prot · G409116 · 1980-12-31 00:00:00 — Ensådan är ju vad många väntar på, eftersomden har aviserats . Jag skaUinte förlänga debatten, men ett par ord till . Fattningsförmåganäger vi kanske i samma grad. Det är helt enkelt fråga om Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (Bruk) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 16 förmotion 1021 av . Mom. 3 (Bruk) Utskottets hemstäUan bifölls med 280 röster mot 16 förmotion 1020 av . 12 § Föredrogs betänkande 1980/81:26om anslag tiU m. m. 1980/81:100) 13 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas . 14 § Anmäldes och bordladesPropositionerna 1980/81:119om miljösäkrare sjötransporter 1980/81:154 med förslag angåendeändrade arbetsformer i högsta domstolen, m. m. 15 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:2117av och i med anledning av proposition1980/81:131 om vissa varvsfrågor, m. m. 1980/81:2118 av m.fl. med anledning av proposition1980/81:140 med förslag om allmän beredskapsbudget för /82 16 §Anmälan av interpellationer den Anmäldes och bordlades följande interpellationer som ingivits tiU 9 pnj-ji igso 1980/81:130 av () tillkommunikationsministern om åtgärder för att förhindra utförsäljning av svensktfartygstonnage; När beslutet om sjöfartspolitikentogs varnade vi från socialdemokratiskt håll för passivitet frånregeringens sida när det gäller sjöfartssektorn. Vi varnade för att enutveckling för svensk sjöfart liknande den vi upplevt under andra hälften av1970-talet, då nästan halva svenska handelsflottan såldes ut, kunde upprepas. Vi ansåg att ett statligt engagemang i sjöfartsnäringensom ägare temporärt eller kunde bli nödvändigt. Det kundehjälpa näringsutövare, och det kunde ge behövlig stabilitet under längrekonjunktursvackor och förhindra annars påtvingade utförsäljningar. Sjöfartsnäringen, som är mycket kapitalintensiv, är mycketkänslig för konjunktursvackor. har det rått stor oro inom dendel av sjöfarten som gäller färjetrafiken med anknytning till den svenskavästkusten och , och kontinenten. Det är tal omsammanslagningar, det är tal om konkurser, det är upphörande av verksamhet, detär försäljning, inblandning av utiändska intressen och utiändskt övertagande,inte bara av färjelinjer utan också av färjor och företag. Detta inger oro påmånga håll. De olika buden singlar runt och skapar ännu mer oro. Tusentalsvarsel om uppsägningar för de anställda har skett. Sjöfolkets fackligaorganisationer har skrivit till och krävt statHgmedverkan för att arbetsplatserna inte skall säljas ut till länder med andraintressen än att ta till vara denna del av svenskt näringsHv, som gersysselsättningstillfällen för svenskt sjöfolk och dessutom är en mycket viktiglänk i transportsystemet för vår utrikeshandel. Det måste vara ett nationellt intresse att bevara detsvenska ägarinflytan-det. Svensk färjetrafik med utlandet bör inte få bli ettspekulationsobjekt för olika finansiella intressen inom och utom landet. Detborde vara ett intresse för svenskt näringsliv i allmänhet att det finnstillgång på också svenskt tonnage. Det är ett stort intresse för dem som harsin utkomst direkt eller indirekt genom anställningar på färjorna. väntas avisera försäljning avpassagerarfartygen och , som upprätthåller trafikpå Sverige-Holland-England samt utför kryssningar.Fartygsägarna Saleninvest AB och Transatlanfic vill till danskabolaget försälja fartygen och driftsbolag. Köpesumman kommeratt ligga omkring 360 milj. kr. Enbart Sjöfolksförbundets medlemmar förlorar vid enförsäljning 374 arbetsplatser, vilket är en katastrof för en redan hårt drabbadyrkeskår. Självfallet drabbas också andra personalkategorier. Tyvärr kan det också konstateras att även en stor del avsådant gods som går med konventionellt kusttonnage nu också tas över av ickesvenska fartyg och sådana som drivs med kortsiktigt vinstintresse underbekvämlighetsflagg. Ett tyskt rederi med fartyg under Singaporeflagg harexempelvis nu fått hand om vissa transporter från , och mer är på gång.Det betyder att en redan nu liten och krympt svenskflaggad kustsjöfart blirännu mindre. Undertiden utreder vi i Sverige kustsjöfartens framtid Vad händer om vi i i händelse av krig ochavspärrning är neutrala men står utan egna fartyg för nödvändig import? Vadhänder om vi i , som är beroende av sjötransporter förpraktiskt taget all handel med utlandet, måste köpa alla sådanatransporttjänster från utlandet? Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefrågor till kommunikationsministern: Anser kommunikationsministern det vara ett nationelltintresse att bevara ett svenskt ägande i nuvarande andel beträffande färjeHnjeroch färjor? Anser kommunikationsministern det vara ett nationelltintresse att det finns svenskt tonnage att tillgå för landetstransportförsörjning? Är regeringen beredd medverka till att den nu ökandeutförsäljningen av svenskt tonnage - färjor och vanliga lastfaryg - förhindras? 1980/81:131av () till justitieministern om jordbruksarrendatorsbesittningsskydd vid fastighetsreglering; I förslaget till jordabalkensregler om jordbruksarrende uttalades det vara av stor vikt förjordbruksnäringen, att en arrendator får trygghet i besittningen avarrendestället. Departementschefen framhöll därtill att besittningsskyddet harstor ekonomisk och social betydelse för en arrendator och att frågan om dettaskydd var en av de viktigaste vid reformen av arrendelagstiftningen. Jordabalkens regler utformades i enlighet med dessauttalanden. Det övervägande antalet jordbruksarrenden åtnjuter besittningsskyddenligt 9 kap. 7-14 §§ JB. En arrendator riskerar att få lämna arrendeställetendast om jordägaren kan åberopa någon i lagen definierad uppsägningsgrund.Till besittningsskyddet hör att jordägaren icke i exploateringsavsikt kan vägraförlängning av arrendeavtal, som omfattar bostad för arrendatorn, utan att bliskyldig utge flyttningsersättning till arrendatorn enligt 9 kap. 14 § JB. Jag erinrar också om att en jordägare icke kan säga upp enskötsam arrendator under löpande kontraktstid. Sådan arrendator är garanteradatt få kvarsitta fill det år kontraktet löper ut. De nu angivna reglerna är väsentliga för arrendatornstrygghet till hem och näring och för hans möjlighet att planlägga sinverksamhet. Icke desto mindre har de satts åt sidan vid fastighetsreglering. Omutarrenderad mark genom fastighetsreglering överförs från en fastighet till enannan, upphör nämligenenligt 7 kap. 29 § andra stycket JB arrenderätten i och med attfastighetsregleringen vinner laga kraft. Varken den gamle eller den nyejordägaren behöver säga upp arrendeavtalet, och arrendatorn får inte enskvarsitta till närmaste fardag. Han kommer således i detta hänseende i sämreläge än om han förverkat arrenderätten. Även om fastighetsregleringen sker iexploateringssyfte, äger arrendatorn icke rätt till flyttningsersättning enligt9 kap. 14 § JB. Besittningsskyddet, som är den viktigaste delen i arrendereglerna,försvinner vid fastighetsreglering. Omtvå eller flera fastighetsägare är överens eller om två fastigheter ägs av enperson, kan fastighetsreglering genomföras oavsett den blivande fastighetsindelningensobjektiva lämplighet. Detta följer av 5 kap. 18 § fastighetsbildningslagen(FBL) jämfört med 5 kap. 4 § samma lag. Två eller flera fastighetsägare kansåledes överenskomma om fastighetsreglering utan att ta hänsyn fill arrenderätteller annan nyttjanderätt på någon av de berörda fasfigheterna. Fasfighetsbildningslagen(FBL) innehåller i 5 kap. 33 och 34 §§ regler som kan synas vara tillnyttjanderättshavares och därmed arrendators skydd. 33 § åläggerfastighetsbildningsmyndigheten att, om sakägare begär det och åtgärden ärlämplig, bestämma nytt område för nyttjanderättens utövning på mark som efterfastighetsregleringen hör till den fastighet i vilken nyttjan-derättenupplåtits. Bestämmelsen är ofta verkningslös då jordägarna är överens. Enarrendator har nämligen då ingen garanti för att hans värdfastighet tilläggsnågon mot hans arrende svarande mark. Han är visserligen enligt 34 § sakägare ifastighetsregleringsförrättningen, men det framgår icke av FBL:s övriga reglerom han har något sakinflytande som kan skydda hans rätt. Eftersomfastighetsägarna enligt 5:18 FBL har avgörandet, torde en arrendator icke kunnahindra att hans arrenderätt går till spillo. Denna slutsats har i vart falldragits i Landahl-Nordströms lagkommentar "Fastighetsbildningslagen",s. 219. Enarrendators enda skydd är den skadeståndsrätt som han tillerkänns i 5 kap. 12 §andra stycket FBL. Denna skadeståndsregel är emellertid oklart utformad. Detframgår icke av regeln mot vem skadeståndstalan måste framställas ifastighetsbildningsförrättningen hos fastighetsbildningsmyndigheten(lagkommentaren s. 179). Något häremot svarande uttalande kan inte återfinnas ilagförarbetena. Dessa och allmänna rättsregler utesluter således icke attskadeståndstalan kan föras även inför domstol. Härvid kan emellertid denskadeståndsberättigade vara oviss om vem som är rätt svarande, närfastighetsregleringen berör flera fastigheter. Skulledet vara riktigt att skadeståndsanspråk kan resas endast ifastighetsregleringsförrättningen, uppkommer den risk för rättsförlust somligger däri, att det icke finns någon anvisning i JB:s kapitel om jordbruksarrendesom klargör för arrendatorn att han blir skyldig avflytta när regleringenvinner laga kraft och att han således förlorar sitt besittningsskydd.9 kap. 7 § JB försäkrar honom att han har rätt att sitta kvar. Denna rättförlorar han endast om arrendenämnden gett dispens eller om jordägaren haruppsägningsgrund enligt 9 kap. 8 § JB. Jordbruksarrendeka- pitlet uppmärksamgörsåledes ej arrendatorn på hans skadeståndsrätt. 7 kap. 29 och 30 §§ JB, som ärde enda av JB;s hithörande lagrum som berör fastighetsreglering, talar omarrendators rätt till avgiftssänkning och uppsägning men antyder ickeskadeståndsrätt och hänvisar ej härom till FBL. Arrendatorn kan i 5 kap. 12 §FBL få upplysning om sin skadeståndsrätt. Men det klargöres ej för honom attanspråk måste framställas redan inför fastighetsbildningsmyndigheten undersjälva förrättningen. Då denna myndighet icke är domstol, kanske arrendatornvid förrättningen där icke reflekterar över skadeståndssituationen. Iett känt fall har en arrendator berövats en väsentlig arrenderätt utan att hafått klart för sig att han borde framställa skadeståndsanspråk införfasfighetsbildningsmyndigheten. Två andra arrendatorer har icke insett att debort deltaga i fastighetsregleringsförrättningen. (tingsrättsfastighetsdomstol F 55/76.) Deunder rubriken i JB tillgängliga bestämmelserna ger inte någonhänvisning om vad som kan komma att ske med arrendet vid enfastighetsreglering. Alla hithörande regler återfinns på andra ställen,nämligen dels 7 kap. JB och dels 5 kap. FBL. Somjag här framhållit har det i ett fastighetsregleringsfall i praktiken visat sigatt fastighetsbildningslagens regler gör jordbruksarrendatorns ställningotrygg, och att med stöd av 5 kap. 18 § FBL kringgå jordabalkensbesittningsskydd för jordbruksarrendatorer torde vara helt möjHgt. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens medgivande att fåställa följande frågor till herr justitieministern: Ärdet lämpligt att jordbruksarrendatorns besittningsskydd kan bringas att upphöra vid fastighetsreglering? Ärjustitieministern beredd vidta åtgärder för att stärka jordbruksar rendatorns besittningsskydd vid fastighetsreglering? 17§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:375 av HelgeHagberg (s) till statsrådet om intagningen till gymnasieskolan: Slutjusteringarna i gymnasieorganisationen medhänsyn till de sökandes önskemål fastställs först sent i vår. Detta innebär irealiteten att försöken med slutiig intagning på höstterminsbetygen spolieras. Avsiktenvar ju att eleverna skulle få ett definitivt besked så attuppföljningsarbetet med dem som inte kommer in i gymnasieskolan kan påbörjasredan under våren. Därför måste regeringen få SÖ att snabbehandlaförsökskommunernas gymnasieorganisation. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för attpågående försöksverksamhet med slutlig intagning i gymnasieskolan i vår kangenomföras? 1980/81:376av () till handelsministern om åtgärder för att förhindrautiändskt inflytande i svensk krigsmaterielindustri: Avser regeringen att vidta åtgärder för attförhindra att svensk krigsmaterielindustri gör emissioner av s. k. fria aktiersom kan förvärvas av utländska medborgare? 1980/81:377av () till jordbruksministern om lantbruksnämndernasrådgivningsverksamhet: Lantbruksnämnderna sysslar i stor utsträckning medrådgivning, som, om den skall uppnå största möjliga effektivitet, innebär besökhos de enskilda företagarna. Kursverksamhet ingår också i derasarbetsuppgifter. Dennedskärning av reseanslaget som har föreslagits innebär stor risk föratt resor inte kan företagas i den utsträckning som är nödvändig. Tjänstemännenkan därmed inte som fullgöra sina viktiga arbetsuppgifter medrådgivningen. Medhänvisning till det anförda hemställer jag att få ställa följande fråga tilljordbruksministern: Ärjordbruksministern beredd medverka till en omprioritering av anslagen tilllantbruksnämnderna, så att rådgivningsverksamheten inte missgynnas? 1980/81:378av i () till jordbruksministern om förslag till riksdagenrörande lövslybekämpning av skogsmark: Enligt uppgift kommer inte regeringen att undervåren lägga fram någon proposition om kemisk lövslybekämpning av skogsmark. Enanledning härtill har angetts vara den splittrade bild som utfallet av remissbehandlingengivit. Då många anser dröjsmålet utomordentligt beklagligt är det viktigt attinnehållet i remissvaren blir mer allmänt känt. Jag anhåller därför att statsrådet närmare redogöri kammaren för de skäl som gett anledning till fördröjningen av propositionensamt lämnar en redogörelse för remissutfallet. 1980/81:379 av LarsHedfors (s) till utbildningsministern om lokalradion i : Enligt proposition 1975:13 skall områdesindelningenför lokalradion sammanfalla med iänsinde}ningen. Detta blev också riksdagensbeslut. 2 till nämnda proposition fastslås att detta i länskall kunna uppnås med hjälp av FM-sändarstationer i , ochHalmstad. NågonFM-sändare som sänder Radio finns emellertid inte i . Dettamedför att mottagningsmöjHgheterna i de västra delarna av ärdåliga. Där hörs och i vissa delar också Nr 116 RadioKristianstad bättre än Radio . Jag får därför anhålla om Torsdagenden utbildningsministerns svar på följande fråga: Q nril 1Q80 '' kommerriksdagens beslut om lokalradions sändningsförhållanden i Kronobergslän att verkställas, så att även länets västra delar får acceptabla 18 § Kammaren åtskildeskl.