prot · G409108 · 1980-12-31 00:00:00 — riksdagenofficiellt kommer i fatt förändringarna inom det samhälleliga beslutsfattandet. Detfår inte dröja för länge, för då förlorar alltför mycket av detinflytande den borde ha över vårt lands framtid. Att åstadkomma en mera öppenoch ändamålsenlig beslutsprocess, parallellt med att den offentliga maktensanspråk begränsas, är enligt min mening en central uppgift för 1980-talet.Dessa dubbla förändringar är ett sätt att tillse att aldrig fårrätt i den beskrivning av den offentliga makten och beslutsfattandet som hanger i sin bok : "Vilever mestadels i en känsla av djupaste främlingskap och beroende inför enopersonlig, anonym samhällsmakt. Det är denna makt som vid vite tillhåller ossatt fylla i obegripliga blanketter, som snäser av oss i telefon eller hänvisartill en annan överhetsperson, vilken i sin tur inte har kommit för dagen, hargått till lunch eller har gått för dagen. Inget är klart, visst och enkelt idenna maktens byråkratiska labyrint, inget utom övertygelsen att det allfid ärvi, medborgarna, som har fel. Var är makten? Makten är alltid någon annanstans " Det ankommer på att tillse att dessa ord av får någon motsvarighet i verkligheten. 92 (vpk): konsfitutionsutskott är mäktigt, har vi fått läsa undersenare tid i samband med granskningen av Telubaffären. Det"ärevördigci" konsfitutionsutskottet, klämde folkpartisten i med när han i en fidningsartikel pläderade för en motion omoffentliga utskottsutfrågningar. En genomgång av dagens betänkande omriksdagens arbetsformer visar dock att det "mäktiga" och"ärevördiga" utskottet inte ens lyckats åstadkomma ett uttalande iden viktiga frågan om sammansättningen av utskott. Däremot petarman i en rad andra, smärre frågor. I vissa fall föreslås försämringar iförhållande fill nuläget. Jagåterkommer till frågan om riksdagsutskotten men vill först beröra några andrafrågor. Riksmötetsöppnande behandlas i ett par mofioner. Medan en socialdemokrat vill ha mermusik och en festföreställning på eller i , kräverborgerliga motionärer riksdagsöppnande i rikssalen efter gammaldags mönster,åtminstone vid varje ny valperiod. Utskottet avstyrker motionerna. ModeraternaBjörck, och hänger dock på ett särskilt yttrande, där de hävdaratt nuvarande former för riksdagsöppnandet för många kommit att framstå somolämpliga. Detta, menar , gagnar inte ställning isamhället. Detre tycker att bör sträva efter "att komma i kontaktmed svenska folket och skapa intresse för sitt arbete". Kan inte herrarnatänka sig att detta kan ske med en bättre polifik i stället för jippon? Enfolkpartimotion om offentliga utskottsutfrågningar stupar på motstånd frånsocialdemokraterna och i utskottet. hävdar i en reservation "att fiden nu är mogen föratt i begränsad skala pröva öppna utskottsutfrågningar". Detta föranledermig att fråga: När kommer ni att finna fiden mogen för att bereda samtligariksdagspartier möjlighet att delta i utskottens arbete? Är inte den frågan merangelägen? Motionerna om beslutsordning vid lika röstetal,reservation och röstförklaring samt interpellafioner och frågor - därutskottets ordförande är motionär i två fall - är inte i alla stycken särskiltvälmotiverade. I vissa avseenden innebär de faktiskt försämringar. Bestämmelsen om röstförklaring har ytterst sällan kommittill användning, och det finns ingen som helst anledning att peta i den. Ävenom motionärerna skulle anse att missbruk förekommit, så måste den föreslagnaförsämringen avvisas. Det kan finnas tillfällen då det ur en rad synpunkter ärmofiverat att en röstförklaring kan avges. Vi stöder reservafionen på dennapunkt. Detsamma gäller frågan om beslutsordning vid likaröstetal. Det finns betydligt angelägnare frågor att lösa beträffanderiksdagens arbetsformer, även om vissa ärenden i nuvarande parlamentariskasituation brukar återförvisas fill utskott. Beträffande framställning av interpeilation föreslås i ettavseende en försämring av servicen till ledamöter, genom attinterpeilation endast skall anslås och inte som utdelas till ledamöterna.Den eventuella besparing som kan göras mofiverar inte den försämrade servicen,anser vpk-gruppen. Jag ber att få yrka avslag på den föreslagna förändringen idetta avseende. Ett särskilt yrkande härom utdelas till kammarens ledamöter. Ytterligare en delfråga: Vpk motsatte sig förändringen avutskottens mandattid från till att gälla valperiod. Vimotsätter oss den nu föreslagna ändringen av mandatperioden för de 18riksdagsledamöter som har särskilda uppgifter inom den statligaföretagssektorn. Vi yrkar alltså avslag på förslaget i denna del. Yrkande häromutdelas till ledamöterna. I anslutning till frågan om partiernas representation iriksdagens utskott har vpk-gruppen ånyo väckt en motion. Vi yrkar i denna attriksdagen uttalar att frågan bör lösas från utgångspunkten att samtligapartier som vid val fill erhållit av rösterna i riket skalläga rätt till representation i utskott. Frågan är fillräckligt kändför att jag inte skall behöva rekapitulera alla turer. harredovisat några frågeställningar som är värda att uppmärksamma i debatten. Imotionen har vi åberopat arbetsformsutredningens av antagnarekommendafion om att vid överläggningar om utskottens sammansättning"bör eftersträvas proporfionell fördelning av det totala antaletutskottsplatser i enlighet med partiernas styrkeförhållanden i ".Tyvärr följdes inte denna rekommendafion, och vpk står därför fortfarandeutanför utskotten, vilket ur demokratisk synpunkt är djupt ofillfredsställandeoch även vållar stora olägenheter för arbete. Låt mig erinra om konstitufionsutskottets av riksdagengodkända uttalande , vari bl. a. framhölls att arbetet i riksdagsutskotten"har utomordentligt stor betydelse inte minst ur informafionssynpunkt förde enskilda riksdagsledamöterna". Utskottet redovisade viktiga delar avhur utskotten "Motangiven bakgrund är det självfallet av stort intresse för alla de i riksdagenrepresenterade partierna att delta i utskottsarbetet. Även från allmän synpunktfår det anses mindre tillfredsställande att den nuvarande ordningen för valtill utskott kan leda till att parti helt ställs utanför utskottsarbetet." Detta har samma giltighet . Detta var också motivför arbetsformsutredningens rekommendation, som vi från vpk biträdde, även omvi ansåg att utskottsrepresentationen borde regleras i riksdagsordningen. Konsfiturionsutskottetsmajoritet avstyrker vpk-motionen och hänvisar dels till utskottets arbetsgruppför vissa frågor om arbetsformer, dels fill den tillsattautredningen om utskottsindelning och ärendefördelning mellan utskotten. Detutredningsarbete som pågår bör avvaktas innan den i motionen upptagna frågantas upp till förnyad behandling, skriver utskottsmajoriteten. Vad man meddenna ståndpunkt förbigår är för det första att ännu intekunnat komma fram fillen lösning, för det andra att utredningen omutskottsindelningen knappast kommer att framlägga förslag som påverkarsituationen under innevarande mandatperiod, och för det tredje attmotionsyrkandet gäller att frågan bör lösas. reservation till utskottsbetänkandet hänvisar socialdemokraterna tillarbetsformsutredningens rekommendafion och anser att bör uttala attproportionell fördelning av det totala antalet utskottsplatser böreftersträvas. Det finns goda skäl att påminna om denna rekommendation.Problemet är bara att den inte följts. Vi menar att ett riksdagsuttalande avdet slag vi förordat i motionen skulle vara en viktig markering för efter vilkalinjer utskottsfrågan bör lösas. Jagyrkar därför, herr talman, bifall fill vpk-motionen 1516. Om detta yrkandeavslås, kommer vi att stödja den socialdemokratiska reservationen, som fillskillnad från utskottsmajoriteten ändå hävdar att utskottsrepresentationen börlösas i enlighet med partiernas styrkeförhållanden i . 93 (): Jag blev överraskad över den uppmärksamhet som min motion angåendeformerna för öppnande väckte. En del fidningar fick för sig att detvar ett angrepp på kungahuset, bara därför att jag ansåg det olämpligt att hakungaparet sittande på podiet under öppningsceremonierna. Sedan hade jag ocksånämnt balett som ett tänkbart program i en festföreställning på ianslutning till öppnande. Det vinklades av massmedia så att jagönskade ha cancan här på talmanspodiet. I och för sig kunde det, herr talman,vara ganska trevligt och uppryckande, men det var faktiskt inte min mening. Ialla fall uppfattades mitt förslag så att jag ville ha mera fest och dans viddessa tillfällen. Ett roligare öppnande, sade man. vet jag mycket väl attdet är talmannen som har att besluta om utformningen av programmet för öppnande.Strängt taget har varken jag eller mina kammarkolleger så mycket med det attgöra. Men även om MBL inte gäller i den här frågan, så tänkte jag att det välinte kunde tas illa upp om jag ändå förde fill torgs några funderingar som jaghar haft kring det hela. Moderata ledamöter längtar tillbaka till rikssalen påStockholms slott, där öppnades . Visstvar det en pampig lokal. Där satt riksdagsmännen i sina kappor och överrockarsamt med bottiner och galoscher på fötterna som en grå massa, storögt tittandepå den kungliga och diplomafiska glansen. förekom det t. o. m. att demanliga ledamöterna skulle ha frack under ytterkläderna. Den enda akfivitet somkrävdes av riksdagsledamöterna var att de skulle resa sig när resp. talmanbetygade Konungen sin kammares undersåtliga vördnad. Det taktfasta trampandet av drabanterna livade visserligenupp föreställningen, men det är min bestämda mening att skall öppnasi . Att de kungliga inbjuds till öppningsceremonin har jaginget emot. Däremot tycker jag inte att de skall placeras på ett podium tillallmänt beskådande. Nej, låt de kungliga gästerna och talmännen sitta på stolarlängst fram i kammaren som vanliga människor. Den ändringen kan ske företillbakaflyttningen till . Då slipper man också att för varjegång bygga ut talmanspodiet. skall det villigt erkännas att det inte är lätt att idetta moderna hus med rulltrappor och hissar som förbindelse till kammare ochläktare ordna ett öppnande som gör anspråk på både trevnad och högtid. Demagnifika blomsteruppsatserna verkar litet främmande i kammarfoajén, soldater ibjörnskinnsmössor utanför likaså. Kammaren erbjuder heller inte såstora variationsmöjligheter. Jag förstår svårigheterna, och jag har väl självinte så mycket annat att föreslå. Däremot har jag tyckt att ett längre öppningsprogram bordebjudas ledamöter och gäster. Det program som givits har jag ingenfing emot, detär både fint och stämningsfullt. Med tanke på alla förberedelser och de mångainbjudna vore det dock lämpligt med en något längre underhållning. Man kunde hanågon som sjöng, gärna körsång. Vi har dukfiga arfister som kan deklamera ellerframföra något kortare teaterstycke eller musik i olika former utöver denorkester som brukar medverka. Efter statsministerns regeringsdeklaration kundeman kanske också tänka sig korta anföranden av partiledarna frånoppositionspartierna om deras syn på de aktuella politiska frågorna. Man talar alltmer om politikerförakt. Jag har välinte direkt märkt så mycket av det för egen del. Det odlas kanske mest imassmedia. Man hjälper till att undergräva förtroendet för de folkvalda genomatt med förkärlek skildra den glest besatta kammaren samtde ekonomiska förmåner som riksdagsmännen, som man säger, i hemlighet hartillförsäkrat sig. Den bild som allmänheten på detta sätt ges är inte rättvis och överensstämmer inte med den vardag som den enskilderiksdagsmannen upplever. Vi skall sköta vårt riksdagsarbete, förvalta detförtroende som väljarna gett oss. Vi skall vara med i olika regionala organ,och vi skall sköta partipolitiska och andra uppdrag på hemorten. Ofta anservåra partier att vi skall vara med i olika styrelser, kommittéer ochutredningar m. m. Vi skall ut på fältet och delta i debatter. Vi får ta emotuppvaktningar, och vi får en mängd brev och enkäter som vi skall besvara. Mångaringer eller kommer hem fill oss. På vår fritid skall vi försöka hinna med attbesöka arbetsplatser, väljargrupper osv. samt läsa in en mängd uppgifter fördet kommande arbetet. Ofta, ja nästan för jämnan, får helgerna tas i anspråkför att vi skall kunna hinna med allt. Jag säger inte detta för att beklaga vår situafion, menäven vi har familjer och vänner som det vore roligt att få träffa.Därför är det så i grunden orättvist när man påstår att vi riksdagsmän intesköter vårt jobb. Allt det jag räknat upp ingår faktiskt i en politikersvardag, i vårt arbete. Vi är naturligtvis stolta över att få representera vårtparti i den högsta beslutande församlingen, och vi trivs ändå rätt bra med vårarbetsuppgift. Vi har dock så mycket att stå i att vi glömmer att vi också ärmänniskor och inte bara arbetsnarkomaner. Vi är ett arbetslag som från landetsolika delar träffas till arbete i detta hus. Vi springer fråndet ena sammanträdet fill det andra - är inrutade. Det blir intemånga tillfällen till kontakter och samvaro utanför det rent politiska arbetet. Jag tror dock att vi skulle behöva några avbrott och litetsamvaro av annorlunda slag i det hårda politiska arbetet. Inom riksdagensidrottsklubb försöker vi samla ledamöter och anställda fill olika akfiviteter.Det gensvar vi fått till våra arrangemang visar att det finns ett behov avumgänge i annan form även i detta hus. Just öppnande, som inte bara är ett stortögonblick för den nyvalde ledamoten utan också ett avstamp för ett nyttinnehållsrikt arbetsår, vore ett utmärkt tillfälle till kontakter och samvaroöver partigränser och mellan ledamöter och tjänstemän. Om jag nu säger att jagvill ha ett festligare öppnande, sä menar jag inte dans eller cancan utan heltenkelt ett längre och innehållsrikare öppningsprogram, ett tillfälle till enstunds samvaro utan att behöva jäkta vidare till andra uppgifter. Det vardärför som jag också framförde tanken på en föreställning på eller iKonserthuset i anslutning till öppnande. Det händer ju ibland att viinbjuds till någon operaföreställning eller till . För någon veckasedan var vi på konsert i Berwaldhallen. Det blev en stor och njutbarupplevelse, även om det blev väl mycket av löneförhandlingar mellan varven. Jagmenar att en operaföreställning, teater eller konsert för ledamöteroch anställda för riksmötesöppnandet vore något att tänka på för demsom planerar och utformar programmet. Syftet med min mofion var att väcka debatt i denna fråga.Jag har uppnått det jag avsett. Min förhoppning är att mina små funderingaromkring riksmötesöppnandetkommer att leda fill en del förändringar i önskat Nr 108 Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas 16 §Anmäldes och bordlades Proposifion 1980/81:179 om vissaåtgärder inom alkoholpolitiken 17 §Anmäldes och bordlades Förslagen 1980/81:19 Riksgäldsfullmäktiges förslag till lagmed instruktion för 1980/81:20 Riksgäldsfullmäktiges förslag till nyberäkning av anslaget Dl : Förvaltningskostnader /82 18 § Anmälan avinterpeilation Anmäldes och bordlades följande interpellafion somingivits till kammarkansliet 1980/81:126av () till utbildningsministern om kostnadsansvaret vidarkeologiska undersökningar: Till /79 inlämnades flera mofioner omkostnadsansvaret vid arkeologiska undersökningar. Motionerna behandlades avkulturutskottet (KrU 1979/80:12) som uttalade: "Utskottet anser att detfinns anledning att se över möjligheterna att underlätta för arbetsföretagenatt finansiera de undersökningar och eventuella åtgärder i övrigt som det nu ärfråga om." Utskottet hemställde att som sin mening skulle geregeringen till känna vad utskottet anfört. biföll utskottetshemställan (protokoll 1979/80:44 § 24). Jagvill med anledning av det anförda ställa följande fråga till utbildningsministern: Vilkaåtgärder har regeringen vidtagit med anledning av beslut? 19 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1980/81:358 av (vpk) fill industriministernom en svensk självförsörjning med konstgödsel, m. m.: De ofta förekommande signalerna om ett närasamarbete mellan och Norsk Hydro med tonvikt på fillverkning i Norgeaktualiserar på nytt frågan om självförsörjning med konstgödsel.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar tycks också ha uppmärksammat utvecklingen,då man beslutat om att tillföra Supra 45 milj. kr. för att säkra driften vidNärkes . Jag vill mot denna bakgrund ställa följande fråga tillindustriministern: åtgärder kommer regeringen att vidta för att säkra ensvensk självförsörjning med konstgödsel, och är regeringen nu beredd attaktualisera frågan om framställning av kadmiumfri konstgödsel i ? 1980/81:359 av () till statsrådet om besparingarna inom gymnasieskolan: Ungdomsarbetslösheten i Värmlandhar varit hög, och oron inför framfiden har inte minskat. har det inträffat att Solbergaskolan, som är engymnasieskola i , för nästa läsår fått beskedet om att en neddragningskall ske med 60 elevplatser. För Solbergaskolans upptagningsområde innebär det atttotalt 142 ungdomar som sökt till gymnasiet inte kommer in. Vad skallhända med dessa ungdomar? Medanledning av det anförda vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet medveten om att "omfördelningarna"och besparingarna inom gymnasieskolan får dessa konsekvenser? vidta några åtgärder? 20 § Kammaren åtskildes .