökningvisar bl. a. att en familj med två vuxna och två barn får en minskad disponibelinkomst av . på grund av momshöjning, bensinskattehöjning och ökadkostnad för hushållsenergi. Utredarna har vidare tagit framen annan arbetarfamilj och konstaterar atf den disponibla inkomsten har minskatmed , dvs. , under fiden , medan den disponiblainkomsten fakfiskt ökade under de fre åren med nästandetsamma, nämligen . Aktieägarna och förmögenhets-innehavarna fickemellertid ökade förmåner. En utdelning på . ger enligt uppställningenen skattesänkning på . Så där kunde man fortsätta. Def är klart aftdeffa skapar klyftor. Jag kan inte tänka mig annat. I gär träffades en uppgörelse mellan SAF och LO. Sverigeslöntagare tog därmed på sig ett stort samhällsansvar, och vi måste säga atf LOvar modest i sina krav. Reallönesänkning blir en obeveklig följd av deftaavtal. Det här bevisar väl om något aft svensk fackföreningsrörelse är bereddaft ta sitt ansvar, men defta kräver också atf regeringen för en rättvisfördelningspolifik. Def är oerhört viktigt, ty det är def som egentligen ärgrunden för att man kan vara med på sådant här. följer det nya sparpaketet som kommer att ytterligareöka klyftorna. Herr talman och fru socialminister! Alla är ju medvetna om,eller borde vara medvetna om, att det inte gär aft äta en större kaka änden som bakas. Jag tror inte atf defta egentligen är något problem. Allabegriper def här för det är enkelt. Så är det. Vi vet att produkfion och sådanthar minskat, men def är ju inte detta som saken gäller. Huvudfrågan för ossinom socialdemokratin är: Hur fördelas kakan? Socialministern bär huvudansvaret inom en regering för aftkakan fördelas rättvist. När vi började bygga upp vårt land var def frepersoner inom socialdemokrafin och arbetarrörelsen som var centralfigurer:statsministern , finansministern och socialministernGustav . Detta var det triumvirat som byggde upp vårt svenska välfärdssamhälleoch skapade rättvisa mellan människor. Fru socialministern har alltså encentral roll i den regering som sitter. Hennes uppgift är atf se fill atträttvisa skapas och att det förs en riktig fördelningspolitik. Vi undrar nu mycket över vad som kommer att ske under1981. Jag skulle vara facksam om socialministern inför kammaren försäkrade -oavsett vad def nu är värt - atf löntagarnas återhållsamhet i åretsavtalsrörelse möts av regeringen med en politik som leder fill just en rättvisfördelning. Eller skall klyftorna öka även i fortsättningen? Man kan egentligenbolla med siffror väldigt mycket, men fill slut får man gå ned fill denenskilda familjen för aft se vad som händer. Det är då det visar sig attklyftorna ökar. Om vi inte klarar det här - och det är egenfiigen defallvarliga - kommer den sociala oron i samhället aft öka. Grunden för att människor skall ställa upp - i varje fallinom arbetarrörelsen - är att man känner aft det finns en regering som justslår vakt om den rättvisa fördelningen. Jag har, herr falman, till slut bara en annan fråga, somjag skall dra mycket hastigt. Def har cirkulerat uppgifterom attsocialtjänstlagen skulle skjutas - ett eller . Jag vetinte om jag tolkade socialministern rätt , men jag drog denslutsatsen atf så inte är fallet, utan atf det är regeringens ambition attsocialtjänstlagen skall träda i kraft . Jag vore tacksam omjag på den punkten, och pä andra punkter också, kunde få ett svar. Idetta anförande instämde (). 77LINNEA HÖRLÉN (fp) replik: Hade hört noga på vad jagsade, hade han uppfattat atf jag talade om atf man inte kan lagstifta framrättfärdighet och rättvisa. Man kan naturligtvis lagstifta om rättvisa. Man kanstifta lagar som syftar fill aft utveckla och skapa rättfärdighet och rättvisai ett samhälle men man kan inte tvinga någon människa atf följa de lagarna. Vivet att det allfid finns tusen kryphål som människor kan hitta på för attundvika att följa lagar. Vi får alltså infe ett rättfärdigare samhälle, om intemänniskorna följer lagarna, och det är därför vi mäste räkna med personligainsatser av den enskilda människan för att få ett rättfärdigare samhälle. försökte säga när jag talade om atf man infe kan lagstiftafram rättfärdighet och rättvisa - sådant måste växa fram inom ramar sompolitiken drar upp. Här krävs alltså personliga insatser av alla som vill faansvar. 78 () replik; Jag tackar för den repliken. Jag drar denslutsatsen att menar att det är i denna kammare som vi lagstiftaroch beslutar om sådant som skapar rättvisa i vårt samhälle. drog upp en hel del resonemangomkring vårt välfärdssystem. Han påstod i inledningen att välfärdssamhälletredan skulle vara raserat. Jag vill bestämt bestrida def påståendet. Tvärtom ärdet min uppgift, som också sade, att vidmakthålla och utvecklavälfärdssamhället, eftersom jag har uppgiften aft vara socialminister. Jag vill påstå att i årets budgetproposition har densociala sektorn hävdat sig mycket väl. Den utgör i är en större andel ännågonsin tidigare. Den har nämligen ökat procentuellt i den storabudgetomslutningen i årets budgetproposition. Detta är ett faktum som infe gåratt bestrida. Dä kan man inte heller i samma andetag hävda att vi inte sökervidmakthålla det sociala trygghefssysfemef i vårt land. En annan och vikfig fräga är hur man sedan fördelar depengar som vi har till förfogande. Jag har tidigare haft en polemik med SvenAspling i denna fråga. Jag menar atf vi också måste diskutera hur vi använderutrymmet inom den givna ramen och söka möjligheter aft fördela detta bättre. Vimäsfe ha modet atf förändra ett system, om detta leder till ett bättreresultat. Jag noterar också med stor fillfredsställelse atf EvertSvensson här apostroferade atf den mycket måttfulla uppgörelsen som träffades natt är fill ovärderlig glädje för svensk ekonomi. hoppadesatf detta skulle befraktas med respekt från regeringens sida och att vi skulleta denna uppgörelse i beaktande när vi fattade våra fördelningspolitiskabeslut. Jag ser detta som ett mycket vikfigt uttalande. Som bekant harstatsministern inbjudit socialdemokraterna och de fackliga organisationernatill diskussioner om på rätt sätt skall följa upp detta i diskussionenom de framfida skatterna. Här finns alltså en god möjlighet försocialdemokratin att vara med, att fa sitt ansvar och att medverka fill att viminskar klyftorna i vårt land, något som är regeringens ambition. anförde här flera exempel för aft visa attvi fått ökade klyftor. Jag kan inte kommentera dessa exempel, eftersom jag infepenetrerat dem. En uppgiftsom jag använt mig av tidigare, även om def nu är entid sedan, härrör från , då socialdemokraterna som bekantsaft i regeringsställning. Den uppgiften visar atf inkomstutvecklingen varbättre för dem som levde på förmögenhet än för dem som levde på en förtjänadinkomst. Det var alltså under den socialdemokratiska regeringsepoken. Jag villinfe påstå att detta var medvetet - det tror jag inte. Men det är värt attnotera aft med den ekonomiska politik som socialdemokraterna dä förde så blev defta följden. Jag tycker därför att manskall vara något försiktigare med sådana här räkneexempel och i stället se tillhelheten. Ambitionen hos och hos regeringen är atf medverka tillminskade klyftor i det här landet och till en socialt medvetenfördelningspolitik, 80 () replik: Def är klart atf man måste se allt i sinhelhet. Om det i vissa avseenden blivit ökningar på socialhuvudtiteln, så måsteman vid bedömningen av dessa ta hänsyn till inflafionen och fill hur skaftenhar lagts om. Man måste få fram ett helhetsintryck av detta. Det är det som denutredning gjort som jag hänvisade till. Def är först när man gär ned fill denenskilda familjen och far reda pä hur def har förändrats för den som man servad som hänt. Annars kan vi bolla hur vi vill med siffror. Men när man går nedtill den enskilda familjen visar den här undersökningen en så pass storminskning av den disponibla inkomsten som jag här nämnt. Det är klart attsådant måste påverka familjernas möjligheter aft klara sig. Vi vet ocksä att dehar fått det betydligt besvärligare. hos Sparbankerna säger attbarnfamiljerna är 1970-talets stora förlorare. Jag tog vidare upp debatten om budgetunderskottet. Vi kanalltså låna pengar. Vi kan låta fryckpressarna i gå, ochvi kan ta upp lån utomlands. Men man kan i längden infe låna vare sig tillskattesänkningar eller sociala reformer. Det var stora förtjänstatt han aldrig föreslog en utgift som infe var finansierad, Def var många avoss som tyckte atf det var besvärligt, för vi ville ha igenom olika reformer.Men han var ytterst noga med aft vilja ha täckning för utgifterna. Och def trorjag är en regel som ocksä denna regering borde följa, 80 miljarder i underskottmåste ha stor betydelse om infe så . Def är just medvetenheten om det storabudgetunderskottet som har gjort atf regeringen har lagt fram förslag omåtgärder för aft successivt kunna reducera def. Det är också pä def sättet,, aft om vi skulle ha genomfört de socialdemokrafiska förslagen,hade vi haft eft ännu större budgetunderskott. Det går infe att hävda aft vi iännu högre grad - och , om jag har förstått det rätt - skalltillgodose behov hos olika grupper i samhället och mir.skabudgetunderskottet. Det är en ekvation som inte går ihop. Visst är def riktigt aft vi måste se till den disponiblainkomsten och att skaft och inflation också har betydelse. Men vad jag sadetidigare var aft socialhuvudf ifeln har en större andel av budgeten totalt sett- där inflationen som bekant också har påverkat utvecklingen - än den hadeförra året. Och efter vad jag kan erinra mig har den en större andel avbudgeten än den har haft. Def tycker jag är ett falande bevisför hur regeringen gör sina prioriteringar. Jag har ännu inte besvarat fråga omsocialtjänstlagen. har i ett brev framfört en önskan om att fådiskutera genomförandet av socialtjänstlagen. Förslaget kommeralltså infe från regeringen. Det är dessutom som har fastställt datumför införandet av socialtjänstlagen. Vi fär naturligtvis höra vad Kommunförbundethar att säga om sina möjligheter, men från min sida har infe framförts någrapropåer om att skjuta på reformen. Det är som har gjorf enframställning. 82EVERT () replik: Jag hoppas att socialtjänstlagen kan träda ikraft som har beslutat och att vi inte får tillbakafrågan för ny datumangivelse. Det "är här fräga om en ekonomisk uppgörelsemed kommunerna, och def är alltså en fråga om pengar. Men jag har fåttsocialministerns försäkran om att regeringen skall göra allt för aft den skallkomma . Jag har till slut bara ett råd att ge socialministern: till departementet och studera förhållandena niellan olika socialgrupper -om man kan använda def ordet. Studera hurudana förhållandena är nu och hurudanade var 1976, Gä gärna fillbaka fill 1970 ocksä. Det kommer säkert att visa vilkenutvecklingen har varit. Kammaren beslöt att förhandlingarnaskulle fortsättas vid morgondagens sammanträde, 2§ Kammaren åtskildes kl, 23,54,