prot · G40937 · 1980-12-31 00:00:00 — Ungdomsproblemen har inte enbart sin grund i att vi till syneshar för få lediga platser. Det finns en rad bakomliggande orsakssammanhang somär svåra att överblicka. Det handlar också om atfityder. Enligt min uppfattning behöver vi göra en totalgenomlysning av alla de faktorer som medverkar till den storaungdomsarbetslösheten: förhållandena i hemmen, i skolan, inställningen tillarbete och ansvar, viljan att satsa och kanske offra något för att få ettarbete. Det finns en rad faktorer som har betydelse i det här sammanhanget. Deyngres löner har ökat mer än de äldres , proportionellt sett.Samspelet mellan arbete och utbildning/ praktik fungerar inte i flera fall. Vihar arbetsgivarnas attityder när det gäller exempelvis kostnader, liksom de sökandesattityder, t. ex. invändningar mot arbetsmiljön, ovilja att flytta eller att fåoregelbundna arbetstider. Vi har det ekonomiska skyddsnätet med lättheten att fåbidrag även om man inte antar de lediga arbeten som finns. Vi har allmännaattityder till näringslivet och dess förutsättningar att verka och utvecklas. Vidare har lagstiftningen också betydelse i sammanhanget.Jag kan t. ex. nämna arbetsmiljölagen, som begränsar ungdomars - dvs. de under18 år -möjligheter att arbeta i skift eller att handskas med vissa maskineretc. Gymnasieskolereformen fick bl. a. till följd att arbetsgivare - av allaslag -bl. a. antagit att ungdomar inte finns i arbetskraften.Samtidigt försvann ungdomsarbeten såsom lärlingsutbildning etc. Arbetsmiljölagen säger klart ifrån att ingen får göra ettarbete som den inte har utbildning i och erfarenhet av, vilket laginnehållstrikt fillämpas om olyckan är framme. Den omständigheten att en föreskrift omen viss säkerhetsanordning saknas friar ingalunda arbetsgivaren frånskadeståndsskyldighet, om en olycka inträffar. Straffen drabbar enskildapersoner och kan inte försäkras bort. Enligt en artikel i den 13 novemberframgår det att man blivit alltmer tveksam till att ta emot ungdomar. Manföredrar det säkra före det osäkra, men här måste arbetsgivarna lära sig attleva med arbetsmiljölagen. som många ungdomar är arbetslösa finnsdet arbetsgivare som har stora svårigheter att rekrytera. Benägenheten attvälja arbetslöshetsunderstöd framför att pröva på ett nytt arbete utgör enannan faktor som bidragit till den negativa utvecklingen. Formellt måste ungdomar och andra uppfylla vissa krav föratt komma i fråga för olika stöd. Reglerna är dock oftast mycket oklartformulerade och måste tolkas av den person som skall fatta beslut om huruvidastöd skall utgå eller inte. Granskningar av bidragsgivningen vid AMU visar attdet är relativt enkelt att få bidrag, och att bidragen - trots att de skallvara selektiva -tenderat att bli generella stöd samt att AMU därigenom tolkatbestämmelserna generösare än som avsetts. Detta har tagits upp i en rapportfrån , och jag utgår från att arbetsmarknadsministern kännerfill resultaten av granskning på området. Jag har fått del av en PM från länsskolnämnden i Värmlandslän, där man följt upp ett ungdomsprojekt i . Där pekar man påen del svårigheter och problem som sammanhänger med elevernas ekonomi. Jagciterar ur denna PM: "Hälften av de 17-åringar som är kassaberättigadesäger sig inte kunna börja SA-kurs p. g. a. de konsumtionsvanor de skaffat sig.KAS-bestämmelserna innebär också att elever som går på SA-kurs blir Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Bestämmelserna måste ändras." Inom flera industribranscher är bristen på utbildadarbetskraft ett ständigt aktuellt piroblem. Det finns företag och branscher somi vårt land har stora svårigheter att rekrytera även i en lågkonjunktur. "Trots att man läser om avskedanden, permitteringar och liknandekan vi ändå inte få det folk vi vill ha", säger man inomlivsmedelsbranschen. Även när det gäller livsviktiga arbeten inomlivsmedelsbranschen -livsmedelsförsörjningen måste ju fungeratillfredsställande - som i sig inte kräver någon nämnvärd yrkesutbildning, hardet varit och är mycket svårt att finna personer som vill ha arbetena. Det kani många fall vara arbeten som lämpar sig för just arbetslösa ungdomar. Attslakteri- och styckningsverksamhet etc. ändå fungerar beror i många fall påatt många invandrare varit villiga att ta dylika arbeten, och man kan fråga sigvad som händer i denna bransch, om vi inte fick denna hjälp av invandrarna. En svag och ofillräcklig ungdomsrekrytering till sådanabranscher har bidragit till att accentuera bristen på utbildad arbetskraftliksom en ogynnsam åldersfördelning inom vissa arbetstagarkategorier. Denbristande överensst.ämmelsen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft harflera orsaker. De lediga jobben och de arbetslösa finns inte på samma plats.Vidare har de arbetslösa fel utbildning och fel ålder- dvs. det lediga arbetetär inte alltid ett lämpligt ungdomsarbete. Trycket på arbetsmarknaden efter de lediga jobben är dockstort på vissa områden. Det visar en undersökning som gjorts i och somkommenteras i nr 33 av : "Att trycket på kontors-och affärssidan var så enormt, förvånade mig faktiskt . Förvånandevar det också, att så få sökte sig till verkstadsindustrin. Rapporterna om hursvårt den sektorn har att få folk, bekräftas verkligen här", säger på arbetsförmedlingen i i ett uttalande för tidningen. Inom AMU och i viss mån även inom det ordinarieskolväsendet finns det en tröghet mot ändringar i inriktning, volym,lokalisering etc. Detta medför att det tar för förändringar i behovenav utbildning att slå igenom. AMU-planeringen bygger till stor del på vilkakurser som drivits . Även den nuvarande sammansättningen av denlokala och regionala arbetsmarknaden styr utbildningens inriktning. Dessa ochandra faktorer gör att utbildningen endast långsamt riktas in mot att uppfylla"nya" utbildningsbehov. Jag skall också peka på de hinder ianställningsskyddslagen mot praktik i form av provanställning som stoppar mångaungdomars möjlighet att på ett smidigt sätt ta sig in på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av den här beskrivningen av några delproblempå den svenska arbetsmarknaden framstår det som angeläget att vidta kraftfullaåtgärder för att öka benägenheten för i synnerhet arbetslös ungdom att ta dearbetserbjudanden som finns på arbetsmarknaden. Särskilt vikfigt är attarbetslös ungdom utbildas för branscher och yrken som kan ge varaktigsysselsättning. Det ligger en hel del av klokskap i det uttalande somförre LO-sekreteraren, numera länsarbetsdirektören i ,har gjort i . Han säger bl. a.: "Vi måste driva fram en vettigyrkesutbildning. En utbildning som koncentreras fill arbetsplatserna - intefill artificiella miljöer i skolan." Självfallet har rätt. Vad vi bl. a. måstegöra är att - som regeringen också har inlett med ungdomspropositionen -återuppliva den gamla hedervärda lärlingsutbildningen i modern form. Som jag redan inledningsvis antydde hararbetsmarknadsministern gett ett mycket bra svar på mina tre delfrågor. Jagtycker mig kunna konstatera att regeringen och arbetsmarknadsministernverkligen vill ta itu med ungdomsarbetslösheten på ett kraftfullt sätt. Detgäller t. ex. åtgärder som regeringen kan vidta för att arbetslösa ungdomar ochlediga arbeten skall "finna" varandra. Det gäller att uppmärksamma debranscher som har svårt att rekrytera ungdomar. Och det gäller en översyn av deregler för arbetslöshetsersättning och andra bidrag som, enligt vad det harvisat sig, kan göra det mer lockande att välja understöd i stället för att taett ledigt arbete som erbjuds. Problemen är väl kända och diskuteras fortlöpande- även omdet är fråga om svåra avvägningar, framhåller arbetsmarknadsministern i sitt svar.Det är bra att detta sägs ut. Vidare säger statsrådet att det är angeläget attskolan och myndigheterna försöker öka de ungas intresse för industrielltarbete, och då blir mina följdfrågor följande: Vilka konkreta åtgärder överväger man inom regeringen föratt åstadkomma sådana förändringar? När i tiden kan vi räkna med att dylika förslag kommer attredovisas inför ? Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten 62STEN-OVE (): har arbetslöshetendrabbat ungdomar i högre grad än andra grupper i vårt samhälle. 1979 var igenomsnitt av arbetskraften i riket utan arbete, medan motsvarande andelvar bland ungdomar i åldern . Tittar man på statistiken för ettspeciellt utsatt län som , finner man att av de arbetslösa underår 1979 var ungdomar. Antalet arbetslösa ungdomar ökade med frånförsta till samma fid 1980. av det totala antaletberedskapsplatser i länet var från 19761, o. m. andra kvartalet1980 besatta av personer . En kraftig nedgång noterades , då de enskilda beredskapsarbetena upphörde. Den kortfattade stafistik som jag här har redovisatåterspeglar den allt mörkare arbetsmarknadssituation som hårdast drabbarungdomen. Det är djupt tragiskt att kunna notera att nymoralismen börjar bredaut sig som ungdomsarbetslösheten blir allt större i vårt samhälle.Det är en moralism som slår mynt av djupt konservativa fördomar som attungdomar föredrar arbetslöshetsunderstöd och bidrag i stället för fast arbete,att Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten bidragenär så höga att det inte lönar sig att arbeta etc. I den interpellation som ligger till grund för dennadebatt exploateras en del av dessa fördomar. Det är därför angeläget att detslås fast att den insändare som interpellationen till stora delar byggs uppkring är klart missvisande och inte på något sätt speglar de verkligaförhållanden som den arbetslösa ungdomen i dessa tider lever under. Och det ärbeklagligt att statsrådet i sitt svar inte tog avstånd från en del av dessafördomar gentemot ungdomars möjligheter att få arbete. I kommun har gjorts en undersökning,initierad av i kommunen, för att bl. a. undersöka hur ungdomarnaupplever arbetslösheten och orsakerna till den. Undersökningen kallas Ungdomsarbetslöshet- orsak - åtgärder. Jag skall citera ett kort stycke ur denna undersökning, somär gjord av och : "Det sägs och tycks mycket om dagens ungdom ochsärskilt om de som är arbetslösa. 'Ungdomarna är lata'. 'Anstränger dom sigbara lite, nog finns det jobb'. 'Ungdomarna har så höga krav' osv. Vi hardärför tagit upp dessa påståenden och försökt läsa ut om det kan ligga någonsanning i det som sägs. Vi har resonerat som så att de som varit längstarbetslösa i så fall borde vara de som var latast och de som hade högst krav. - ungdomarnasöker många jobb, speciellt de med lång arbetslöshetstid - ungdomar medlång arbetslöshetstid har inte högre krav än andra, men värderar andra faktoreri ett arbete - de flestaungdomar har redan erfarenhet från något arbete, av ungdomar med långarbetslöshetstid har haft ett eller flera arbeten - de flestaungdomarna vet vad de vill arbeta med, och väljer ofta yrken som kan hänföiastill socialgrupp 3. Påståendena om ungdomarnas lathet, arbetsovillighet, högakrav och orealism när det gäller arbete kan inte betraktas som annat änovederhäftighet och byggt på fördomar." Jag vill verkligen rekommendera arbetsmarknadsministernatt läsa den här undersökningen. Det är inget tvivel om att arbetslösheten drabbar ungdomaroerhört hårt. Det är inte så som interpellanten försökte ge sken av, attungdomar väljer bidrag i stället för arbete. De förekommande bidragen, t. ex.KAS, ger ju inte möjlighet att skapa ett drägligt liv i form av tillgång tillegen bostad och andra förnödenheter utan skapar oftast i stället ett beroendeav föräldrar och andra anhöriga. Dessutom är dessa bidrag förbundna med att maninte kan avvisa erbjudet arbete, för då förlorar man bidraget. I ett avseende förtjänar interpellationen en bredaredebatt, och det gäller följande påstående: "Inom flera industribranscher är bristen på utbildadarbetskraft ett ständigt aktuellt problem. Det finns företag och branscher somi vårt land har stora svårigheter att rekrytera även när det råderlågkonjunktur." Om det här påståendet är riktigt ocharbetsmarknadsministern instämmer i det, är statsrådet då också beredd attföreslå åtgärder för att om möjligt utlokaliseraverksamheter från företag i dessa branscher till regioner som , därarbetslösheten är katastrofal, inte minst för ungdomarna? Det är inte lätt att vara ung och arbetslös i dagens samhälle.Det finns ett flertal undersökningar som visar hur ungdomen drabbas, inte minstpsykiskt. Det har visat sig att arbetslösa ungdomar psykiskt drabbas hårdare änäldre. Följderna är desamma som för vuxna, men de är allvarligare och längrebestående på grund av att de unga är mer påverkbara. har antalet beredskapsarbeten minskat kraftigtsamtidigt som det har varit svårt att t. ex. få fram de platser som enligt"ungdomsproposifionen" skulle beredas i företagen. Främst gällerdetta självfallet glesbygdslänen. Jag vill därför avsluta detta inlägg med attfråga: Vilket råd vill statsrådet ge de arbetslösa ungdomarna i t. ex.Norrbotten som inte kan få beredskapsarbete eller praktikplats i arbetslivet?Kommer regeringen att sätta in några extra åtgärder för de speciellt utsattalän som har en stor ungdomsarbetslöshet? Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten 63MARTIN (): Som arbetsförmedlare har jag ofta tillfälleatt träffa unga människor som söker jobb. Jag kan därför påstå att StenSvensson i sin interpellation har tecknat en nidbild av vår arbetslösa ungdom.Genom ett försåtligt utnyttjande av en anonym insändare försöker han komma åtarbetsmarknadspolitiken. Och enligt hans anförande gäiler det även vidare delarav den arbetsmarknadslagstiftning som vi har. Här har man i undersökning efter undersökning kunnatkonstatera att ungdomarna aktivt och ihärdigt söker jobb. Man har också settatt de har en realistisk inställning till sina egna möjligheter. Jag vill ta upp samma undersökning som om, och jag kan citera rubriken på den artikel där undersökningenredovisas: "Växjöundersökning visar: Visst ville dom ha jobb!" Detär alltså rubriken på arfikeln, och den konkluderar också undersökningensresultat. hade jag tillfälle att gåtillbaka till mitt gamla jobb på arbetsförmedlingen. Jag kunde då i första handkonstatera tre olika tendenser på arbetsmarknaden just . Arbetsförmedling i en glesbygdkommun, som jag verkar i,handlar för det mesta om flyttning till annan ort. Denna rörlighet, som man nusäger sig vilja stimulera från borgerligt håll, hindras i allt störreutsträckning av brist på bostäder. Dessutom kunde jag konstatera - och det här är inganyheter, men jag vill påpeka att det tränger ut även i de små förmedlingarna -att efterfrågan på arbetskraft stämmer allt sämre med de sökande som finns.Arbetsgivarna visar tyvärr för det mesta orealistiska förväntningar på denarbetskraft som flnns. Man söker utbildad arbetskraft med vana, men arbetslösasom är nytillträdande på arbetsmarknaden är vad som finns att tillgå, och dehar i bästa fall yrkesutbildning men saknar vana vid de jobb de söker. Detviktigaste i det här sammanhanget är som jag ser det att trycket på Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Den förskjutning mot den egentliga platsförmedlingen somarbetsmarknadsministern talar om i sitt svar har inte genomförts och kan integenomföras fullt ut i brist på resurser på arbetsförmedlingarna. När nusiffrorna för arbetslösheten skjuter i höjden har man inte fid att geinformation, är det bästa botemedlet mot de missförstånd som är roten till densortens historier som lånat sig till att sprida. Jag har rned detta inlägg försökt visa att det inte ärgenom en försämring av förmånerna till unga arbetslösa som vi skall komma tillrätta med ungdomsarbetslösheten. Problemet skall angripas på många sätt. Iförsta hand skall vi naturligtvis se till att det finns jobb att tillgå, mendet är också viktigt att arbetsförmedlingen får ökade resurser, en sak som visocialdemokrater har krävt gång efter annan. Jag vill därför frågaarbetsmarknadsministern vad han avser att göra för att ge arbetsförmedlingende resurser som krävs. 64LAHJA EXNER (s): När jag läste interpellationen slog det mighur ensidig den var. Här har målats bara i de allra mörkaste färgerna, ochproblemen har belysts bara från ett enda håll. Jag blev ganska förvånad överdetta, eftersom jag vet att har arbetat i under mångaår och också fillhör arbetsmarknadsutskottet, som har dessa frågor på sittbord. Jag tycker att borde veta att det finns många anledningartill att människor inte får jobb och många anledningar till att arbetsgivareför tillfället kanske inte får arbetskraft. var visserligen något mera nyanserad i sittanförande här i kammaren, men jag vill än en gång betona att det finns mångaorsaker till dagens situation: det ensidiga näringslivet på många orter,koncentrationen av vissa branscher - t. ex. de livsmedelsproducerande företagensom är koncentrerade till ett par jätteanläggningar - bristen på bostäder påvissa orter som har arbetskraftsbehov, bristande samstämmighet mellan förekommandeutbildning och de krav på utbildning som gäller för lediga arbeten. Säkertfinns det också en lång rad andra orsaker. Jag vill också belysa dagens situation med en alldelesfärsk beskrivning. Jag har hämtat exemplet från min egen fackliga avdelning.Beklädnadsarbetarnas avdelning 7 i . Jag fick siffrorna . Vi har inom avdelningen, som omfattar ca 8 000medlemmar, 43 arbetslösa under . Totalt har vi 125 arbetslösa. Jag harbett vår avdelnings kassör att på måfå ta fram uppgifter om några av dessaungdomar som går arbetslösa för att se hur deras situafion är. En av dem friställdes , när bantadesner. Han har haft tre beredskapsarbeten, två vissfidsanställningaroch ett vikariat. F. n. är han alltså arbetslös. från juli 1977fram till har han fått ersättning från arbetslöshetskassan för 131,5dagar. För den här personen har alltså arbete och arbetslöshet varvats omvartannat. Det har alltså varit arbete och arbetslöshet om vartannat. Ett annat exempel är detta: friställd , gåttpå AMU-utbildning, tre visstidsanställningar, f. n. arbetslös, har fått 138ersättningsdagar. En person har på grund av svår allergi själv sagt upp sigi . Han arbetade på ett färgeri och blev av läkaren förbjuden attfortsätta med detta arbete. Det fanns inget annat att erbjuda inom företaget.Vederbörande har gått på AMU-utbildning och har i olika omgångar haft arbetesom vikarierande vaktmästare. Han har fått . Så ser den arbetslösa ungdomens vardag ut, och jag skullekunna fortsätta och ge ytterligare exempel. Det finns också exempel på att människor vägrar attacceptera erbjudet arbete. När det gäller de arbetslösa ungdomar inomavdelningen som erbjudits beredskapsarbete har vi bara haft ett enda fall avarbetsvägran. Det gällde en flicka som vägrade att ta ett arbete, därför atthon inte ville arbeta . Hennes fästman var bosatt på enhelt annan ort och arbetade inte under veckosluten. Hon tyckte att hon inteville offra dessa, och därför fick hon ingen kassaersättning. Jag förstårhennes känslor, men sådan är den arbetslöses vardag. Tar man inte emot etterbjudet arbete, och är det smått om lediga arbeten, blir man avstängd. Många av de arbetslösa ungdomarna inom Beklädnadsavdelning 7 är invandrare. Deras situation är ännu mer prekär. Jag vill citeraur ett brev som bl. a. arbetsmarknadsminister fått. "Avsaknad av yrkesutbildning och dåliga kunskaper isvenska gör det svårt för invandrare att hävda sig i konkurrensen med svenskarom de lediga jobben. En yrkesutbildning inom AMU kan förbättra utgångslägetavsevärt. Nästan undantagslöst måste dock den planerade yrkesutbildningeninledas med kurs i svenska. är ungefär hälften av eleverna vid AMU-centreninvandrare. I förhållande till befolkningssammansättningen i övrigt i länet är detta en mycket hög siffra. Nedskärningen av arbetsmarknadsutbildningen kommer i första hand att drabba invandrarna ." Som exempel på det sist nämnda kan framhållas attväntetiderna när det gäller kurserna blir långa. Jagvill bara ställa en fråga till arbetsmarknadsministern: arbetsmarknadsministernberedd att stoppa den pågående nedrustningen inom AMU och i stället verka fören öppning av de personella resurserna på arbetsförmedlingarna och en öppningav kursutbudet inom AMU? Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten 65ARNE (): När fattade beslut omatt ge skolan huvudansvaret för de åtgärder som samhället måste vidta närarbetslösa ungdomar i åldern inte kan placeras i arbetslivet ellerinom den traditionella utbildningen så förutsattes det att dessa ungdomarskulle kunna beredas möjlighet till ett fyra veckors introduktionsprogram förutbildning samt en yrkesintroduktion för den aktuella arbetsplatsen på upp till40 veckor. Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Resultatet av denna verksamhet är i stort sett positiv,men självklart måste man följa utvecklingen med stor uppmärksamhet. Vad man kan konstatera är att utvecklingen för flickor iåldern är sämre än för pojkar i motsvarande ålder. Det harnaturligtvis olika orsaker. I det yttrande som avgivittill regeringen angående redovisningen av vidtagna ochplanerade åtgärder för arbetslösa 16-17-åringar sägs bl. a. att flickorna inågot lägre grad än pojkarna tycks ha kunnat motiveras för de nyautbildningsinsatserna. Detta är naturligtvis beklagligt. Därför är det viktigtatt SYO-konsulenter och SS A-råd och skolan i sin helhet kanske hårdareengagerar sig för denna grupp ungdomar. Det är mycket angeläget att man från regeringens sida -och det har också arbetsmarknadsministern understrukit - utvärderar de pågåendeförsöken. Samhället måste aktivt medverka fill att ungdomar inte minst i de häråldrarna inte hamnar vid sidan om i samhället utan bereds möjlighet att fånågot meningsfullt att syssla med. En möjlighet som inte helt får uteslutas äratt man även i fortsättningen skall kunna bereda ungdomar möjlighet tillberedskapsarbete om så skulle erfordras. Av arbetsmarknadsministerns svar framgår att han inte villgöra några ändringar i gällande regler för arbetslöshetsersättning. Jag delarden uppfattningen. I den allmänna debatten förekommer dock ibland inslag därman gör gällande att arbetslöshetsersättning kan erhållas på ett allförlättvindigt sätt. Om så är fallet tillhör det självfallet undantagen. Här finns det anledning att påtala nödvändigheten av attarbetsgivarna i vissa fall sänker kraven på den personal som skall anställasoch inte utgår ifrån att de alltid kan få personal med lämplig utbildning elleryrkeserfarenhet. finns det anledning att påminna om nödvändighetenav att även den som är arbetslös måste - i alla fall under en övergångstid - taett arbete som kanske inte helt överensstämmer med det vederbörande räknat medatt kunna erhålla efter genomgången utbildning. Detta är inte minst viktigt förarbetslösa ungdomar. Att erhålla arbetslivserfarenhet är något som man harglädje och nytta av i framfiden. Med detta som bakgrund ser jag för min del ingen anledningatt ändra på gällande lagar eller innehållet i AMS anvisningar. Hela tidenberor det på hur tillämpningen sker. har en restriktivaretillämpning skett i de fall då en arbetslös icke tagit erbjudet arbete trotsatt det ansetts lämpligt för vederbörande, och därmed har denne blivit avstängdfrån ersättning. Jag vill understryka att man vid de här bedömningarna intekan göra något generellt uttalande, utan att bedömningen måste ske från falltill fall utifrån de förutsättningar som då ligger till grund förställningstagandet. Slutligen, herr talman, vill jag säga att det naturligtvisär nödvändigt, för att vi skall kunna bereda så många människor som möjligtsysselsättning, att det förs en sådan politik i vårt land att man läggergrunden för den möjligheten. Jag utgår från att den nuvarande regeringen även ifortsättningen har den ambitionen. 66KARL-ERIK HÄLL (s): Jag hade från början inte tänkt säga något idenna debatt, men sedan jag lyssnat på den måste jag säga två saker. Till att börja med har jag faktiskt fått väldigt god lustatt säga ett par ord till med anledning av hans anförande. Om jagdessutom kommer att låta litet mer upprörd än vanligt, har det sin grund däriatt jag tycker att anförande var någonting alldeles speciellt.Jag har aldrig hört något sådant i denna kammare tidigare. Det var ett heltklart budskap.