prot · G40986 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1980/81:86 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 §Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. 2 §Svar på fråga 1980/81:273 om rätten till grundutbildning för vuxna 1 Utbildningsministern : Herrfalman! har frågat mig om det är förenligt med svenskinvandrar- och minorifetspolitik att utesluta viss etnisk grupp, exempelviszigenare, från rätten till grundutbildning för vuxna, uppger i sin fråga att skyldighetenför kommunerna att ordna grundutbildning för vuxna enligt skolöverstyrelsensförfattningssamling inte skulle gälla zigenare. Enligt den förordning omgrundutbildning för vuxna som regeringen har utfärdat undantas två grupper. Detgäller för det första personer som landstingskommunerna skall beredaundervisning enligt lagen angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda, för det andra personer som kan beredas grundutbildning isamband med arbetsmarknadsutbildning eller i moffagningsförlägg-ningarför flyktingar. Nägot undantag för exempelvis zigenare görs alltså inte, såvidade inte tillhör någon av dessa grupper. 1 SÖ;s anvisningar berörs enbart dezigenare som deltar i arbetsmarknadsutbildning. 2 (vpk); Jag vill tacka utbildningsministern för svaret. I min fråga har jag tagit upp ett fall med ett tjugotalzigenska kvinnor i och utanför , som av olika skäl harblivit förvägrade alfabefiseringsundervisning. Kvinnorna är mellan 20 och 50är, och de flesta av dem har småbarn. Förslaget fill disfriktsförlagdalfabefiseringsundervisning kommer ursprungligen från en gruppverksamhet medzigenska kvinnor som har pågått i anslutning till den sociala servicecentraleni 3 protokoll 1980/81:85-86 Om rätten till grundutbildning för vuxna området.Gruppen har haft regelbundna träffar, och förutom att rnan haft kontakter medarbetsförmedlingen har man också förf diskussioner rned barnfillsynsavdelningenom möjligheten aft få barntillsynen ordnad i enspräkiga grupper. Diskussionerom utbildning har förts parallellt pä de ABF-cirklar i sömnad och matlagningsom pågätt under vären 1980. Initiativet till en alfabetiseringsundervisninghar kommit frän kvinnorna själva, och de har tagit aktiv del i planeringen ochäven skaffat lokal för undervisningen. har emellertid utbildningsmyndigheterna visat sighelt oförmögna att ta vara på kvinnornas initiafiv. Företrädarna förarbetsmarknadsutbildningen, där man haft ansvaret för utbildning avden zigenska gruppen, hänvisar till AMU-cenfret på . De somföreträder den komrnir-nala vuxenundervisningen hänvisar till den formulering iSÖ:s författningssamling som jag nämnt i min fräga. Pä grund av gruppens enhetlighet och de zigenskakvinnornas situation när det gäller tradifioner, familjeförhållanden ochliknande, är dessa människor förhindrade atf anta arbetsmarknadsmyndigheternaserbjudande. Vi ser således ett exempel på aft myndigheternas arbetsformer inteär i överensstämmelse med den uppgift som de förväntas ha. För dessa zigenskakvinnor erbjuds således inget reellt alternativ till fortsatt analfabetism. Ochhindret är konflikten mellan myndigheternas arbetsformer och de zigenskakvinnornas kultur. Detta ärende har bollats fram och fillbaka mellan olikamyndigheter i eff halvår, utan att någon anser sig ha skyldighet att se tillatt nägot händer. Den här gången rör def sig om medlemmar av en grupp sornmålmedvetet samarbetar och dessutom har stöd från de sociala myndigheterna,vilket har gjort det möjligt för dem aft göra sig hörda. Det finns anledningatf misstänka atf liknande händelser utspelas på andra häll i samhället, utanatt det kommer till allmän kännedom. Jag vill därför följa upp min fråga medett par följdfrågor: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att fä bortde speciella bestämmelserna i ;s författning angående zigenare? Och vilkaåtgärder kommer regeringen att vidta för att åstadkomma en anpassning avmyndigheternas arbetsformer och arbetssätt, sä att dessa i fortsättningenarbetar med och inte emot olika invandrargruppers och minoriteters kulturellaförutsättningar? 3Utbildningsministern : Herr talman! Det är möjligt aftskolöverstyrelsens anvisningar kan missförstås om man läser dem med en ickeavsedd betoning och om man dessutom låter bli aft läsa rubriken. Men det skallman alltså inte göra. Eftersom kommunerna är väl införstådda med vad som sfär iregeringens förordning borde det inte föreligga nägot missförstånd. Det finnsalltså inte något annat undantag för zigenare när det gäller tillgång till denhär utbildningen än det gör för andra kategorier. 4ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): I författningssamling närdet gäller grundutbildning för vuxna står följande: Kommuners skyldighet attanordna grundutbildning för vuxna omfattar ej zigenare vilka uppfyllervillkoren för att erhålla arbetsmarknadsutbildning. Jag är naturligtvis medveten om att den speciellabestämmelsen härstammar från uppfattningen att är denenda myndighet som på eff bra sätt kan erbjuda undervisning för zigenare. Despeciella villkor som mäsfe uppfyllas för arbetsmarknadsutbildning kan dezigenska kvinnorna inte uppfylla på grund av familjeförhållanden, kulfur ochtradition. Det blir därför omöjligt för dem atf kunna fullfölja en utbildningpå arbetsmark-nadscentrum. Pä så sätt finns det för dessa zigenska kvinnoringet alternativ till analfabetismen. Denna bestämmelse utgör alltså eff hinderför aft man på eft effektivt sätt skall kunna åstadkomma en lösning pä dessakvinnors problem. Alternativet är aft dessa kvinnor i fortsättningen kommer atthänvisas fill ett ensidigt beroendeförhållande fill samhällets insatser. Jag vill än en gång vädja till utbildningsministern att seöver denna bestämmelse och se till att den fyller sitt syfte. Om prövningen av visst byggnadsärende avseende 5 Utbildningsministern : Herrtalman! Den författningssamling sorn har utfärdat på dettaområde disponerar inte regeringen över. Om bedömer att detfinns skäl att göra ett klarläggande på denna punkt har man alla möjlighetertill def, också efter dagens debatt. 6 (vpk): Men regeringen har ju ansvaret förutbildningen. 3 § Svar på fråga 1980/81:262 om prövningen av visstbyggnadsärende avseende har frågat industriministern närregeringen tänker ge besked om Stora Kopparberg-Bergviks ansökan om tillståndenligt 136 a § byggnadslagen att bygga ett bruk för LWC-papper i iSöderhamns kommun. Arbetet inom regeringen är sä fördelat aft def är jag somskall svara på frågan. Beredningen av ärendet är i sittslutskede, och regeringen kommer aft fa ställning fill ochAla AB;s utbyggnadsplaner. 8OLLE ÖSTRAND (s): Jag vill tacka statsrådet för ett svar som äntligen varpositivt. Jag kan ändå inte undgå atf något reagera påfrågans Om prövningen av visst byggnadsärende avseende Det är i alla fall tre är sedan bolaget lämnade in sinansökan. 136 a § har kommit till för att regeringen skall pröva tillstånden föroch lokaliseringen av industriell verksamhet som har betydelse för energi- ochträfiberråvaror. Men nian skulle också beakta arbetsmarknads- ochregionalpolitiska aspekter. Inget av de hindren har förelegat i delta fall. I denna kommun har det tills sedanproducerats massa, som mer än väl räcker till för behovet vid detvä maskinerna. Dessutom har kommunen svåra arbetsmarknads- ochregionalpolitiska problem. Def får naturligtvis inte vara sä, , atfregeringen av andra skäl kryper bakom 136 a § och sä att säga stoppar angelägen utbyggnad av svensk skogsindustri. Vad vi behöver i det här landet ärnämligen en ökad vidareförädling. Som jag sade hardetgätt den här ansökanlämnades in. Under den tiden har det enligt uppgift byggts en pappersmaskin förLWC-papper i , en i och en i . Marknadstillväxten närdet gäller LWC-papper motsvaras av ungefär en halv pappersmaskin per är. Defvisar aft för som går ufan aft någonting händer försväras Sverigesmöjligheter att hänga med pä def här området. hör ju ocksä till deskogsproducerande industriländer som har den lägsta förädlingsgraden när defgäller skogsråvara. Vidare skulle många nya jobb inom def här området kunnaskapas, om vi vore lifef mer progressiva. Statsrådet måste hålla med mig om atf den härfrågan infe har skötts på ett riktigt sätt. Jag skulle slutligen vilja fråga:Är det andra bevekelsegrunder som har styrt regeringens handlande, eftersomdef har gått tre är utan att det lämnats något besked? 136 a § byggnadslagen är komplicerad och hari mänga fall inneburit att det blivit länga handläggningstider, eft faktum somhar föranlett mig aft se till attdet lagts fram förslag fill förenkling avlagen. Förslaget syftar till att möjliggöra snabbare beslut, och man försökeratf även i en del andra avseenden strömlinjeforma lagen utan aft för den skullmissa väsentliga bitar i tankarna bakom den. Denna beredning pågår nu iregeringskansliet. Jag vill dock som upplysning nämna för aft vinär det gäller denna typ av ärenden fr. o. m. 1980 har den lägstaärendebalansen , alltså som lagen har tillämpats rnedträfiberråvaran som prövningsgrund. Vad gäller def specifika ärendet vill jag säga aft vi harhaft tre aktuella projekt under de år som gått, nämligen , ochSandarne. som alla har gällt ungefär samma slags produktion. När regeringen tarställning till sådana här frågor måste även näringspolitiska bedömningar göras.Jag hänvisar fill att i ett interpellafionssvarupplyste om atf sädana skogspolitiska och regionalpolitiskabedömningar måste göras - def gäller också innan man gär vidare i beredningenav just Men, som sagt, svaret på den av först Nr 86 ställdafrågan är aft vi kommer atf ge besked även i detta Tisdaeen den 10OLLE ÖSTRAND (s): Jag är glad över att statsrådet harambitioner aft verkligen skynda på ärenden av det här slaget. Hade sådanaambitioner funnits fidigare, är jag övertygad om atf vi haft ett svensktLWC-bruk . Bolagets mening var ju att när sulfitfabrik i 220 anställda lades ned, sä skulle pappersbruket i byggas upp. Desom blev friställda skulle utbildas för aft kunna flytta övertill när den första pappersmaskinen blev klar. På grund av det härärendets handläggning fick infe dessa 220 människor flytta över fill Sandarne.De blev i stället arbetslösa, och mänga av dem har tvingats flytta fill andradelar av landet för att få sin utkomst. i har bäde 1978 och 1980kraffigt uttalat aft det föreligger behov av en satsning på minst enutvecklingsbar enhet i Söderhamnsområdet, ett område som är starkt beroende avjust skogsindustrin. Def är min förhoppning aft regeringen nu omgåendeeffektuerar denna ansökan, så att ett pappersbruksbygge i verkligenkommer i gång. Om den bemannade lotsutkiken på Vinga 4 § Svar på fråga 1980/81:265 om den bemannade lotsutkikenpå Vinga har, med hänvisning fill den träffadeöverenskommelsen mellan och hamn om trafik-central ochlotsning i , frågat mig när eft slutligt beslut kan väntas om den nyalotsorganisafionens utseende. har ställt sin fråga med anledning avuppgifter om att den nya organisationen kan medföra en indragning avlotsutkiken pä Vinga. Den överenskommelse som Kersfin hänvisar fillinnebär atf hamn kommer atf bygga upp en central för trafikövervakning,lokaliserad till Majnabbe i , och atf övertar denkommunala hamnlotsningen. Om godkänneröverenskommelsen, som redovisas i årets budgetproposition, beräknas den kunnafillämpas . Enligt kommer lotsutkikenpä Vinga även fortsättningsvis att vara bemannad. Anf.12 (): Jag tackarkommunikafionsministern för svaret. Denöverenskommelse som kommunikationsministern talar om, vars Om den bemannade lotsutkiken på Vinga uppföljningvi hoppas snart kunna genomföra, har ju som målsättning atf öka sjösäkerhetentill och från . Detta är mycket angeläget, eftersom de olyckor somunder senare år har inträffat i farlederna har förorsakat stora materiellaskador och dess värre också förlust av människoliv. Lotsplikt skall nu gälla för trafikområde. Delskall bli enhetliga lotspliktsregler, och verksamheten skall skötas avsjöfartsverket genom en lotskår. Den gamla organisationen med skild hamn- ochsjölotsnirig skall tas bort. Alla resurser skall samlas vid den trafikcentralsom kommunikationsministern talar om. Så långt är allt frid och fröjd, men def finns en droppemalört i bägaren. De båtsmän som är stationerade vid Vinga skall också,efter vad som framgår om man studerar planerna, finnas vid centralen vidMajnabbe. Vinga upphör aft vara fast hamn för lotsbåfarna, men anpassningen avbemanningens storlek fill den nya situationen innebär inte att Vinga avbemannashelt. Def är glädjande att få bekräftat att utkiken skall vara kvar. Menverkligheten, som ju är den som vi har att leva med, blir ändå att det kommeratt finnas mindre med folk ute på Vinga. Det är naturligtvis detta som oroardem som av olika anledningar befar området vid Vinga. Som det nu fungerar harman både utkiken, sorn kan följa verksamheten i området, och folk som snabbtkan vara pä plats vid tillbud. Vi har en stor trafik med fritidsbåtar i området, och vihar först och främst ett stort fiske i gång i området. Defta fiske försiggår ilofsningszonen. Utkik i kombination med bätar-besäff ning ger oss först ochfrämst snabbhet när def gäller ingripande. Def är inte så länge sedan OlofHanson från vid fiske i området kantrade i sin 25 fots båt, vilken sjönkinom . Båtarna fanns då vid Vinga, folket fanns där, och ettmänniskoliv räddades. Vi har väl kommit så långt när det gäller att rätt bedömavärdet av teknisk utrustning att vi kan erkänna aft den inte kan klara av allaproblem. Def förefaller mig som om den tänkta organisationen har den svaghetenatt man samlar allt på en plats. I def mycket rationella uppstår i det härfallet en icke rationell del. Detta atf människor effektivt kan utnyttjas, omde finns vid Vinga , blir delvis en ineffektiv del av organisationenvid Majnabbe. Jag har samma uppfattning som den somkommunikationsministern framförde, nämligen den atf det infe är fal om någontotal avbemanning av Vinga. Det blir emellerfid en klar försämring i och medatt båtarna inte finns inne i hamnen. Det är ju inte säkert att olycksfillbudenbehagar uppstå just när båtsmännen befinner sig i området. Det är därför min förhoppning atf tar meddetta i sina överväganden, och jag hoppas att kommunikafionsministern delar minuppfattning. Jag kan heltkort säga aft och jag i huvudsak är överensom bedömningen. Äntligen har man lyckats komma överens i ,man har kommit fill skott. Sedan är det väl så, aft mycket vill ha rner. Jag tror attrnan pä eft femtiotal andra fyrplafser i landet skulle vara mycket facksam, omman hade den bemanning som kommer aft finnas på Vinga. Där kommer def attfinnas eff par man dygnet runt. Det är dock meningen ätten av dem skall kunnasova pä natten, om det inte inträffar någonting. Det kommer visserligen attvara mindre folk än på själva ön, men fyren kommer alltid att varabemannad, rned utkik dygnet runt, av utbildat folk. Dessutom kommer ett båtlagaft operera i dessa farvatten, mellan Vinga och Majnabbe, i själva Göteborg.Förutom utkik och ytterligare en person på Vinga kommer def alltså aft finnasett båtlae i verksamhet. Om rätten tiU riksfärdtjänst för synskadad med ledarhund 14 (): Def är tydligen i detta fall inte tal om atf människornaskall bort, men de skall stationeras på annat ställe . När det gäller en sädan här organisations genomförandetycker jag det finns anledning atf fa vara pä de speciella erfarenheter somfinns hos dem sorn har sysslat med sädan här verksamhet, Def som ser bra ut iteorin kan ofta visa sig mindre bra i praktiken. Följderna av misstagen blir juohyggligt stora när det är sjösäkerhet det är fal om. 5§ Svar på fråga 1980/81:279 om rätten till riksfärdtjänst för synskadad med ledarhund har frågat migom jag anser atfriksfärdtjänsten bör gälla även för synskadade med ledarhund. Eft treårigt för-sök med riksfärdtjänsf inleddes . Försöket, som leds av en särskild nämnd, skall ge de erfarenheter sombehövs sä att man senare kan ta ställning fill den framtida verksamheten. bör nämnden,med utgångspunkt i de riktlinjer som och regeringen har dragit upp,själv göra de bedömningar som behövs. Någon ansökan om riksfärdtjänst för ensynskadad med ledarhund har enligt nämnden ännu infe lämnats in. Men jag villhär göra den kompletteringen, herr falman, att en sädan ansökan, enligt vad jaginhämtat från nämnden, med stor sannolikhet skulle beviljas. Dock är detmöjligt att man i stället skulle kunna tänka sig att använda flyg, vilket kanvara eff bättre färdmedel. Anf.16 (): När jag fick def skrivna svaretfrån statsrådet i min hand, var jag klar att säga att det här var ju inget svarpå min fråga. Men sedan kom - som litet mos på gröten - ett muntligt tilläggsom var betydligt aptitligare. Def är nämligen sä, herr talman, aft tanken medriksfärdtjänsten är att ge svårt handikappade möjlighet atf resa utanför denegna kommunen, och Om rätten till riksfärdtjänst för synskadad med ledarhund därmedskall samhället medverka till atf bryta isoleringen för dessa. Vi satsar päalla områden pä atf göra vårt samhälle bättre anpassat fill alla kategorier avmedborgare och att skapa jämlika möjligheter för alla sä längf def är möjligt.Riksfärdtjänsfen är en sådan satsning. Men det anmärkningsvärda är att den infefått en sä stor fillslufning, eller lät mig säga utbredning, som man vänfafsig. Under första budgetåret förbrukades bara drygt en halv miljon av de 20miljoner som var anslagna. Det kan då vara något som fattas i själva systemet.Antingen uppfattas reglerna sä stränga att man avhåller sig från atf sökabidrag eller ocksä har informationen inte nätt ut i tillräckligt hög grad föratt väcka intresse hos berörda grupper. När det därför uppstod en fråga orn def var möjligt för ensynskadad rned ledarhund aft med riksfärdtjänstens hjälp få åka sovvagn, sägjag def som ett tillfälle för kommunikationsministern att redovisa sin syn päde här frågorna. För jag hoppas verkligen atf statsrådet haren posifiv syn pämöjligheterna att de inskränkningar som annars gäller för de handikappade skallundanröjas och aft även en synskadad med ledarhund, när inte nägon annanlösning sfär fill buds, skall kunna resa i sovvagn. Def svar jag har fäft är egenfiigen ett besked om deregler som gäller. Men def allra sista som statsrådet sade, var atf ensynskadad med ledarhund skall kunna komma i åtnjutande av riksfärdtjänsten, mendå lämpligast rned flyg. Ja, det är klart atf man bör åka med det lämpligastetransportmedlet. Det har sina sidor att åka i en järnvägskupé med hundar, detvet vi, eftersom def innebär risker för allergiker. Men det är infe frän allaplatser i landet som man kan åka med flyg. Därför kvarstår frågan; Vad har egentligen statsrådet själv för syn påriksfärdtjänsfen och på hur den bör utnyttjas? Anf.17 Kommunikationsministern : Herr falman! Jag vet infe om jag nu gör migskyldig till något som får fill följd aft konsfifufionsutskottet invänder mofvad jag här kommer aft säga, men jag säger ändå atf jag inte har någon annanuppfattning. Def förefaller mig rätt självklart att om en människa som är blindbehöver ha en hund rned sig för atf kunna resa, så skall han eller hon också fåha def. Och är flyget ett lämpligare kommunikationsmedel, är def naturligtvismycket bättre att använda det. Vi har ännu sä länge, , flyg somgär fill mänga orter i - men vi får väl se vad som händer när flygetförsvinner från , Jag har alltså ingen annan uppfattning. Jag hoppas att jaghärmed infe har lagt mig i nämndens bedömning. Jag har bara givit uttryck förmin personliga ståndpunkt, sä som frågeställaren har begärt. 6§ Svarpå fråga 1980/81:283 om skyltningen av långsamtgående fordon har frågat mig vilka åtgärder jag ämnarvidta för atf de tunga remissinstansernas önskemål om högreflekterande materiali LGF-skyltarna skall uppfyllas. Regeringen beslöt atf införa dens. k. LGF-skylten för långsamtgående fordon. a. jordbrukets organisafionerhade önskat detta för att förbättra säkerheten. Det är trafiksäkerhetsverket som skall utfärdadetaljföreskriffer om skylten. upprättade också ettförslag till föreskrifter som remissbehandlats. Verket har uppställt krav pätypgodkännande och därmed tillmötesgått ett önskemål från flera intressenter. Flera remissinstanser - bl. a. jordbrukets egnaorganisationer - önskade ocksä att skyltarna skulle ha en bättre reflexförrnågaän den som trafiksäkerhefsverket hade föreslagit. Verket gick inte med pädetta, bl, a, av kostnadsskäl. Grundlagsenligt har jag inga möjligheter atf påverkatrafiksäkerhetsver-kets beslut. Däremot kan verkets beslut överklagas fillregeringen. Rent allmänt vill jag säga aft önskemål som framförts avdem som prakfiskt berörs bör fillgodoses, om infe vitala samhällsintressentalar emot det. Om skyltningen av långsamtgående fordon 19TORKEL (): Jag vill tacka kommunikationsministern försvaret på min fräga. Def är helt riktigt som statsrådet påpekar, att han infefär lov att dir-ekt lägga sig i trafiksäkerhetsverkets göranden och låtanden idet här fallet, eftersom normgivningen pä området är delegerad tilltrafiksäkerhefsverket. Men det är ju så aft regering och riksdag har ettslutligt ansvar för de föreskrifter som utfärdas. Vi måste alltså vara väldigtnoga med atf granska hur underordnade myndigheter sköter sina uppgifter. I dettafall anser jag att frafiksäkerhetsverket har gjort eft misstag. , , statens väg- och frafikinstitut,och, inte minst. , , hör till detunga remissinstanser som har krävt ett betydligt bättre skydd än det somtraflksäkerhetsverkef nu vill godkänna. Att LRF gjort det är intressant,eftersom förbundet representerar dem som kommer aft använda sig av dessaskyltar. De vill alltså ha ett bättre skydd, och det är väl rimligt, med tankepå aft LGF-skylten kommer aft användas. Den kommer atf bli sliten, kanske litetrepad och smutsig, och dä behövs sannerligen hela den reflexförmåga som kantänkas. anför kostnaderna som argument föratf behälla en dålig skylt, medan representanterna för dem som skall användaskylten tydligen anser atf effekten är viktigare än kostnaderna. Enligt vad jaghar inhämtat är merkostnaden ca . för en skylt som kostar mellan 45 och 50 Kostnadsargumentet verkar därför inte att hållasärskilt långt. När jag noggrant läst statsrådets svar har jag där tyckt migana eft visst missnöje med trafiksäkerhefsverkets agerande. Det är bara atthoppas på ett överklagande, så att regeringen får se över frågan ordentligt. 7 8 Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1980/81:97och 107 fill utbildningsutskottet /81:113 till justifieutskottet 8 8 Föredrogs rnen bordlades åter betänkande 1980/81:20 Civilutskottefs betänkanden /81:15-19 9 § Omflyttning påföredragningslistan 20 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag fär meddela atf pä morgondagens föredragningslistauppförs finansutskottets betänkande nr 20 främst bland tvä gånger bordlagdaärenden. 10 § Anmäldes och bordlades Proposition 1980/81:95 om ändrat huvudmannaskap för Karolinskasjukhuset, m. m. 11§ Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följandeinterpellation som ingivits till kammarkansliet 1980/81:102av i (m) till statsrådet om beredskapen motepidemier; Det är en allmän uppfattning såvälinom försvarsmedicinska kretsar som bland den bakteriologiska sakkunskapen ivärt land att beredskapen mot omfattande epidemier är undermålig redan ifredstid, som det nu är, och kan förväntas vara än sämre under krigs- ochkatasfrofförhållanden. Man har anledning atf befara aft denna beredskap mednödvändighet kommer att försämras ytterligare under den närmaste framtiden.Skälen härtill är flera: avskaffandet av länsläkarorganisationen ochdecentralisering av epidemiarbetet till distriktsläkarna, som i stort saknarutbildning i epidemibekänip-ning. Även den nya utbildningen avhälsovårdsinspektörer är i detta hänseende sämre än den tidigare. Yttremiljöskydd har fått dominera pä epidemibekämpningens bekostnad. Under krigs- ochkatasfrofförhållanden ökar epidemiriskerna starkt. Beredskapen på detta områdemåste i grunden bygga pä aft den fredsrnässiga epidemiberedskapen fungerarpålitligt. Det är därför nödvändigt att distriktsläkare ochhälsovårdsinspektörer fär en förbättrad utbildning. Även inom försvaret behövermedvetenheten på defta område skärpas.