prot · G409125 · 1980-12-31 00:00:00 — har landshövding som enmansutredare haft detta uppdrag. Han kommer attlägga fram ett delbetänkande rörande den statliga administrationen inom turist-och rekreationsområdena. Slutbetänkandet beräknas komma under första halvåret1982. motionerade ett antal socialdemokrater omatt utredningen skulle göras om till en större parlamentarisk utredning.Utskottet avstyrkte och avslog motionen, men en dörr lämnades öppenför senare omprövning. har gått, utredningen år till hälften färdig ochvarken utredningsmannen eller det ansvariga statsrådet, , haraktualiserat någon förändring. Däremot har socialdemokraterna kommit igen med kravet påen större parlamentarisk utredning. Motionärerna betonar också starkt att ensådan förändring inte får försena utredningens arbete. Utskottets majoritetanammar motionärernas tankegångar, även om man generöst överlåter åtregeringen att pröva på vilket sått utredningen skall ges ett parlamentarisktinslag. Vi reservanter anser det uppenbart att den förordadeförändringen av utredningen leder till förseningar och kostnadsökningar. Denter sig dessutom helt omotiverad, då önskad parlamentarisk förankring avarbetet kan ske på ett mer informellt sätt. Att innan en utredning årfärdig vidta den här typen av åtgärder måste väcka undran över på vilket sättstatligt utredningsarbete egentligen går till. Jag yrkar bifall till reservation 2. Anf.31 (); Jag är väldigt glad över att utskottet i sitt betänkandehar markerat hur viktigt det är att det anslag som idrottsrörelsen får irättmätig del också går till kvinnoidrotten. I synnerhet i tider av ekonomiskåtstramning måste man fundera över var insatserna bäst behövs, och det kaninnebära att man får ta från ett tidigare prioriterat område och lägga pengarpå de verksamheter som behöver utvecklas, t, ex, kvinnoidrotten,handikappidrotten och breddidrotten. Damidrotten år på frammarsch. Damfotbollen t. ex. ärSveriges näst största idrott. Den är större än ishockey. Trots det behövs det - menar man, också från idrottshåll -en nyfåndning för att få med fler flickor och kvinnor i olika idrotter och föratt få med fler kvinnor som ledare. Därför satsar på"kvinnoidrottens nya giv ",som man säger, vilket egentligen enligtvad jag förstår i hög grad är en satsning på familjeidrott, där föräldrarnaengageras som ledare. Jag tror den s. k. fritteverksamheten kan vara en väg attgå för att få med fler kvinnor. Men Riksidrottsförbundets konsulent för kvinnlig idrottgör mig betänksam, när hon i en intervju säger att kvinnoidrotten inte kanfortsätta att utvecklas, om inte idrotten totalt sett får ökade resurer. Hon säger också: Frittegrupperna skall givetvis intekonkurrera med den ordinarie föreningsverksamhetens utrymme. Frittegruppensprogram får anpassas med hänsyn till de lokaler som eventuellt kan ställas tillförfogande. sätter upp en mål. men man vill barasatsa om man får ökade resurser! Jag tror att man får tänka sig både enomfördelning och en effektivisering av de resurser man har. Flickorna ochkvinnorna utgör halva delen av befolkningen - de borde få den del av resursernasom de med hänsyn till detta behöver. Det gäller också att få med fler kvinnor i styrelserna ispecialförbundens distriktsorganisationer. Det år viktigt. Ordföranden iRiksidrottsförbundets s. k. brudgrupp sade i en intervju: "Om åttastyrelseledamöter av tio är man, så är det männen det hänger på om tjejernaskall få det bättre. Men det år få män som tar egna initiativ tillförbättringar inom kvinnoidrotten. Det måste tjejerna göra själva, och de måstegöra det i styrelserna. Det är där som de viktiga besluten fattas." Det finns många duktiga kvinnor inom idrotten, men dehindras ofta av konventioner från att bli föreslagna till olika poster. Dekommer infe heller med när det gäller uttagningen av ledare på elitplanet. Ettexempel bara: Den svenska OS-truppen i friidrott 1980 bestod av åtta kvinnligaidrottare och sju manliga. Ledarna var sex män och ingen kvinna. När vi diskuterade anslaget till /TV ikammaren tog jag upp massmedias betydelse när det gälleruppmuntran och stimulans av kvinnoidrotten och hur dåligt man lever upp tilldet ansvar man onekligen har. I radio och TV får damsporten en förfärande litendel av uppmärksamheten. i TV fick herrsporten 89 %och damsportén av de man sände, 1 en debattartikel i tar , vår framstående längdåkerska, upp den har problematiken tilldiskussion. Hon påpekar där att damidrotten aldrig blir populär med den snedasyn på damidrott som de flesta journalister har. Hon tar längdäkningen somexempel och säger ungefär så här: Det är helt naturligt att massmedia rapporterar mer omjust de herrar som tagit medalj i stora sammanhang. Men när det skrivsspaltmetrar och rapporteras i oändlighet om de killar som har presterat sämreresultat än vi tjejer blir man besviken. Är det verkligen det som läsaren-tittarenvill ha? För att ta rapporteringen från våra SM-tåvlingar som ettexempel: En hel artikel om herr-ettan, -tvåan, -trean, -fyran, osv,, och på detvå sista raderna talas det om att damtävlingen vanns av , , . Likadant i TV.Ett helt reportage om herrarna, på slutet om damvinnaren och femsekunder om tvåan. Är verkligen herrtävlirigen så mycket intressantare ändamtävlingen? Når det kommer upp någon som är lika bra som herrarna ochsom får nåd inför journalistögonen, kommer ofta den kvinnliga utövarensutseende in i Anslag till idrott och friluftsliv Anslag till idrott och friluftsliv Vad i hela fridens dar har det med resultatet ochprestationen att göra? Når har herrarnas utseende föranlett spaltmetrar?Aldrig, vad jag vet. Nej, säger hon, massmedia får faktiskt skärpa sinbevakning av damidrotten. Det finns säkert mycket fin damidrott att rapporteraom i stället för t, ex, det spel om pengar som V-65 år. Jag har med det här bara velat understrykahur viktigt jag tycker kulturutskottets markering är när det gällerfördelningen av pengar inom idrottsrörelsen. Mom. 1(höjning av anslaget Stöd till idrotten) I en förberedande votering biträddes reservation 1 avGeorg m. fl. med 151 röster mot 18 för motion 1276 av m.fl. i motsvarande del. 145 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen avgavs 156 röster för utskottetshemställan och 156 röster för reservation 1 av m. fl. 2ledamöter avstod från att rösta. Kammaren beslöt med 156 röster att punkt 1 skulleåterförvisas till utskottet. 156 röster avgavs för att momentet skulle avgörasomedelbart genom lottning. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (turist- och rekreationsutredningenssammansättning) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 69 förreservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 16 förmotion 544 av m. fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Utskottets hemställan bifölls. 11 §Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagenssammanträde. 12 § Anf.32 TALMANNEN: Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppföres bland två gånger bordlagda ärenden dels utrikesutskottets betänkanden20-23 främst, dels försvarsutskottets betänkanden 20 och 21 närmast efternäringsutskottets betänkande 47, 13 SAnmäldes och bordlades Nr 125 Proposifionerna den /81:185 om proportionella val till statliga nämnder m,m, 2» anril 1981 1980/81:188om utformningen av ett ekonomiskt stöd till flerbarnsfamiljer 1980/81:189 om godkännande av avtal mellan och regeringom ekonomiskt samarbete, särskilt på industri- och energiområdena, m, m, 14 § Anmäldes och bordlades betänkande 1980/81:19 om stöd till dagspressenm, m, (prop. 1980/81:100 och 1980/ 81:137) 1980/81:27 om ändrat huvudmannaskapför , m. m. 1980/81:95) 15 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1980/81:2165av m. fl. 1980/81:2167av Per 1980/81:2168av BertU och i 1980/81:2169av och 1980/81:2170av och 1980/81:2171av och 1980/81:2172av tn. 1980/81:2173av och 1980/81:2174av och medanledning av proposition 1980/81:119 om miljösäkrare sjötransporter \9mSl:2115 av m.fl. med anledning av proposition1980/81:154 med förslag angående ändrade arbetsformer i högsta domstolen, m. m. 16 § Anmälan av interpeilation Anmäldes och bordlades följandeinterpeilation som ingivits till kammarkansliet 1980/81:135 av (vpk) till justitieministern om bevakningsverksamheten i privata företag; Genom lagen om ordningsvakter(1980:578) kommer företag, som har egna ordningsvaktsstyrkor att tvingasavveckla dessa. Man kommer i stället att hänvisas till de s. k.bevakningsföretagens tjänster. Två ledande Göteborgsföretag har i en skrivelsetill framställt ett förslag i avsikt att kringgå lagen omordningsvakter. Man vill införa ett nytt begrepp som man kallar företagsvakt. På grundval av de befogenheter som företagsvakterna skallha enligt förslagen, avser företagen uppenbarligen parapolisiäraordningsstyrkor under företagens befäl. De skall kunna ingripa när brott begåsi företaget eller ordningen på annat sått störs. De skall kunnaomhänderta personer och ha rätt att ingripa vid strejker om företaget ansersäkerheten hotad i något avseende. Företagsvakterna skall vara utrustade medbatong, handbojor och tårgaspistol. I skrivelsen från SKF sägs också: "Från samhälletssynpunkt kan underrättelse- och rapportskyldighet från vakternas sida haintresse." Vilken karaktär underrättelseverksamheten avses få framgår ej.Båda företagen motiverar sina förslag med det stora antalet anställda och atten stor del av dem är invandrare samt att man ständigt har ett stort antalbesökare vid företagen. Man poängterar också vikten av att företagen skall habefälsrätt över företagsvakterna, vilket inte blir fallet om man engagerarbevakningsföretag. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefrågor till justitieministern: Kommerregeringen att vidta åtgärder för att upprättande av parapolisiärabevakningsstyrkor i företagen skall bli möjlig? Är upprättandeav sådana bevakningsstyrkor förenlig med samhällets kontroll överrättsväsendet? Är upprättandeav sådana bevakningsstyrkor förenlig med strävandena till demokratisering avarbetslivet? Är det enligtregeringens uppfattning ett samhällsintresse att underrättelseverksamhetbedrivs på företagen? 17 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1980/81:389 av () tillindustriministern om upphandlingen av isbrytarunderhåll: Vid behandling av propositionen om varvsindustrin behandlades även iÅdalsdistriktet. beslut gick ut på att ett visst isbrytarunderhållskulle förläggas till Varv. Enligt uppgift har vid upphandlingav isbrytarunderhållet icke beaktat beslut. Jag vill fråga industriministern om han avser att råttatill det misstag som begåtts. 1980/81:390 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om fortsatt drift vid AB Eisers enhet i : Av kommunerna i ärSollefteå enligt länsarbetsnämnden hårdast drabbad då det gällersysselsättningen. har AB Eiser för avsikt att lägga ner sin tekoverksamhet iSollefteå, varvid över 70 kvinnor blir utan arbete . Skulledetta ske har kommunen inom loppet av förlorat nära en tredjedel av sinaindustriarbetstillfällen. Man kan tala om en katastrofal utveckling i dennainlandskommun med betydande negativa sociala följder. Jag vill mot denna bakgrund ställa följande fråga tillarbetsmarknadsministern: Kommer regeringen att. med hänsyn till de akutasvårigheterna i , medverka till fortsatt drift vid Eisers enhet iSollefteå? 18 S Kammaren åtskildes .