prot · G409128 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi har enbesvärande automatik, som inskränker den Stöd tilldaesnres- februari röstade alla socialdemokrater här i kammaren på enfill sen m m finansutskottefs betänkande överfinansplanen fogad socialdemokratisk reservation,som gick ut på att vi nu måste försöka avveckla indexeringarna i de statligautgifterna. Därför hade vi knappast vänfat oss att socialdemokraterna skullefortsätta att föreslå införande av nya indexeringar, men här sker just detta.Olle , som uttalade sig för atf indexeringarna skulleavvecklas, vill nu införa en ny indexering. Det är konsekvent och riktigt atfförsöka undvika att skapa nya bindningar i de offentliga utgifterna, när självakampen för bättre statsfinanser måste föras så, att vi försöker avveckla debindningar som finns. 1 stödet till organisationstidskrifterna föreslås enminskning med 15 milj. kr. Jag vill gärna påminna om atf det stödet infördes påförslag av . Det fanns inte under den socialdemokratiskaregeringsperioden. Det är ett värdefullt stöd, som bidrar till att ökamångfalden och fördjupa demokratin. När vi nu behöver spara och strama åt över hela linjen,har vi försökt att finna den inskränkning som här skulle göra minst skada. Vihar då tyckt det vara rimligt att i första hand minska stödet till de starkastetidskrifterna, de tidskrifter som får de största beloppen. Det är självklartatt det får negativa effekter för de berörda tidskrifterna, men jag tror ändåatt de effekterna är rimliga i det sfatsfinansiella läge vi befinner oss i. Låt mig tatvå exempel för att illustrera detta. Tidningarna ochMetallarbetaren är säkert utmärkta journalistiska produkter, men man kan ändåställa frågan till socialdemokraterna; Är det verkligen rimligt att vi i dagensansträngda läge använder flera miljoner av skattebetalarnas pengar för attstödja utgivningen av Vi Bilägare? Har denna tidskrift en sådan betydelse fördemokrafin i , för mångfalden och för debatten att det motiverar ettmycket stort organisafionspressföd? Man kan också ställa frågan beträffandeMetallarbetaren. Det är en utmärkt tidning, som utkommer med 41 nummer om året.Det är mycket fler nummer än de flesta förbundstidskrifter utkommer med. Deflesta utkommer med 36 eller 30 nummer, och åtskilligaförbundstidskrifter utkommer med ännu färre nummer. Är det självklart attskattebetalarna skall se till att Metalls medlemmar får sin tidskrift 41 gångerom året, när medlemmar i andra förbund får nöja sig med ett färre antal nummer?Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hemställan på alla punkter. 54 (): Utskoftsmajoritetens skrivning i dettabetänkande speglar förmodligen väl intresset för stödet fill organisafionstidskrifterna. Majorite ten har på drygt fyra rader gjort konstaterandet, aft visst kan besparingar " också göras på pressfödsområdef.Att denna besparing särskilt drabbar fackföreningspressenär säkert inget som oroar majoriteten. Borgarna Nr 128 brukar när de harmöjlighet inte missa att ge fackföreningsrörelsen ett Torsdapen dentjuvnyp. Det bör ha slagit majoriteten att detta borde vara det sämsta oq o,ji ioöi områdetatt visa sin ovilja mot facket på. Konsekvenserna av detta förslag är _ sen m. m. Prisökningarna på porto, papper och tryckeritjänster rj iidaesores-har varit och är stora - detta inte minst på grund av den ekonomiskapolifik som regeringen är ansvarig för. Av de 15 miljoner som enligt majoriteten skall sparasdrabbas 'förbundens tidningar med 7 miljoner. får ett 325 000kr. Jag konstaterar att regeringsparfierna har straffat 75 %av tidningsutgivning. Def är något över 400organisafionstidningar som får presstöd, men det är bara 13 som får bäraförlusten enligt detta förslag. Man kan inte komma ifrån misstanken aftsparförslaget är konstruerat för att de tidningar som drabbas också är de somskall drabbas. Presstödet borde knappast vara det som skall drabbas avneddragningar. Vi har i detta länd inte en för mångfasetferad press, utantvärtom. Då beslutet om stödet fill tidskrifterna fattades avriksdagen 1977 framhöll regeringen att det framför allt är organisationspressensom har betydelse i opinionsbildningen för informafionen i samhällsfrågor. Mansåg organisa-fionsfidningarna som en garanti för en allsidig och mångskiftandesamhällsdebatt. Folkrörelsernas tidskrifter kan ofta gå djupare in i olikafrågor än andra massmedier, sade man. Jag skall göra några kommentarer fill statsrådets argumentför att vissa organisationer skall drabbas av den s. k. besparingen. Ibudgetproposifionen står det: "Det är angeläget att en sådan besparing inte drabbartidskrifter som för sin existens är beroende av det utgående stödet. Enreduktion bör därför i första hand omfatta stödet till fidskrifter som utges avstora och ekonomiskt starka organisationer och då gälla de tidskrifter som harstora upplagor och utges med hög frekvens. Trots att reduktionen i första handavser angivna tidskrifter kan effekterna vara svåra att överblicka." Det är häpnadsväckande, herr talman, atf ett statsrådförelägger förslag som han inte kan överblicka. Att ett folkpartistiskt statsråd skall kunna något omfackföreningsrörelsen är inte att vänta. Men att på detta sätt visa sinokunnighet borde vara genant. Han falarom "stora och ekonomiskt starkaorganisationer". Sakförhållandet är att medlemmarna betalar alla kostnadersom de fackliga organisationerna har. Att en organisation har många medlemmarbetyder inte atf organisationen, som det står i propositionen, är ekonomisktstark. Hur bräcklig ekonomin i själva verket är visar förra årets konflikt. NärSAF stängde arbetsplatserna flöt det ut stora summor i konfliktersäftning. Regeringen har med denna proposition infe fört överkostnader på några organisationer, utan kostnaderna har lagts på i många falllågavlönade medlemmar i de organisationer som i propositionen kallas stora ochekonomiskt starka. Nr 128 En sak kan jag konstatera, och detär att det uttalande som gjorde 1977 inte gäller ,nämligen uttalandet att det skulle vara viktigt aft 30 a 11Q81 stödja organisationspressen, Ivarje fall är def enligt majoriteten inte viktigt om det är fråga om en press som riktar sig till demsom enligt all statistik har .,, j de lägsta inkomsterna. Jag ber att få yrka bifall till den socialdemokratiska sen m.m. t, j I detta anförandeinstämde och (båda s)':' 55 () replik: Av anförande kunde man fåintrycket aff den press som mest drabbas av regeringens förslag är den fackligapressen, men så är inte fallet. Den press som mest drabbas är den liberalapressen. Det blir en ganska markant neddragning av samdistributionsrabatten, enrabatt som gynnar tidningarna i förhållande till deras upplaga. Vad som skergenom det förslag som regeringen lagt fram är att det blir en betydandeomfördelning av dagspresstödef, från infe minst liberala stora dagstidningar,såsom , till tidningar som har en lägre hushållstäckning och somär ekonomiskt svagare. 56 () replik: Det jag talade om var organisationspressen.När det gäller den är det helt klart att regeringen nu plockar bort bidrag på 7milj. Även en del tidskrifter utanför detta drabbas -jag tycker t. ex. aft def är en klåfingrighet att man ger sig på SIF-tidningenoch tar bort . Klart är, , att detta innebär en smäll motden fria pressen och den fria opinionsbildningen. Jag är ledsen aft behövasäga, atf efter den debatt man har fört i den här frågan verkar detfaktiskt som om den regering som landet har - om den nu finns kvar - har gåttin för att straffa just och deras tidningsutgivning. 57 () replik: För det första talar vi om ettorganisationstidskriftsstöd som icke fanns utan som har införts på förslag av . För det andra är det inte klåfingrighet att maximera stödettill varje tidskrift till 1 milj. kr. Man har inte gått och petat och sagt hurmycket den eller den tidningen bör få, utan man har infört en generell regelsom innebär att högst 1 milj. kr. kan utgå fill varje tidskrift. För dettredje måste man se på den totala bilden när det gäller den här propositionen och de förändringar som föreslås i presstödssystemet. Regeringensförslag innebär då att den press som främst kommer atf drabbas är denliberala pressen. Hur man kan beskriva detta som en partiskhet från en -' liberal utbildnings- ochkulturministers sida förstår jag inte. 58LARS ULANDER (s) replik: Nr 128 Det skulle pryda om hansamtidigt berättade den attgrundentilldethär stödet till organisationerna våren utredning, tillsatt av oq gpji inoi Att det hela sedan verkställdes av Jan-ErikWikström är riktigt, och det sade jag också i mitt inledningsanfö- j j dosores- '''"- sen m. m. DanielTarschys säger att det inte är fråga om klåfingrighet när regeringen maximerarstödet till 1 miljon, eftersom detta är en generell åtgärd. förutsätteraft den borgerliga majoriteten även i detta utskott är läskunnig och attden är på det klara med att om man nu bara får en statistik över hur mångaprenumeranter varje tidning har, så kan man naturligtvis lägga eller dra bortstöd där man själv tycker att det passar. Det är vad man har gjort i 59 (): Hörnstenar i mervärdeskatfesysfemet ärprinciperna om konsumtions- och konkurrensneutralitet. Mervärdeskatten skall,till skillnad mot en del av våra punktskatter, inte styra konsumtionen iriktning mot eller bort från vissa varor eller tjänster. De som erbjuder ettoch samma slags varor eller tjänster skall konkurrera på lika villkor. Dessa principer upprätthålls i huvudsak över hela linjen,och lagstiftarna har slagit vakt om dem genom att anpassabeskattningens utformning därefter. De undantagsregler på varu- ochtjänsteområdena-söm visat sig ofrånkomliga och finns inskrivna imervärdeskattelagen bryter i allmänhet inte mot principerna om konsumtions- ochkonkurrensneutralitet. På ett enda, omfattande varuområde har så betydande avsteggjorts från de allmänna reglerna att man frestas tala om en ren diskriminering.Def gäller de periodiska publikationerna, för vilka typ och periodicitettillåts bestämma om skatt eller skattefrihet, utan hänsyn till den inbördeskonkurrens om läsarna som uppenbarligen råder. Bilden är här ytterst komplexmed en indelning av tryckalstren i sju kategorier, för vilka reglerna ärutformade på olika sätt och harolika innebörd. Förhållandena är, med skattensnuvarande höjd, betänkliga även ur tryckfrihetsräftslig synpunkt. Ända sedan den allmänna omsättningsskattens tid i börjanav 1940-taIet har dagspress - allmänna nyhetstidningar - undantagits frånkonsumtionsbeskattning. Endast en gång har detta undantag ifrågasatts,nämligen vid övergången från allmän varuskatt till mervärdeskatt 1968/69, ochdå närmast från rent skatteteknisk utgångspunkt. Skattefriheten som ettnödvändigt värn kring dagspressens roll i nyhetsförmedlingens och den friaopinionsbildningens tjänst torde numera allmänt uppfattas som en självklarhetoch är ett enkelt och praktiskt sätt att ge ett generellt ekonomiskt stöd åtutgivningen, en grund som sedan kompletterats med mera speciellt inriktade ochverksamma stödåtgärder. Värdet av skaftefriheten i dagens läge torde kunna beräknastill över 300 milj. kr. 59 Skattefrihet, eller åtminstone starkt reduceradskaftesats, för dagspress är Nr 128 också en allmänt utbreddföreteelse, både i de allt flera länder som tillämpar Torsdapenden mervärdeskatt och i dem däromsättnings- eller konsumtionsskatt förekom- 30 anril1981 ""' ""' former.Detta gäller även länder med större befolkningstäthet, större språkområden och därmed bättre förutsättningar för större och mer Stöd till dagspres- ekonomiska tidningsupplagor änSverige. sen m. m. I och för sig kan ett presstöd som består av bådeskattefrihet och direkta bidrag eller rabatter av olika slag konstrueras med enannan avvägning mellan stödnormerna än hos oss, exempelvis en kombination avlåg skattesats och desto högre direkta bidrag, utan att effekten blir sämre.Det främsta värdet av skattefriheten som grundplåt ligger emellertid i att denverkar generellt och utan åtskillnad, vilket såväl tekniskt, ur rättvisesynpunktoch från tryckfrihetsrättsliga utgångspunkter är att föredra. Under den allmänna omsättningsskaftens tid gjordes ingenåtskillnad på fidningar och tidskrifter, vilket i regel inte heller är falletinom utländska skattesystem. Först vid införandet av den allmänna varuskattenår 1960 aktualiserades frågan om särbehandling av tidskrifter. Trots avrådandeutredningsförslag och efter stora meningsbrytningar belades tidskrifter ilikhet med andra varor med en 4-procenfig skatt - låt vara med antalsmässig överviktför av olika skäl, i likhet med dagstidningarna, undantagna publikationer. Vid en tillbakablick förefaller det alldeles uppenbart attdenna differentiering på pubhkationsområdet aldrig ens skulle ha övervägts, omdet då hade gällt en pålaga av den nuvarande mervärdeskattens storlek - 23,, mot dåtidens blygsamma . Utvecklingen i riktning mot ökad indirektbeskattning har automatiskt vidgat gapet mellan dagspress och övrig press iskattehänseende, så att allt vad konsumtions- och konkurrensneutralitet heterfullkomligt är satt ur spel. Något liknande förekommer knappast någonannansfans i världen, och det kan helt enkelt inte i längden vara godtagbart. Ytligt sett fyller dagspress och annan periodisk presshelt skilda funktioner och behov. Dagspressens huvuduppgift är nyhetsförmedlingoch opinionspåverkan samt - inte minst viktigt - den för demokratinbetydelsefulla samhällsbevakningen. Häri ligger också grunden till att vi slårvakt om en så långt möjligt fri och obunden samt ekonomiskt bärkraftig press. När manser på annan periodisk press som grupp, träder ofta förströelse-motivet iförgrunden, och särskilt populärpressen framstår som umbärlig, jämförd meddagspressen. Därvid glömmer man lätt att det är ytterst få människor i vårtland som inte är veckopressläsare och tydligen finner enbehovstillfredsställelse däri. Man glömmer också lätt bort att den lågperiodiskapressen inrymmer en stor mängd mycket värdefulla fack- och specialtidskrifterav olika slag. Många facktidskrifter är av central betydelse förinformationsflödet inom smala, men viktiga sektorer av samhällslivet. Def har ialla tider varit så, att den som sällan eller aldrig haft tid eller fått lustaft öppna en veckotidning ofta skapat sig en vrångbild av veckopressen somhelhet, varvid de naivaste eller lättfärdigaste underhållningsinslagen i vissaprodukter fått framstå som typiska för hela området. dominerarartiklar och reportage innehållet i svensk populärpress, och dess Nr 128 utveckling har gått i riktning mot seriösare och alltmer Torsdapen den informativa inslag. 30 pj, gj Motsvarandeinnehållsmässiga överensstämmelse mellan dagspress och sen m. m. lågperiodiskpress exponeras inte minst av många fack- och specialtidskrifter. Stöd tilldapsnres-Tidskrifter som Affärsvärlden och ger en utvidgad ochofta fördjupad information och nyhetsrapportering av samma slag som pådagsfidningarnas näringslivssidor. Motsvarande gäller specialtidskrifter avmånga andra slag - Röster i och Teknikens värld för att bara nämna ettpar ur den mångfald man överallt möter på försäljningsställena. Alla dessa fidskrifter infe bara kompletterar dagspressenutan konkurrerar också med den om läsarna. De större dagstidningarnas ståenderedaktionella avdelningar kan, liksom återkommande specialbilagor, ses som ettslags tidskrifter inom tidningens ram. På exempelvis litferaturområdef är dettapåfallande. Det inskränker sig emellertid inte bara till fackområden. Som varoch en observerat, men kanske inte alla reflekterat över, innehåller mångadagstidningar numera omfattande inslag av ren förströelsekaraktär. I vissa fallframstår t. o. m. underhållningsfunktionen som central även i nyhetsrapporteringen.Valet av vilka nyheter som slås upp på löpsedlar, i arfiklar och bildreportageoch sättet att behandla detta nyhetsmaterial tar uppenbarligen sikte på atf geläsekretsen spänning och underhållning och aff därmed vinna inte minstlösnummerköpare. Tekniken skiljer sig inte nämnvärt från populärpressens. Ävensöndagsbilagor kan med visst fog betecknas som "veckotidningar idagstidningar". Att nästan alla människor läser både dagstidningar ochlågperiodisk press av ett eller flera slag får inte uppfattas som ett tecken påatt det rör sig om produkter av helt skilda arter och utan inbördes konkurrens.En lågperiodisk publikation är i många fall, om också långt ifrån i alla, ettmarginellt komplement till vad dagstidningen har att erbjuda. ärden primära, från början givna, och tidskriften måste lyckas erbjuda någotattraktivt och väsentligt därutöver. Dagspressen utsätts knappast förverkningsfull konkurrens från populär- eller fackpress, men det omvända är enför många publikationer alltmer kännbar realitet. Dagspressen åtnjuter genom friheten från mervärdeskatt ettextra presstöd på omkring 310 milj. kr. Den beskattade delen av övrigperiodisk press bidrar med uppskattningsvis omkring 250 milj. kr. tillmervärdeskatfeuppbörden inom landet. Prenumererade, utländska publikationerimporteras ju skattefritt. Vid den ursprungliga skattesatsen för allmänvaruskatt skulle motsvarande belopp ha varit omkring 60 resp. 50 milj. kr. Det säger sig självt att omfördelningen av resurser i dagspressenskonkurrens med lågperiodiska tidskrifter har varit enorm. Man behöver baraställa beloppen i relation till de olika anslagen till presstöd av skilda slagför atf inse detta. I händelse av höjd mervärdeskatt kommer oliksfällighetenaff ytterligare accentueras. Nr 128 Visserligen kan det sägas, attpublikationsområdet har haft på sig atf Torsdapenden anpassa sig till den beskrivnautvecklingen, men för tidskrifternas del 30 anril1981 påminner situationen närmast omåsnans anpassning till en gradvis pålagd, Tidskriftsutgivningen närmar sig den definitiva riskzonen, i sen m. m. Stöf] till dapsnrps vilken mångakultur- och organisationstidskrifter redan inträtt. De sistnämnda får numerastatligt stöd speciellt för sina redan skattefria medlemsupplagor. Men vem harsagt aft dessa eller deras läsare, medlemmarna, är så mycket värdefullare än deövriga, skatfetyngda upplagedelarna och dessas läsare, som inte tillhörmedlemskretsen? Det är en egendomlig stödkonstruktion. De beskrivna förhållandena på tidskriftsmarknaden kan intefå bestå, om man ställer några anspråk på rättvisa i beskattningen ochvidhåller de krav på konsumtions- och konkurrensneutralitet som gäller påmervärdeskatteområdet i övrigt. Gränsdragningen tvärs igenompublikationsområdet är en anomali. Det olyckliga är bara att sfatsfinansiellahänsynstaganden ofta tillåts fälla avgörandet, till dess skadeverkningarna påolämpliga beskattningsregler slagit igenom med full kraft. Vi hävdar att man inte bör invänta den situation där manmåste tillgripa speciella, eventuella punktvis insatta, stödåtgärder på defviktiga kultur-, produktions- och sysselsättningsområde somfidskriffsutgivningen i sin helhet utgör. Det är bättre att företa engenerellt verkande utjämning av de missförhållanden som utvecklingen gradvislett fram till. Lika litet som man gör någon kvalitetsgradering bland allmännanyhetstidningar, bör man ge sig in på någon angelägenhetsgradering inom övrigpress. Utskottets hemsfällan bifölls. Mom. 2 (stöd till organisationstidskrifter) Vid votering genom rösträkning avgavs 157 röster förutskottets hemställan och 157 röster för reservationen av m.fl. i motsvarande del. Kammaren beslöt med 157 röster att betänkandet i desshelhet skulle återförvisas till utskottet. 157 röster avgavs för att mom. 2skulle avgöras genom lottning. 9 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1980/81:190om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m-. 1980/81:192 om ändringav lån fill 10 § Anmäldes och bordlades betänkande 1980/81:22 om grundlagsenlighetenav lagstiftning om kommunalt skattetak 1980/81:30om ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1980/81:118 och den skr.1980/81:144) 1980/81:31om kommunalekonomiska frågor m. m. 1980/81:100 och 1980/81:116) 1980/81:44om ekonomisk-politiska åtgärder (prop. 1980/81:118) 1980/81:49om gasolskatt (prop. 1980/81:121) betänkanden /81:30 omsocialtjänstlagstiftningen 1980/81:31 om ekonomiskt stöd tillSödertälje kommun för kostnader för den assyriska/syrianska invandringen 1980/81:26 om ekonomisk-politiskaåtgärder, såvitt avser verksamhetsområde (prop.1980/81:118) 1980/81:16 om vissa pensionsfrågor m. m. (prop.1980/81:142) 1980/81:30 om räntebidrag för hyreshus (prop. 1980/81:118) 11 § Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits till kammarkansliet 1980/81:137av () fill industriministern om sysselsättningen i ; Arbetsmarknaden i har underen femårsperiod genomgått en dramatisk försämring vad gällerindustrisysselsättningen. Ca 3 500 arbetstillfällen har försvunnit frånkommunen. Industristrukturen i har dominerats av verkstadsföretag medtvå storföretag, och . Båda företagen tillverkar produkter medstor konjunkturkänslighet. Vad som inträffat är att minstett tiotal små och medelstora företag på grund av det kärva läget har upphörtmed sin verksamhet. Den främsta orsaken är nedgången isysselsättningstillfällen vid de stora företagen, förutom att Verkstadunder en I5-årsperiod minskat sin personal från ca 2 000 anställda till nu i runt tal 250,som och reducerat sin personal med ca 1 500. Vad som tillkommit på arbetsmarknaden i är attledningen för har för avsikt att avskeda 400 av bolagets drygt 1800 anställda. Skälet härtill anges vara svårigheter att sälja TV-apparater.Företagsledningen tycks bedöma läget så att svårigheterna kommer att bestå,och därför anser man sig tvungen att minska kapaciteten. Vid företaget harfidigare en överenskommelse träffats om en plan att permiftera denkollektivanställda personalen . Vid har liknande överenskommelse träffats omaft permiftera 1 000 personer. Detta kommer atf ske dels ianslutning till semestern, dels . har i daglänets högsta arbetslöshet, som genom de aviserade åtgärderna nu kommer attkraftigt försämras. ägs av staten. Ägandettillkom med anledning att företaget hade hamnat i en akut finansiell kris, somhotade dess fortbestånd. Mot den bakgrunden föreslog regeringen (prop.1978/79:192) att skulle anvisa 175 milj. kr., vilket också skedde.Därvid förutsattes att om nedskärningar av personalstyrkan skulle bli nödvändigskulle nya arbetstillfällen filiföras de orter som kom att bli drabbade. Vidareuttalades aft om minskning av antalet anställda skulle bli nödvändig skulledenna minskning bygga på ett genomarbetat utredningsunderlag, som skulleutarbetas i samverkan mellan företagsledningen och de anställda. Regeringenhar med de åtgärder den vidtagit och de uttalanden som gjorts nu ansvaret förde anställda vid företaget och för sysselsättningen på orten. Med hänvisning till def anförda vill jag ställa följandefrågor till industriministern; Vilka åtgärderavser statsrådet vidtaga för att trygga Luxors framtid inom den elektroniskabranschen? Är statsrådetberedd atf även på annat sätt värna om sysselsättningen i ? 12 § Meddelande om fråga Meddelades att följande frågaframställts 1980/81:393av () till budgetministern om skatteutjämningsbidraget förvissa hyresförluster: Extra skatteutjämningsbidrag skallbeviljas med hänsyn till bl. a. en kommuns kostnader för hyresförluster ikommunala och allmännyttiga bostadsföretag. Det är svårt att få en överblicköver effekterna härav. Jag vill därför fråga budgetministern: Villbudgetministern redogöra för den praxis som utbildats och de Nr 128 principer som använts när det gäller extra skatteutjämningsbidrag för vissa Torsdaeen den hyresföriuster? 13§ Kammaren åtskildes .