prot · G409158 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag är övertygad om att mänga nya grepp måste användas, omvi skall lyckas med konststycket att slussa in på arbetsmarknaden dehundratusentals ungdomar som utbildas . Gamla s. k,etablerade sanningar-dogmer och trossatser - kommer med stor säkerhet inte attöverleva . Ett exempel pä sådana kan gälla konstruktionmed ett sammanhållet högstadium. Ett annat exempel kan gälla arbetsfördelningen mellan åena sidan ett relativt slutet skolsystem och å andra sidan arbetslivet utanförskolan. har visserligen vissa förändringar skett- men det behövs flera och större. Ett tredje exempel kan vara lönepolitiken. Man har i dagenligt min uppfattning orimligt höga ingångslöner, i relation till de löner somutgår för människor som varit anställda längre och som har störreyrkesskicklighet. Inte minst den tekniska och ekonomiska utveckling som skeri vår omvärld kommer också - om vi själva inte gör något - att effektivtpåminna oss om detta, och ofta på ett mindre behagligt sätt. Självfallet kommer denna utveckling att påverka helaarbetsmarknadens, inte bara ungdomarnas, situation. Men genom framsynthet ochöppenhet har vi på ungdomssidan de största möjligheterna att få till stånd enhögre grad av anpassning mellan framtida behov av arbetskraft samt utbildnings-och yrkesval. Det är nödvändigt att vi så snabbt det är möjligt nårkonkreta resultat i denna anpassningsprocess. Arbetsmarknadspolitiken kommermed all säkerhet att få tillräckligt med problem med den redan etableradearbetskraften, som utan tvivel kommer att få mycket större bekymmer i dennaomställningsprocess. Som ett genomgående drag i den proposition som vi i dagbehandlar och riktlinjerna där löper talet om en bättre anpassning mellanefterfrågan och utbudet av arbetskraft. Det gäller en bättre anpassningbeträffande yrkesval, boende och utbildning. Detta gäller inte minst ungdomen.Från moderat håll hälsar vi denna inriktning med stor tillfredsställelse. Över huvud taget genomsyras propositionen 1979/80:145 ochäven arbetsmarknadsutskottets ställningstagande i betänkandet 1979/80:21 i vadgäller ungdomsfrågorna av de principer för ansvarsfördelning mellan skolan ocharbetsmarknadsverket som fastlade i sambandmed beslut om nya åtgärder för att främja ungdomens utbildning igymnasieskolan. Med hänvisning till skolans särskilda uppföljningsansvarför ungdomar betonar utskottet att arbetsmarknadspolitiskastödåtgärder i form av arbetsmarknadsutbildning och beredskapsåtgärder skallbegränsas. I reservation nr 22 vid arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 21 reserverar sig socialdemokraterna till förmån för att generösadispensregler bör tillämpas den 1 juli 1981-den30 för attge 16-17-åringar beredskapsarbete. Då utskottet tillstyrkte regeringens förslag ombl. 40 veckors yrkesintroduktion och 4 veckors introduktionsprogram förutbildning, framhöll utskottet att beredskapsarbetenas omfattningfick bli Arbetsmarknadspolitiken, m. m. Arbetsmarknadspolitiken, m. m. beroende av i vilken utsträckning gymnasieskolan kunde taemot dessa elever. har till uppgift att följautvecklingen i landet på detta område, och man skall tillregeringen lämna en samlad redovisning. Utan att föregripa en sådan samladredovisning tror jag mig ändå kunna påstå att de många erfarenheter somströmmar in i huvudsak är goda, även om det finns brister. Men sådana ärgivetvis till för att avhjälpas. Utskottet delar i stort den uppfattning som AMS i enskrivelse till regeringen framför, att en kraftigt ökad utbyggnad avberedskapsarbeten för ungdomar icke är önskvärd. I avvaktan på SÖ;s samlade bild av skolans hittillsvarandeinsatser bör därför en restriktiv hållning intas vad gäller beredskapsarbetenför 16-17-åringar. Trots en genomsnittligt relativt kort arbetslöshetsperiodför ungdomar mellan - den uppgår - finnssjälvfallet grupper som av skilda orsaker uppvisar betydligt längrearbetslöshetsperioder. Genom införande av ett särskilt rekryteringsstöd förlångtida arbetslösa ungdomar borde förhoppningsvis dessa ungdomars inträde påarbetsmarknaden underlättas. Stöd skulle utgå av lönekostnaden . För att vara aktuell för detta stöd måste man ha varit arbetslös i ensammanhängande period av . I en socialdemokratisk reservafion, nr 21, reserverar mansig till förmån för en högre stödnivå, , och en kortare"kvalifikationstid", tre månaders arbetslöshetsperiod. Utskottet tycker att den högre stödnivå somsocialdemokraterna föreslår är för hög och menar att den bör reserveras förgrupper som har större problem, bl. a. handikappade, där stödnivån alltså är . Utskottet menar vidare att tre eller fem månaders"kvalifikationstid" - om man får använda ett sådant ord - är enavvägningsfråga och får bli föremål för ny prövning om erfarenheterna skulletala för detta. I reservafion 23 begär socialdemokraterna att riksdagenredan nu skall ta ställning till en definition av begreppet "praktik"i anställningsskyddslagen. Socialdemokraterna hänvisar till attsysselsättningsutredningen en gång i fiden lagt fram en sådan definition. Utskottsmajoriteten konstaterar att den numera upplöstaanställningsskyddskommittén hade som en av sina deluppgifter att klarläggavilka former av praktikarbete som enligt anställningsskyddslagen skallberättiga till tidsbegränsade anställningar. En särskild departementspromemoria har utarbetats pågrundval av kommitténs arbetsmaterial. Denna PM remissbehandlas . Mot dennabakgrund finns inget skäl att nu ta ställning i sakfrågan och föregripasakbehandlingen av den aviserade propositionen . Likasåavvisar utskottet ett socialdemokratiskt förslag om att ge länsar- betsnämnderna befogenhet att tvångsvägen ta fram önskvärtantal praktikplatser för obligatorisk praktik. Utskottet menar liksom tidigare att man i SSA-rådensregi på frivillighetens väg borde uppnå samma resultat genom samverkan. Socialdemokraternai utskottet reserverar sig i reservation nr 23 till förmån för sitt framfördaförslag. Enligt min mening vore det djupt olyckligt om berördaparter inte på frivillig väg genom samverkan kunde lösa denna viktiga fråga.Även om det på vissa håll i landet, där behovet av praktikplatser kan varamycket stort, kan vara ganska besvärligt att få fram dessa platser,finns det inte mycket som talar för att man tvångsvägen i längden skulle uppnåett bättre resultat. Det angelägna i att få fram dessa praktikplatser behöverinte ifrågasättas. På den punkten kan vi alla vara överens.Enligt min mening bör det därför nu vara önskvärt att man från arbetsgivarsidanytterligare inventerar sina resurser för att om möjligt i än större omfattningkunna erbjuda denna form av praktikjobb. Det är då också viktigt att samhälleti sitt lagstiftningsarbete undanröjer onödiga regler och bestämmelser somverkar hämmande eller upplevs som hämmande på anskaffningen av praktikplatseroch därmed försvårar för ungdomen att få en första gedigen kontakt medarbetsmarknaden. Kanske borde man från socialdemokratiskt håll ha tänkt isådana nya banor innan man som vanligt krävde nya styrmedel och tvingandeåtgärder. Frågan om praktikbegreppet ger mig vidareanledning att avslutningsvis något kort beröra den rådande arbetsrättens rollför ungdomens möjligheter att ta sig in pä arbetsmarknaden. Låt mig då konstatera att det i denna debatt omarbetsrättens roll givetvis finns övertoner- men allteftersom erfarenheternavunnits står det klart för allt större grupper i det här landet att en översynav gällande lagar och regler inom bl. a. arbetsrätten med stor sannolikhetskulle innebära kortare eller längre arbetstillfällen för tusentals ungdomarsom inte får chansen. Kraven på rejäla möjligheter för provanställningar har sådan tyngd ute i samhället och framförs från så skiftande håll att man harall anledning att förvänta sig genomgripande förändringar och förbättringarhärvidlag i den av arbetsmarknadsministern aviserade propositionen . Stora förväntningar knyts nu till denna proposition - frånmoderat sida kommer vi noga att följa denna viktiga fråga då den senare kommerupp för behandling. För ungdomens möjligheter att få ett arbetespelar den allmänna ekonomiska utvecklingen i landet en helt avgörande roll.Alla tidigare talare har kraftigt betonat detta. Men ungdomarnas möjligheter att få ettstadigvarande arbete som de trivs med är också i hög grad beroende avmöjligheten att över huvud taget komma in på arbetsmarknaden - genomutbildning, feriearbete, praktikjobb eller provanställning i olika former. Arbetsmarknads-poliuken, m. m. Arbetsmarknadspolitiken, m. m. Det borde vara en första rangensuppgift för oss politiker att pä alla tänkbara sätt undanröja hinder ochstimulera ungdomens kontakt med arbetsmarknaden - även om det pä vissa hållskulle innebära genomgripande förändringar av utbildningssystemet, arbetsrättm. Hundratusentals ungdomar kommer under1980-talet att strömma igenom vårt utbildningssystem i akt och mening attskaffa sig en utbildning för ett framtida arbete. Lika många ungdomar kommer att stå på tröskeln till enarbetsmarknad som av många upplevs som främmande och kanske skrämmande. Visst kommer detta att innebära problem, men låt oss ändåse dessa ungdomar som en enorm resurs, som det här landet har all anledning attpå alla sätt få stimulera och utveckla. På oss politiker och på arbetsmarknadens parter faller etttungt ansvar att på ett begåvat sätt sätta denna resurs i arbete. Skulle vi,genom vår oförmåga att anpassa utbildningssystem och arbetsmarknad tillmorgondagens nya och föränderliga krav, komma att misslyckas, kommer domen övervår oförmåga att falla tungt. Med det anförda ber jag att få yrka avslag påde socialdemokratiska reservationerna 21, 22 och 23 och bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter. 30 () replik: Jag måste ge en replik till -kanske inte så mycket i vad gäller betänkandet som i vad gäller hans slutsatserrörande arbetsrättens roll. säger att den kommer att bli föremålför översyn och ändring. Det är bra att vi får de signalerna utan krusiduller. Dessutom säger att reglerna förprovanställning skall ändras, och det gör han därför att det kommer signalerfrån många håll om att gällande bestämmelser tar bort arbetstillfällen förungdomar. : Kom med bevisen! Jag tillhörde under en tidarbetsskyddskommittén, som arbetade med de här frågorna, och innan kommitténsprack på grund av att statsministern berättade vad som skulle hända medresultaten av kommitténs förslag gjordes undersökningar i vad gälldeprovanställningar och hinder för ungdomar att få jobb, med nuvarandelagstiftning. Man kan inte av de undersökningarna dra någon som helst slutsatsi linje ined det som nu anför. Det här är naturligtvis de gamlavanliga moderata angreppen mot en arbetsrätt som vi har krigat oss fram tilloch måste kriga för att behålla. I varje fall skall ni inte lyckas fördärvaarbetsrätten , det kan jag garantera! 31ANDERS HÖGMARK (m) replik: Det är de vanliga moderata angreppen påarbetsrätten, säger . Ja, det är angrepp på och kritik av gällandearbetsrätt på punkter där den efter visar att den inte fungerar ipraktiken, att den försvårar för en stor grupp ungdomar att få en förstagedigen kontakt Visserligen finns det möjlighet till provanställning Nr 158 genom slutande av kollektivavtal - jag är medveten omdetta - men det finns den företag idet här landet som inte önskar ha kollektivavtal. gångerganska små företag representerar ändå en väsentlig del av arbets- marknadenoch en viss typ av företag, som kan vara ganska lämpliga att Arbetsmarknads-komma in i för ungdomar som kanske har vissa problem. Och jagmenar att politiken m. m. lagstiftaren inte bara kan sitta och vänta på attde här parterna skall träffa kollektivavtal om provanställning. Jag anser attdet bör finnas mycket klart uttalat från lagstiftaren att provanställning skallfå förekomma och att tillämpningen av lagen skall vara mycket generös. Regler kan alltid missbrukas. Och missbruk kommer säkertatt förekomma när det gäller provanställningar, men missbruk skall beivras. Manfår inte ha en så dogmatisk inställning som har, så att man inte -när erfarenheterna år talar för det - kan ompröva gamla trossatser ochdogmer. Jag tror det är nödvändigt med omprövning inför 1980-talet. Gör maninte en sådan kommer man att få uppleva ett mycket besvärligt 1980-tal! 32 () replik: säger att jag haren dogmatiskinställning. Det är nog inte så, utan det är helt enkelt en mycket praktiskinställning. Jag har praktisk erfarenhet av arbetsmarknadslagarna och av hurman praktiserar arbetsrätten ute i arbetslivet. Jag kan garantera att resonemanget om att man måste ändra arbetsrättenför att ge ungdomar jobb bara är ett argument man använder för att försökaluckra upp de här reformerna. Jag tror inte att jag avslöjar någon storhemlighet om jag säger att hela arbetet med arbetsrätten var ett rött skynkeför under hela den tid det genomfördes. Det är klart att de görallt de kan för att försöka förändra arbetsrätten i negativ riktning för demsom i det här fallet har nytta av reformerna, nämligen arbetstagarna. 33ANDERS HÖGMARK (m) replik: Jag tycker att det är en dogmatisk inställning,när man inte kan uppfånga de signaler som finns på arbetsmarknaden. Tusentalssmåföretagare framför enträgna önskemål om att kunna få användaprovanställningsmöjligheter för ungdomar. säger att han inte är dogmatisk utan att hansinställning grundas på praktisk erfarenhet. Jag har en mycket bestämd känsla avatt man lyssnar på de signaler man önskar höra - inte på andra. Det innebär,herr talman, att menar att de signaler som kommer från företagareoch de önskemål som kommer från näringslivet och de mindre företagen är heltogrundade och inte äger något berättigande, Inga nya ungdomar skulle komma inpå arbetsmarknaden, om man kunde göra förändringar just i fråga omprovanställning. Det finns nu sä många signaler från skilda håll, frånolika politiska schatteringar, att väl snart tillhör en liten,exklusiv minoritet Arbetsmarknadspolitiken, m. m. som visar total likgiltighet inför de krav som kommer frånde mindre företagen. Det är bättre att mer ägna sig åt de praktiska problemenoch mindre åt historiebeskrivning av arbetsrättens tillkomst. Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 34FRIDA (): De minuter som jag har till mitt förfogandekommer jag att ägna åt ungdomsarbetslösheten, som har blivit ett av deallvarligaste problemen i vårt samhälle. Det finns många orsaker till ungdomsarbetslösheten. Deverkar var för sig eller i samverkan. Därför finns det inte heller några enklalösningar på problemen. Ett är emellertid alldeles klart: man måste ha fleranya jobb. Det räcker inte med att fördela de lediga jobb som finns. Inte räckerdet heller med att konstatera att arbetslösheten ökar och låta det stannadärvid, som man gör i den reviderade budgeten. Ungdomsarbetslösheten drabbar olika beroende på kön ochregion. Den är större och svårare att bemästra i skogslänen. Invandrarungdomaroch flickor har det speciellt bekymmersamt. Ett observandum är också attarbetslöshetstidens längd för ungdomar ökat oroväckande. Vi socialdemokrater kan inte acceptera det slöseri medmänskliga resurser som det innebär att många ungdomar i ett tidigt skede slåsut från eller över huvud taget inte kommer in på arbetsmarknaden. För attundvika den situation vi har , har vi i olika sammanhang här i riksdagenlämnat förslag dels inom det ekonomisk-politiska och näringspolitiska området,dels speciellt riktade mot ungdomsarbetslösheten. Jag skall inte förlänga kammarens debattid med attåterupprepa våra förslag. Jag vill bara säga att det samhälle som inte tar tillvara ungdomens möjligheter och ungdomens vilja till arbete har försatt sig i ensvår situation när det gäller framtiden och landets utvecklingsmöjligheter.Mycket av de framtida utvecklingsmöjligheterna finns i ungdomen. Att satsa påungdomen, att ge den en bra start i arbetslivet, betyder att man satsar på ettbättre samhälle för alla. I den här debatten har man i olika hänseenden hänvisattill utländska föredömen. Vi har varnande exempel från utlandet på vad somföljer i ungdomsarbetslöshetens spår. Jag kommer att behandla reservationerna 21,22och 23 samt delvis 25, vilka jag härmed yrkar bifall till. Reservation 21 behandlar rekryteringsstöd förlångtidsarbetslösa ungdomar. Arbetslöshetstidens längd har ökat, och statsrådetEliasson anser också att det är oroväckande. Men den borgerliga majoriteteninser inte faran och känner ingen oro över ungdomens situation. Om den hadegjort det, hade exempelvis det föreslagna rekryteringsstödet inte blivitså halvhjärtat. Vi socialdemokrater anser att om denna stödform skall få effektmåste den förstärkas i förhållande till regeringens förslag. Vi anser attstödet bör utgå av lönekostnaderna i stället för de som borgarnaföreslår. Kvalifikationstiden bör enligt vår mening vara tre månadersarbetslöshet i stället som majoriteten föreslår. Borgarnas motiv för sina ställningstaganden är mycketkrystade. De anser att det är "mindre lämpligt att göra rekryteringsstödetlika förmånligt för arbetsgivarna som lönebidraget för handikappade".Förslaget är inte lika förmånligt. Det nya rekryteringsstödet t. ex. löperunder endast och lönebidraget . Att kombinera rekryteringsstödet och den tillfälligarekryteringsstimulansen till industrin skulle ge överkompensation förlönekostnader. Det är något som vi anser att man kan klara medsamordningsregler - precis som man gör i alla andra sammanhang så attkombinationer av olika stödformer inte får orimliga konsekvenser. Beträffande arbetslöshetstidens längd för attrekryteringsstödet skall utgå Säger utskottsmajoriteten: "Detta årenavvägningsfråga." Och majoriteten har stannat . I vår bedömning har vi tagit hänsyn fill att långaarbetslöshetstider är av ondo - både de arbetslösa ungdomarna och derasnärmaste omgivning far mycket illa. Det är billigare och bättre att förebyggaän att bota. Vad utskottsmajoriteten hade i de olika vågskålarna vidavvägningen framgår inte. klargjorde det inte heller i sittinlägg. Om kammarens ledamöter vill göra ett helhjärtat försök attslussa ungdomar ut pä arbetsmarknaden, då skall de stödja densocialdemokratiska reservationen 21. Då bifaller de också motion 1428 av GullanLindblad och och 1822 av . Reservation 22 behandlar beredskapsarbete för ungdomarmellan 16 och . I samband med att den s. k. ungdomspropositionen togs förett år sedan slopades beredskapsarbetena för denna åldersgrupp. Visocialdemokrater sade redan då att det var ett olyckligt beslut. har detvisat sig att många ungdomar har hamnat i ett mycket besvärligt läge, trots attdet finns kommuner som har satsat väldigt mycket av egna krafter och resurserför att ge ungdom sysselsättning. I t. ex. betalar man . i timmentill företagen om de anställer ungdomar. I den reviderade budgeten anger man att arbetslöshetensteg kraftigt . Den kraftigaste ökningen noterades förde allra yngsta, gruppen . De borgerliga partierna har inga förslag omhur man skall öka sysselsättningen för denna grupp. Det är väl att accepteraökad arbetslöshet? kommun har en stor grupp ungdomar som är 17 åroch som inte hararbete eller utbildning. De är inte motiverade för ytterligareyrkesintroduktion, och det är väl inte heller meningen att ungdomarna skall gåmer än ett läsår, alltså , i introduktion. De här ungdomarna omfattasav det A rbetsmarknads-politiken, m. m. A rbetsmarknads-politiken, m. m. kommunala uppföljningsansvaret, ocharbetsmarknadspolitiska insatser kan generellt inte sättas in förrän de harfyllt . Det finns ett glapp mellan olika myndigheter och åtgärder för atthjälpa ungdomarna. Det här är bara ett exempel, det finns många andra, trotsatt sade att det fungerar så bra. Vi socialdemokrater anser att de förstärktautbildningsinsatser som vi föreslagit och som behandlas i utbildningsutskottetsbetänkande 41 behöver kompletteras med tillfälliga sysselsättningsskapandeinsatser. Den kompletteringen kan man göra genom att man 1 juli1981-den 30 juni 1982 tillämpar dispensreglerna om beredskapsarbeten förungdomar mellan mycket generöst. Vi anser att det är viktigt eftersträvar att finna meningsfulla arbeten som förbereder de unga för detreguljära arbetslivet. Från socialdemokratins sida anser vi att ökningen avarbetslösheten just för denna grupp är så oroande att vi inte kan vänta påSÖ:s uppföljning och redovisning till regeringen , som AndersHögmark talade för. Det gäller att ta hand om ungdomarna . Reservation 23 handlar om praktikarbeten. Vi har ställtkrav på att få lagen om anställningsskydd kompletterad så att en definition avpraktikanställning enligt sysselsättningsutredningens förslag får stöd ilagstiftningen och dessutom att länsarbetsnämnderna får ta fram platser förobligatorisk praktik. Genom att ändra främjandelagen kan detta bli möjligt. Utskottsmajoriteten hänvisar till att det går att ta framdessa praktikplatser på frivillig väg och det gjorde också , mendet har visat sig att det är svårt och nästan omöjligt att fåpraktikplatser garanterade. Vi ser det emellertid som mycket viktigt attbehovet av praktikplatser tillgodoses, inte minst med hänsyn till att i vissautbildningar ingår obligatorisk praktik. Vi socialdemokrater hävdar också attdet är angeläget att regeringen lägger fram förslag till lösning avfrågan om begreppet praktik. Jagskall något kommentera rehabiliteringsstöd kontraförtidspension, en fråga som tas upp i reservation 25. Beträffande ungdomarna är det speciellt viktigt att manuttömmer alla möjligheter att skaffa arbete innan förtidspension aktualiseras.Från trygghetssynpunkt skulle de båda stödformerna förtidspension och lönebidragvara likvärdiga, men man skulle genom ett system med rehabiliteringslön fåbättre garantier för att kraftfulla rehabiliteringsinsatser görs för atttillförsäkra handikappade tillträde på arbetsmarknaden. Man skulle vinna tidför sådana insatser. För ungdomar är detta mycket viktigt. att utveckla våra synpunkter ytterligare i fråga om rehabiliteringslön. Avslutningsvis, herr talman, yrkar jag bifall till desocialdemokratiska reservationerna. 35ANDERS HÖGMARK (m) replik: säger att jobben inte räckertill och att vi måste skaffa flera jobb. Jag är helt överens med att vi måste skaffa flera arbeten och att det finns en risk attarbetena inte räcker till, åtminstone om man bedriver politik somsocialdemokraterna föreslår eller inte har någon politik. Men min fråga till är då: På vilka sektorertänker plocka fram jobb? Vilken modell har föratt få fram dessa arbeten? Och menar jag inte kortare arbeten utan mervaraktiga arbeten för ungdomarna. Var finns den medicinen? Jag tror att kammaren skulle varautomordentligt intresserad av att få ta del av den och föra en diskussion omolika metoder att få fram dessa arbeten. Jag skulle också vilja ställa en annan fråga till FridaBerglund som rör provanställningarna. Delar uppfattningen attytterligare möjligheter till provanställning inte skulle gagna ungdomarna närdet gäller den första kontakten med arbetsmarknaden? Tar avståndfrån de många många önskemål om provanställningsmöjligheter som förts fram frånmindre och medelstora företag, inte minst på små orter och i glesbygden? Sedan en sista fråga, , angåendepraktikplatserna. Vad är det för typ av praktikplatser som skulle komma fram omman gick tvångsvägen? Vad är det för praktikplatser, om jag får använda detuttrycket, som arbetsgivarparten ligger och håller på, som man inte i detfrivilliga samarbetet plockar fram i förtrolig samverkan? Det skulle varaganska intressant att få reda på vad det är för typer av praktikplatser manskulle få fram genom en lagstiftning. Är inte risken stor, om man gick denvägen, att man sedan inte skulle få det förtroendefulla samarbete som kan gagnaen vidare anställning för de här människorna? 36 () replik: På frågan om hur socialdemokratin skulleskaffa flera jobb vill jag svara att vi här i har lagt framnäringspolitiska förslag som skulle ha inneburit en annan struktur och en annanutveckling på industriområdet. Vi har föreslagit utvecklings- ochforskningsprojekt, men dem har vi fått nej till.