prot · G409117 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi vet att det finns väldigtstora skillnader här och att vi måste arbeta för att få en minimistandard. Menatt utskottet skall föreslå detaljregleringar tycker vi är felaktigt. Vi skalli stället utgå från den socialtjänstlag som har varit enig om. 143 () replik; Det är farligt att förstora frågan, säger . Vi har inteförstorat någonting, utan vi har bara sagt sanningen. Men att sanningen ärobehaglig att höra för de borgerHga märks inte minst av , där han på allt sätt försöker vederlägga det vi påstår. ex. frågan om de synskadades fidningar, där det gäller bidrag till fidningaroch rättigheter för de synskadade att få sin dagliga fidning. Det ärvisserligen sant att godkände ett förslag om att tidningenKronobergaren i hans hembygd skulle få komma ut genom kassetter, och det var jubra för de synskadade där nere. Men skulle inte önska att ävenandra synskadade i landet fick precis samma fördelar? Imitt inledningsanförande betonade jag att det är en mänsklig rättighet för desynskadade att kunna ta del av landets tidningar. Det kan inte vara rimligt attde skall behöva få den informationen i andra eller tredje eller fjärde hand.Har inte tänkt på vad det betyder för dem att aldrig kunna hörainnehållet i en tidning om inte någon läser för dem? bör intevara så kallsinnig, utan försöka sätta sig in i problemen för de människor somdet gäller att värna om. Jag beklagar verkHgen att de borgerliga partierna intevill gå med på det här förslaget. Den utvärdering av tidningarna som pågår gjordesför länge sedan av . Den utredare som staten tillsatthar egentligen bara klippt från den utredningen - så nog har den sakenutvärderats. Det är viljan att göra någonting som man saknar. Tyvärr gäller detockså f. d. socialministern i regering. Det är verkHgen beklagligt attRune skall ha en så negativ inställning till de problem som det härrör sig om. Anf.144 (vpk) replik: Vad är det för specialregleringar talar om? Vi harfaktiskt bara begärt att bilstödskommittén, som tagit så god tid på sig, skallfå tilläggsdirektiv i syfte att den skall se över färdtjänsten för att dennaskall klara transporterna av rörelsehindrade. Men det är väl ingenspecialreglering. Vidaretalar om att de synskadade skall prioriteras när det gällerdagspressen. Ja, vpk prioriterar i likhet med de synskadade själva denrättighet som för oss seende är en självklarhet. Är det orimligt, RuneGustavsson? Anf.145 () replik: Jag vill bara ta upp en sak till. talar om att man helatiden ökar anslagen osv. Jag vill i det sammanhanget påstå att det här innebäratt det blir en nedskärning när det gäller taltidningar för barn. Det finns f.n. bara en enda taltidning, och det finns en risk för att den läggs ned,eftersom den skall in under ett anslag som man inte räknat upp mer än vad somknappt motsvarar inflationen. skall alltså vara med bland andratidningar och slåss. Jagfick inget svar på frågan: skall man då dra in i stället? Jaghar här en förteckning över vilka tidningar det gäller, så om vet vilka de fidningarna är kan han titta på den förteckningen. Kanske kanhan sedan vid ett annat tillfälle tala om för mig vilken tidning det är somskall dras in. Men det vore bra om jag kunde få ett besked . Det är litet väl cyniskt att inte kunna bevilja , när man på det sättet kunde bevara den enda taltidning för barn somfinns i landet. 146 () repHk: Till vill jag säga att jag var med om att bevilja pengarfrån arvsfonden till samtliga tidningar med försöksverksamhet - inte bara tillKronobergaren. säger att det är brist på god vilja. Men han harju varit verksam i handikapporganisafionerna. Varför lyckades han intemobiHsera den goda viljan under den socialdemokratiska regeringstiden, så attvi redan då kunde ha fått taltidningar? Det hade gått aft genomföra. Jagtrodde, , att vi hade klarat av det här medtilläggsdirektiven. Dem har vi ju tydligt uttalat oss om i utskottsbetänkandet.Vi har också sagt att vi därmed anser oss ha besvarat yrkandet. 11 protokoll1980/81:116-118 Vidarehar jag hänvisat till och sagt att vi inte anser att det skallfinnas mer av detaljregleringar på det här området. Jagglömde att säga, , att vi har redogjort för hur vi ser på desynskadades rätt att ha tillgång till dagspressen. Vi har klart gett uttryckför att det är viktigt att den frågan får en lösning. Också den gruppenmänniskor skall ju ha möjligheter att inhämta information i dagspressen. Jagtror att det är viktigt att vi tittar på olika lösningar i det avseendet. Detär inte säkert att frågan kan lösas bara med hjälp av kassetter. Det finns juandra möjligheter - via radionät, telefon osv. Det är viktigt att också Htetgrand fundera över den saken. Allt är alltså icke fullt klarlagt. Andrevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Att 1981 är FN:s handikappår har påpekats av flera talare. Likaså kanman väl konstatera att mottot för året är välbekant i den här församlingen.Full delaktighet och jämlikhet är naturligtvis ett högt ställt mål, och detmålet måste vi vara medvetna om att vi inte når under ett enda handikappår. Detkräver många års arbete. Detråder stor politisk enighet om innebörden i mottot full delaktighet ochjämställdhet. Detta motto måste vara vägledande i alla beslut som fattas. Regeringensinställning i dessa frågor finns redovisad i budgetpropositionen. Det är enmycket missvisande skildring som har givit åt utvecklingen påhandikappområdet sedan regeringsskiftet . De samlade anslagen fillhandikappåtgärder uppgår i budgetpropositionen till . Det äringen obetydHg summa. Det är en ökning från 6 180 milj. kr. /77 till 14070 milj. kr. Tycker verkligen att det är ettuttryck för nedrustning på handikappområdet? Det är en ökning av anslagen sombetydligt överskrider inflationen. Riksdagenhar fått förslag om förmedling av samtal med texttelefon. Jag vet attdet här är en reform som alla hörselskadade ser fram emot. Det blir nu möjligtför dem, om bifaller propositionen, att hålla telefonkontakt intebara sinsemellan utan även med hörande människor. Vi behöver bara tänka på vaddet innebär om en ensamboende döv person hastigt blir sjuk och skall försökameddela sig med anhöriga, med läkare eller med vårdcentralen. Det kommer attbH möjligt. Det är ett exempel på sådana små vardagsproblem som måste lösas ochsom med teknikens hjälp också kan få en bra lösning. Regeringoch riksdag har ansett att dagspressen har en viktig uppgift i vårt samhälle,så viktig att staten anser det väl motiverat att ge ett rejält presstöd. Allaär vi överens om att den demokratiska rättighet som tillgång till dagsfidningarinnebär också måste komma de synskadade till del. Att detta också är ettframträdande krav från de synskadade själva är vi medvetna om. Det ärnaturligtvis vanskligt att sinsemellan gradera olika framtida reformer påhandikappområdet, men så mycket vågar man väl säga att dagstidningar försynskadade tillhör de mer angelägna. Det är inte den politiska viljan somsaknas. Men det är ju brukligt här i landet att utredningar får arbeta färdigt,innan förslag läggs. Det är därför viktigt att den särskilda utredaren fårfullfölja sitt arbete och att vi utan onödigt dröjsmål får ett slutligt förslagom hur reformen skall kunna föras i hamn. Undernågra år har en försöksverksamhet skett med utgivning av två tidningar ikassettupplaga, med bidrag från allmänna arvsfonden. Den försöksverksamhetenkommer regeringen att stödja till dess att ett slutligt förslag föreligger. Regeringensberedningsgrupp inför kan konstatera att engagemanget införhandikappåret är stort i hela landet. Det kommer att under det här året gesmånga tillfällen att landet runt diskutera handikappades situation i allmänhetoch att fästa uppmärksamheten på vissa gruppers speciella problem. Det är,skulle jag tro, det bästa sättet att bana väg för inställningar och attitydersom är öppna för den hänsyn och de åtgärder som krävs för att handikappadeskall få större delaktighet i samhällslivet. Full delaktighet och jämlikhet ärmålet. Att vi skaU kunna nå det till för alla handikappade är kanske attvara överoptimistisk. Full delaktighet och jämlikhet gäller inte heller förmänniskor utan handikapp. Tillvaron har alltid någon begränsning. Men förhandikappade skall målet vara att få möjlighet till ett aktivt liv, utan att deskaU vara mer beroende av andra människors hjälp och omtanke än vad vi alla ärav och till. Detfinns, herr talman, ingen anledning att misstro regeringens vilja att fortsättareformarbetet på handikappområdet i den utsträckning som landets ekonomitillåter. 148 () replik: Det senaste som sade var sannerligen ett viktigt påpekande.Men kan man av en regering som vansköter ett lands ekonomi vänta några storverkgentemot de handikappade? Där kan verkHgen riktas en anklagelse mot regeringen.Det är på grund av att den har misskött finanserna som vi hamnat i dennabesvärliga situation. Sedan går det att säga, när man skall göra insatser förde handikappade; Vi har inte råd. Jag tycker minsann inte att det är någonpolitisk vilja som regeringen visar. Jaghar aldrig använt orden "social nedrustning", , men jag sadeatt det är illavarslande att man försöker försämra basbeloppet och har gjort andrasaker som går att kritisera. Ochför resten, , den utredningsman - jag skulle vilja kalla honomutvärderingsman - som är tillsatt för att utreda frågan om de synskadadestidningar har tidigare inte ens haft direktiv. Han kommer att få det , närutskottet har hemställt att skall besluta det. Jagtycker verkligen inte att regeringen har någonting att yvas över. Det är istället svagt beställt med dess politiska vilja och förmåga att göra något förhandikappgrupperna. Nr 117 Anf. Det är fel, , att säga attutredningsmannen 9 anril 1981 '" några direktiv. Han fick direktiv , och dem Det ligger visserligen inte inom mitt ansvarsområde, men jag vet att direktiven ärutfärdade, och regeringen har antagit dem. Detär ingen ekonomisk debatt vi skall föra här , men ett är säkert: Skall vikunna förbättra för de handikappade måste vi i första hand förbättra landetsekonomi. Det är en absolut nödvändig förutsättning. Den situation vi befinneross i nu kan vi leda långt tillbaka till den socialdemokratiska tiden. Det ärinte de här fyra som har inneburit den väsentliga försämringen avlandets ekonomi. Anf.150 () replik: Tiden är så långt framskriden att vi inte hinner med så mycket om viskall kunna votera också före , men jag vill säga följande till inte att skylla landets ekonomi på socialdemokratin. Det är ett populärtslagnummer hos ert parti. Men det ar bevisat att statsskulden bara var någramiljarder när lämnade sitt fögderi, och är den många tiotalmiljarder. Och risken för att vi kommer att hamna långt över hundra miljarderär påfallande. Det värsta är - det håller jag med om - att detta medför att viinte kan hjälpa de svaga så som vi skulle behöva göra. Men det är ett faktiimatt regeringen bär en stor del av skulden för att vi befinner oss i dettaekonomiska läge. Anf.151 (); När det gäller socialutskottets betänkande 1980/81:17, p. 6 angåendekostnader för viss verksamhet för synskadade är jag övertygad om at» det interåder några delade meningar vad gäller principfrågan. Hela utskottet anser attdet är angeläget att frågan om att ge de synskadade tillgång till dagspressenbringas till en lösning. Det råder heller inga delade meningar om attutvärderingen av nu pågående försöksverksamhet bör utföras skyndsamt. Men vadmenar utskottet med skyndsamt? Ja, av det som anförs i betänkandet på dennapunkt - och det är att märka att det är hela utskottets skrivning -framgår att utredningsmannen bör redovisa sitt uppdrag i sådan tid att förslagkan föreläggas . Utskottet anser också att uppdraget börvidgas så att även andra finansieringsmöjligheter presenteras. 1den här skrivningen kan jag för mitt vidkommande ana en tanke - tanken att mangenom en omfördelning av presstödet och de principer som gäller för detta skallöppna möjligheter till finansiering av en mer permanent lösning för taltidningar till de synskadade. Om detta är tanken, varför skriver man inte detrent ut? Jag anser att denna lösning vore värd att pröva. Däremot anser jag inte attutredningsmannen behöver så väl tilltagen tid som vad utskottetförespeglar för att framlägga ett slutligt förslag i den här Frågan ärtillräckligt utredd - nu behövs handling. 164 nen måste enligt mitt förmenande kunna framkomma med sitt förslagganska omgående och därmedmöjHggöra för regeringen att redan i nästkommande Nr 117 budgetpropositionförelägga förslag till permanenta lösningar av den frågan- I avvaktan på beslut av om ett permanent stöd till tidningar för synskadade yrkar socialdemokraternai sin reservation, som gäller hemställan under mom. 3 i utskottsbetänkandet,att nu skall öka på förslagsanslaget med drygt 7 milj. kr.Utskottsmajoriteten avstyrker detta yrkande och fastslår i stället att dennuvarande försöksverksamheten med bidrag från allmänna arvsfonden inte börbrytas förrän utvärderingen skett. Statsrådet har här ikammaren bekräftat att regeringen följer samma Hnje när det gäller bidrag frånallmänna arvsfonden . Denförsöksverksamheten kommer regeringen att stödja tills utredningen ärutvärderad, tyckte jag mig uppfatta i hennes inlägg. Här bör dock observerasatt försöksverksamheten numera endast omfattar två socialdemokratiskatidningar. Givetvis vore det värdefullt att -tills vi får permanenta lösningar - en utökning kom till stånd som omfattadeytterligare någon eller några tidningar. Även den frågan vore intressant att fåett svar på av statsrådet . Vi har alla en önskan att få till stånd en så bra lösning av den härbehjärtansvärda frågan som möjligt - men jag för min del anser inte att någotannat än permanenta lösningar är godtagbara. Därför måste vi eftersträva sådanalösningar och göra det effektivt och beslutsamt. Detär med intresse jag tagit del av statsrådet inlägg i denna debatt, ochefter dessa besked är jag beredd att acceptera utskottsmajoritetensställningstagande. Men frågan är angelägen och får inte förhalas i onödan. Idetta anförande instämde (). Anf.152 (); På fråga om utskottet haft någon avsikt med vad detuttalade i betänkandet beträffande de synskadades tidning vill jag svara att vialdrig skulle drömma om att ta av det presstöd som tillkommer tidningarna. Dethar varit vår mening med det uttalandet. Det presstöd vi vill ha skall vara ettsärskilt presstöd och gå över budgeten. Mom. 2 (om specialfordoninom färdtjänsten m. Utskottets hemställan bifölls med 144 röster mot 143för reservation 1 av m. fl. Nr 117 Punkt 3 (anslag till kostnader förviss utbildning av handikappade) rr 1 j I en förberedande votering biträddes reservation 2 av m. fl. med 130 röster mot 15 för motion 1088 av m. fl. 141 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 144röster mot 143 för reservation 2 av m. fl. Mom. 1(bidrag till handikapporganisationer) Utskottets hemställan bifölls med 144 röster mot 143 förreservation 3 av m. fl. Mom. 1(reklamskatt för finansiering av dagspress för synskadade) Utskottetshemställan bifölls med 272 röster mot 15 för motion 254 av m. fl. Mom. 3 (anslag till kostnader för viss verksamhet försynskadade) Utskottets hemställan bifölls med 144 röster mot 143 förreservation 4 av m. fl. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 10 § Föredrogs betänkande 1980/81:18 om anslag m. m. tillSocialdepartementet m. m. och till Internationell samverkan (prop.1980/81:100) Utskottets hemställan bifölls. 11 § Anf. Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppförs civilutskottets betänkande 29 om anslag till bostadsförsörjningenfrämst bland två gånger bordlagda ärenden. 12 § Kammaren åtskildes .