prot · G40981 · 1980-12-31 00:00:00 — Def innebär aft det är planerat aft def skall finnas en anslutning pänorsk sida när den svenska vägen är färdigbyggd. Den fortsatta utbyggnaden kommer att följa Norsk Vegplanför 1982-1985, vilken beräknas läggas fram för def norska inom ca enmånad. 45 PER (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Def var ingen tillfällighet atf jag ställde frågan tillsocialminister i hennes egenskap av ansvarigt statsråd för detnordiska samarbetet, mot bakgrund av hur den här vägfrågan har handlagts.Bristerna i fråga om samarbetet och intresset frän norsk sida när det gälleratf nu - i eft läge där vägen är under byggnad - verkligen svara för sin del avvägen är så stora att jag tycker atf def börjar närma sig en skandal med tankepå det nordiska samarbetet. Vi vet aft man , redan innan Sverigebörjade bygga sin del av vägen 1977, från norsk sida har uttalat aft manräknade med att ha en väg av god standard färdig på den sträcka av mindre än som skulle svara för, när vi hade byggt våra . får vi i svaret veta- det visste jag redan förut- attdet enda som kommer från norsk sida 1982 är en sommarväg, öppen förpersonbilar, kanske några månader eftersom sommaren är kort där uppe. Jaghoppas att det skall vara möjligt att påverka de nordiska myndigheterna så aftman snabbt sätter i gång på norsk sida och bygger sina vägkilometer. Om definte finns en väg av god standard färdig på båda sidor av år 1982är def enligt min mening ett stort nederlag för det nordiska samarbetet. Ochdet är mer än så - def är eft nederlag för turism och indusfri på . Anf.46 Kommunikationsministern : Herr talman! Def kommer alltså att finnas enförbindelse pä norsk sida också, men den blir - som vi kan bedöma def -av sommarvägskaraktär, och man kan därför inte garantera aft den är öppen underhela vinterhalvåret. Dessutom kan vägen naturligtvis inte heller klara alltdef tunga tonnage som det kanske skulle ha varit önskvärt att den kunde haklarat. Jag träffade den norske kommunikafionsministern och taladeom def här så sent som , alltså , närvi var i tillsammans. Han sade då aft problemet är aft man i Norgehar anslag fylkesvis-liksom i när det gäller länen-till vägarna. Manhar inom detta fylke uppe i haft uppfattningen aft det här är ensamnordisk fråga och därför ansett att det bör anslås särskilda pengar avstortinget, Qch det finns naturligtvis inte några andra norska fylken som ärsärskilt angelägna om att skjuta till av sina knappa väganslag för just den härvägen. Den norske kommunikationsministern lovade infe någonting,men ärendet skall ju pä nytt tas upp. En förutsättning för atf vägen skall fäfullgod standard är emellertid ett ganska kraftigt extra anslag frän def norskastortinget, för kostnaderna kan infe rymmas inom ordinarie ramar, Bäde PerPetersson och jag kan väl ungefärligen föreställa oss hur stora förutsättningarnahärvidlag är. Jag vet naturligtvis inte exakt hur det ligger till, men dennorske kommunikafionsministern är klart medveten om problemet, och jag brukarbearbeta honom vid alla de tillfällen då vi träffas. Det är en stående punkt påvår dagordning, och vi träffas ganska ofta. Men som sagt: Det är trots allt som bestämmer,och jag har inga riktiga möjligheter att bedöma förutsättningarna. Jag är infealltför optimistisk, om jag skall vara uppriktig. Otn efterlevnaden av trafikpolitiska beslut ivisst fall 47 PER (): Det extraanslag som behövs för byggandet aven permanent väg i stället för den här upprustningen av sommarvägen är ca 70milj. Jag avser att fa upp denna fräga i , när viträffas i . Def ser onekligen illa uf dä det gällerdef nordiska samarbetet, atf den här vägen, som så väl behövs för näringslivoch turism där uppe, blir en enda stor återvändsgränd framåt,när man kör frän den svenska sidan. Det är kanske därför som kommunikationsministernsäger att man på den norska sidan upplever det här som något av ett spel mellande lokala och de centrala myndigheterna, där man infe får fram def som allaändå mäste vara överens om borde vara resultatet, nämligen en året runt farbarväg hela sträckan från fill . 12§ Svar på fråga 1980/81:214 om efterlevnaden av 1979 årstrafikpolitiska beslut i visst fall har, mot bakgrund av aviseradetågindragningar i , frågat mig vilka åtgärder jag planerar för attse till atf SJ följer intentionerna trafikpolitiska beslut. SJ har atf rätta sig efter de trafikpolitiska riktlinjersom fastställts trafikpolitiska beslut och som ytterligareförtydligats i den strukturplan för SJ som antagit. Besluteninnebär att SJ senast /84 skall gå ihop ekonomiskt. För att nådefta mål krävs bl. a. offensiva investeringar, rationaliseringar, ökademarknadsandelar och taxehöjningar. Som ett led i rationaliseringsarbefet ser SJ nu över bl.a. trafikutbudet på mindre stationer, där verksamheten numera är av så litenomfattning atf särskild stationspersonal inte kan motiveras från ekonomisksynpunkt, I arbetet ingår också att se över vilka tåg på olika banor som infetäcker sina kostnader. Den här översynen gäller bäde def s. k. riksnätet ochdet övriga nätet. Om efterlevnaden av trafik-poUtiska beslut ivisst fall SJ planerar nu atf som ett resultat av översynen fr. o. m.i sommar dra in en tågförbindelse i vardera riktningen rnellan ochBorås. Genom atf förbindelsen har ganska få resenärer och genom aft denbestämmer bl. a. antalet lok och vagnar som behövs på linjen kan en hel delpengar sparas på indragningen. Det stora flertalet resenärer pä linjen blirknappast alls lidande av defta ufan kan i stället välja mellan någon av deandra ätfa förbindelserna som flnns i vardera riktningen eller använda sig avsnabbussförbindelserna pä samma sträcka. De lediga resurserna kan sättas in pålinjer där de bättre behövs. Detta är, som säkert förstår,särskilt värdefullt i dagens läge, när SJ har en akut brist pä bäde lok ochvagnar. Jag anser därför sammanfattningsvis att SJ:s planeradefrafikändring rimmar väl med trafikpolitiska beslut ochstrukturplanen för SJ. 49LENNART BRUNANDER (c): Jag vill tacka för svaret. Intresset för att åka kollektivt har ju ökaf ganskakraftigt . Def är infe så märkligt, eftersom bensinpriseroch annat har stigit. Utefter bandelen mellan och har mängamänniskor bosatt sig- i , , Hindäs, och ,Många av dessa människor jobbar i och är beroende av aft det finnskollekfiva färdmedel. Resandet har alltså ökaf. Man kan då inte heller accepteraatt det blir alltför långa väntetider frän det att man kommer fram tillGöteborg och till dess att jobbet börjar, Def är därför viktigt att def går tågmed regelbundna mellanrum. Tågtiderna borde alltså anpassas för atf uppfylla deönskemål som resenärerna har pä den punkten. Indragningen av tågen kl. 6.48 från och 18.45 frånGöteborg påverkar människorna ganska mycket. Def är många människor som åkermed tåget kl. 6.48 från , och efter tåget kl, 18.45 dröjer def länge fillsnästa tåg går. Den buss som kommunikationsministern nämnde, snabbussen frånGöteborg fill , är som jag ser def inget alternativ. Det är ju ensnabbuss som skall gå på motorväg och motort rafikled fill , och den kanknappast ha hållplatser vid de stationer som det här är fråga om. Dessutom ärdet så att det lokaltrafikkort som finns för inte gäller fördenna buss, men det gäller på tåget. Def finns en grupp som arbetar med aft försöka räddalokaltrafiken. Man tycker det här med indragna tåg är synd, och man har gjorfen resanderäkning . gjorde man också en sådan räkning, och vid enjämförelse visar det sig att resandet med just deffa tåg har ökat med . När SJ nu skall se över sin ekonomiska verksamhet anser jag af t man iförsta hand borde ha sett efter om det var möjligt aft förändra tågtiderna såatt de bättre kunde passa dem som skall åka, i stället föratt dra in tågen. Enindragning kunde då möjligen bli eft senare led. Det finns alltså anledning aft behålla de här tågen, villjag hävda. Detsamma har kommun uttalat, och det sade också kommunika- tionsdepartementetnär man hade att diskutera deffa förra gången. Jag skulle vilja vädja tillkommunikationsministern att han påpekar detta för SJ och ser fill aft defmaterial vi har föredragit här i kammaren och den diskussion vi förf kommer SJfill del, så att man fär möjlighet atf beakta dessa synpunkter när SJ senaretar ställning i denna fråga. 50 Kommunikationsministern : Herrfalman! Jag vill sägafill att vi självfallet skall tillse aft denna diskussion ochdef underlag som har för sitt inlägg tillställs SJ:s ledning,så aft den får möjlighet aft bedöma def här. Det är av förklarliga skäl svårtför mig atf i detalj ta ställning fill ett av åtta tåg på en bana. Vibörgörapådet sätt som föreslog och se fill aft materialettillförs ledning för dess vidare bedömning. Om SJ.s busstrafik mellan och 51 (): Jag vill tacka kommunikationsministern fördef kompletterande svaret. Jag hoppas atf SJ sedan ocksä kommer att beakta detsom har sagts här. De synpunkter som de människor som äker med detta tåg harförf fram till SJ är man pä SJ infe okunnig om. Jag skulle bara vilja kort referera vadkommunikationsdepartementet sade till SJ förra gången frågan var aktuell. Dåsade man att mot bakgrund av det trafikpolitiska beslutet skall statensjärnvägar iaktta återhållsamhet när det gäller att lägga ned personförande tågeller att i övrigt företa ändringar i tidtabellerna. De enda motiven för sädanaförändringar skulle vara att tidtabellerna för andra tåg krävde def eller attåkandet hade gått ned radikalt. Så är det ju infe i detta fall, utan i ställethar åkandet/ökat. Här borde def alltså finnas ett mofiv för SJ aft försökafinna lösningar utan att dra in tåg. 13§ Svar på fråga 1980/81:232 om SJ:s busstraPik mellan och har, mot bakgrund av den dåliga anpassningenav busstrafiken fill flygtrafiken på , frågat mig om jag avser att vidtanågon åtgärd för att nä en bättre effektivitet och samordning. Busstrafiken mellan och utför SJ pä uppdragav Sydvästra (). Detta betyder aft SSK bestämmersäväl tidtabell, turtäthet som taxor för trafiken. Enligt vad jag har inhämtatutformar SSK tidtabeller efter samråd med bl. a. luftfartsverket, SAS och SJ. Jag tycker allmänt sett att det är rikfigt atf ansvaretför både planering och finansiering av kollektivtrafiken ligger samlat hosregionala organ som i def här fallet SSK. Genom att beslutet fattas av den somdirekt berörs av trafiken skapas förutsättningar för en lämplig avvägningmellan trafikstandard ä ena sidan och finansiering å den andra. Om SJ:s busstrafik mellan och Nägra åtgärder frän min eller regeringens sida är därförinte aktuella. Jag vill dock här passa på tillfället atf betona flygets mycketstarka beroende av goda marktransporter. Enligt min mening är smidigasamordnade busstransporter en förutsättning för att skall kunnautvecklas fill en konkurrenskraffig och attraktiv flygplats. 53 (): Jag tackar försvaret, särskilt för den sista meningen. är vackraste flygplats. Men det är enflygplats där man sfiger ombord pä eller av ett plan-infe en turistort ellerett mål för resan i sig. , herr talman, tror jag att SJ tror det. SJ annonserar att resan far , och ofta far den . Vad spelar def för roll när defbara förlänger väntefiden pä ? Det flnns ätfa flygförbindelserMalmö-Stockholm en vardag. Infe en enda av dem har någon buss i direktanslutning, I ett enda fall blir väntetiden . Före alla andraplan mäste man vänta mellan 30 och på , som infe är enturistort. Lika eländigt är def när man kommer från och skall fillMalmö. Om planet är i fid fylls bussen snabbt, och sedan sitter man där ochvänfar i pä grund av SJ:s tidtabell. är planet försenat,och dä har bussen just gått eftersom SJ:s tidtabell skall hållas - även när denär obegriplig. Följden är att varannan malmöbo äker i egen bil fillSturup. Därför vill jag gärna fräga : Är def lämpligt att SJuppmuntrar privatbilismen i fider när alla i landet måste lära sig att sparaenergi och i större utsträckning åka kollekfivt? Jag vet aft def är svårt för aftingripa-tyvärr, i det här fallet. Men jag har tagit upp frågan eftersom ideliga försök atf få någon ändring till stånd genom vänliga - iblandirriterade - samtal med de inflytelserika i inte gett resultat. Troligenåker de alla bil till . En gång frågade jag en SJ-tjänsfeman om detta,och han svarade atf man måste ha en fast tidtabell av hänsyn till de anställdapä . Det låter ju personalvänligt och fint, men jag mäsfe ställa sammamotfråga fill som jag gav honom: År Sfurups flygplats tillkommenför flygefs och dess passagerares skull, eller är den enbart till förpersonalens skull? Dessutom vill jag, med tanke på hur far i vägäven när planen inte har landat, fräga: Ärdet meningen aft personalen skall tabussen när den går enligt tidtabellen och överge flygplatsen innanStockholmsplanef har landat? Jag börjar tro att det här är en medveten politikav SJ för att plocka passagerare till tågen. Jag skulle gärna vilja veta vadUlf Adelsohn tror! Om jag inte missminner mig fick jag för en kort fid sedan ett förslag omatf rnan skulle bygga en tåglinje ut till . vara i maskopi med SJ, men jag trorinte def. Def är ännu inte SJ som bestämmer tidtabellen, utan det är def lokala organetsom ansvarar för denna linje. Den går med . kan, efteraft ha hört beskrivning, möjligen förstå atf vissa förlusterberor på anpassningen i tiden. Jag har, som sagt, realiter inte med def här att göra. Mennär jag nu har hört framställning skall jag skriva eff brev tillSSK:s ledning och till SJ och fräga om det inte vore rimligt, med hänsyn tillflygets och flygpassagerarnas bekvämlighet, atf man tog upp en omförhandlingför att undersöka om man kan förlägga bussturerna i samband med att de behövs, inteenligt tidtabellen. Jag tror aft personalen skulle uppskatta det, därför att omdet är någonting som personalen tycker om så är det nöjda passagerare -det harjag lärt mig, så ofta som jag flyger. Om remissbehandlingen av perspektivplanför hamnväsendet 55 (); Jag tackar för aft han lovar skriva effsådant brev. Jag tror det skulle kunna hjälpa upp saken, och det var ju deffasom var meningen. Jag skulle vilja be att i brevet också nämna attnär korn till gav jag i egenskap av länssfyrelsetjänstemän SJ dispens såatt de skulle få köra fortare, eftersom de dä själva menade att de villeanpassa bussarna till flyget. Det gick precis till dess aft SJ hadegjort tidtabellen ännu sämre. Detta kan möjligen vara en anledning till atf drain dispensen. Jag kan vänta med atf föreslå def fills SSK harsvarat kommunikationsministern. 14 § Svar på fråga 1980/81:225 om remissbehandlingen avsjöfartsverkets perspektivplan för hamnväsendet Sven-ErikNordin har frågat mig om jag är beredd aft medge förlängningav remisstiden beträffande perspektivplan för Fleraremissinstanser har vid kontakter med departementet uttryckt önskemål om förlängd remisstid. Med hänsyn till detta meddelades remissinstansernaden att remisstiden förlängts från till 57SVEN-ERIK (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Det primära syftet med frågan var naturligtvis att få ettlöfte om förlängd remisstid. Ett sådant har kommunikationsministern nu givit.Def är bra, och jag tackar för det. Men det fanns ocksä eff sekundärt syfte med frågan,nämligen aft fä byta några ord med kommunikationsministern om den omdiskuteradeperspek-fivplanen för hamnväsendet. Det är en preliminär plan och en grund förförsöksverksamhet, har det sagts. Jag frågar: Håller perspektivplanen måttetens som en preliminär plan? Om remissbehandlingen av perspektivplanför hamnväsendet Jag har därmed infe sagt atf utredning ärdålig, men man har haft dåliga förutsättningar. Man har haft relativt kort tidpå sig. Men framför allt har man saknat def goda underlag från berördalänsstyrelser som hade behövts för att man i utredningen skulle ha kunnat göratillfredsställande regionalpolitiska bedömningar. Sådana saknas, och de ärnödvändiga för att ett beslut skall kunna fattas och för att en försöksverksamhetskall kunna sättas i gång. En hamn är en vikfig del av den samhälleligainfrastrukturen - för att använda ett krångligt ord. Den är viktig för en hamnshela upptagningsområde. riksdagsbeslut underströks både när detgäller traflkpolifiken och när det gäller sjöfartspolitiken att desamhällsekonomiska synsätten skulle väga tungt. Vilket företag vill etablerasig, bygga ut eller ens bli kvar på en ort där hamnservicen blir sämre ochsämre? Vilka följder får defta för sysselsättningen ? Allt sådant harman tagit lätt pä i utredningen. Def är därför den är krifiserad. Det är därförden är ett dåligt underlag för ett beslut. Låt mig få vara litet lokalpatriotisk och pekapå aft har blivit styvmoderligt behandlad. På den 50 millånga kuststräckan från till räknar man med atf ha baratre bashamnar, nämligen , och , och Hälsinglandfår infe en enda bashamn. Vissa kustbaserade industrier kommer att få upp till14 mil fill närmaste bashamn. Defta kan infe vara samhällsekonomiskt riktigt.Man tar bort bashamnar som och , trots att exempelvisÖrnsköldsvik har linjetrafik på främst europeiska hamnar. Nog borde väl ändådetta vara skäl för att ta med den hamnen i planen. Jag hoppas verkligen att kommunikationsministern ser tillatt nästa utredning får eft bättre underlag, för def är säkert inte sistagången man utreder detta. Anf.58 Kommunikafionsministern : Herr falman! Jag vill bara säga till Sven-ErikNordin atf det inte är rätta fillfället att diskutera den här utredningen . Den är inte ens remissbehandlad. Remissinstanserna har ju full frihet attsäga vad de vill om utredningen, och sedan fär man göra de kompletteringar sombehövs. Men för dagen är jag av förklarliga skäl förhindrad att diskutera denhär frågan, eftersom den precis nu är brännande aktuell genom remisserna i allaolika kommuner och länsstyrelser. 59 (): Jag skall erkänna att vore jag i UlfAdelsohns kläder skulle jag inte nappa pä den här debatfkroken. Men jag hoppasatt kommunikationsministern förstår hur viktig den här frågan är för oss somär verksamma inom detta område och som känner oss hotade. Därför hoppas jag attdet fortsatta utredningsarbetet kommer att ske med bestämdaredirektiv ifrån Nr 81 departementet. Här har tydligen tagit alldeles för lätt pädet den hela. 15 § Svar på fråga 1980/81:228 om uppgifter om grund iprickade farleder har frågat mig vilka åtgärder jag avser attvidta med anledning av vad som framkommit om aft i årtiondenundanhållit uppgifter orn grund som uppmätts i eller i omedelbar anslutningtill prickade leder. Av rent praktiska skäl kan inte all information omfarleders bottentopografi överföras till ett sjökort. Sjökortet skulle i säfall bli oläsligt och därför oanvändbart. Sjökortet skall redovisa uppgiftersom är väsenfiiga för en säker navigering. Lotsarna däremot har tillgäng tillytterligare material. Inom finns klara instruktionerom hur nya mätningsresultat utan dröjsmål skall överföras till lotsarna.Föreskrifter finns också i fråga om tillgång fill äldre mätresultat. Materialetkan antingen rekvireras av lotsarna eller presenteras vid en organiseradgenomgäng. Dessa rutiner fillämpas också. Påståendet att iårtionden undanhållit material är således felaktigt. Omuppgifter om grund i prickade farleder Anf.61 HÄDAR (): Herr statsråd,fack för svaret. Den senaste sjömätningen av farledenLänggarn-Dalarö-Stockholm, den farled där tankfartyget den 7januari gick på grund och sprang läck, ägde rum . Tio är senare,dvs, 1979, begärde lotschefen i området uppgifter av om vissaträngre passager. Då, och först då, fick lotschefen hörafalas om den sjömätning som företagits fio år tidigare. Då fick han också tadel av materialet. Sjökortet, det som lotsarna arbetar efter, baserar sig påden sjömätning som utfördes ! Materialet hade alltså nått lotschefen pä dennesegen begäran. Vi kan gemensamt beklaga att detta material, som det senare harvisat sig, inte också nådde ut fill samtliga lotsar inkl, den lots som var itjänst ombord pä . Enligt min mening fritar inte dettasjöfartsverket från anklagelsen aft infe ha skött sin information pä bästasätt. i är, efter , utfärdar ett meddelande om förhöjdasäkerhefsätgärder i farlederna till , Med omedelbar verkan sänkshögsta tillåtna djupgående i farleden , dvs, i den farled därgrundstötningen ägde rum, från 12 till 11 m. En boj läggs uf vid det grund somindirekt förorsakade olvckan. Om uppgifter om grund i prickade farleder Jag tycker, herr statsråd, att def finns anledning atftolka defta meddelande från som ett indirekt erkännande avbristerna i verkets information och utprickning. Jag vill mot den bakgrunden göra ett påstående, sorn jagber kommunikationsministern aft antingen bestyrka eller bestrida. Jag påståratt det på verket finns ett omfattande, snart , till stora delarobearbetat sjömätningsmaterial, vilket utvisar för sjöfarten farliga grund, sominfe finns upptagna på sjökorfen och som inte heller på annat sätt meddelasberörda sjöfarande och lotsar. Jag stöder mitt påstående på bl. a. professor utredning efter 1977, en olycka med många parallellertill den nu inträffade. svar till mig andas förtröstan. Innebär detatt statsrådet bedömer riskerna för nya olyckor, liknande Tsesis- och JoséMartis-olyckorna, som obetydliga eller praktiskt taget obefintliga? Om inte,vilka åtgärder avser statsrädet atf vidta? Jag sade häri kammarenatf man hade haft en ganska betydande eftersläpning pä därföratf man i samband med utlokaliseringen från förlorade rätt många avsina kartrifare. Det väckte en viss kritik lokalf på , där mantyckte atf man hunnit med jobbet ganska väl. Jag vill inte här fa upp en debattmed om detta. Jag vill bara säga att man har fått flera tjänsterefter och de påpekanden som då gjordes för att råda bot påbristfälligheterna. Nya regler har tagits 1977. Förtydliganden har gjortssenare. Nya föreskrifter eller påminnelser om föreskrifterna har skickats ut ijanuari 1981. Jag kan ärligt talat, , inte svara ja eller nejpå frågan, eftersom jag självfallet inte vet huruvida allt sådant materialsänds ut eller inte. Men vi kan också konstatera - och jag tycker det ärriktigt - att , när det inträffar en olycka, tillser att man däytterligare skärper säkerheten där def hänt, eftersom det visat sig atf enolycka kan ske. Vi skall veta aft i detta speciella fall hade materialet ändåutsänts och det fanns tillgängligt för alla lotsar, men ändå hände olyckan. Alla sådana förtydliganden och alla sådana skärpningar ärnaturligtvis önskvärda. är både och jag medvetna om attsjökorten givetvis inte kan täcka allt, utan material måste ocksä tillsfällaslotsarna pä det sätt som regelmässigt sker. Frågan är allvarlig. Vi har haft rätt många sådana härincidenter. Jag skall gärna till ledning vidarebefordra fråganom hur förutsättningarna ser uf och hur stor del av det samlade materialet somhar vidarebefordrats pä det sätt som hade skett när def gäller just dennafarled. 63 HÄDAR (): Jag är facksam om vill ta del av hur detförhåller sig med balansen mellan sjömätningar och utvärderat material inomsjöfartsverket. Statsrådet säger i sitt svar att sjökortet skall redovisauppgifter som är väsentliga för en säker navigering. Jag utgår ifrån aftstatsrådet delar min uppfattning atf dit hör befintliga grund i farlederna - deingår i de uppgifter som bör finnas pä sjökortet- och aft vi i det avseendetinte har några olika uppfattningar. Beträffande framfiden vill jag erinra omatt oljefrafiken fill nu går efter fre leder. Ingen av dessa leder ärfullt tillfredsställande utmärkt med bojar etc, Def tillåtna fartygsdjupet förSandhamnsleden är 11 m, dvs, numera samma djup som gäller för , därolyckan inträffade. Dåvarande lotsdirektören föreslog redan1978 att man skulle samla oljefartyg och andra fartyg med farlig last fill enled. Den leden skulle då mätas, förbättras, eventuellt fördjupas och utmärkasmed stor noggrannhet. För Sandhamnsledens del skulle t, ex, eff femfontalytterligare bojar till en sammanlagd kostnad av ca betydamycket för säkerheten. Den kostnaden skall jämföras med vad kostnaderna blirefter en fartygsolycka med oljeutsläpp som följd. Förslaget att samla förkusten farlig trafik fill en led har också tagits upp och stötts av utredarenSören i en utredning med namnet tur.