prot · G409107 · 1980-12-31 00:00:00 — Detta är ju bara en liten del i det stora komplexet. Detsom är intressant när det gäller den första delen av frågan är det argument somanförts av dem som är intresserade av att driva fram projektet. De talar jumycket om hur bra det kommer att bli, vilka order svensk industri kommer att fåoch vilken sysselsättningsskapande effekt det kommer att ha. Då finns detanledning att titta på detta - mycket talar ju för att det inte alls blirsvensk industri som får order här. Energiministern säger att han utgår från det och det ochatt enligt vad han erfarit osv. skall svensk industri kunna konkurrera. Det kanju hända att den har den tekniska kapaciteten. Men här rör det sig inte endastom tekniska frågor, utan här har vi också stora ekonomiska komponenter med ibilden. Det blir väl som vanligt ett anbudsförfarande, och då är frågan omsvensk industri över huvud taget kan konkurrera och få dessa order. Enligt vadjag har erfarit är den tyska firman den som ligger närmast till föratt kunna ta sådana order. Detta företag har ju varit inblandat i svenskakärnreaktorer tidigare - med mindre goda resultat, om jag får återknyta tillvad som sades inför folkomröstningen om kärnkraft. Det hela är alltså högstosäkert. Det som då är intressant är inte forskning på alternativaenergikällor i allmänhet, som energiministern tog upp. Det intressanta är, somenergipropositionen hänvisar till, de andra alternativen i Storstockholmsenergiförsörjning. Det är detta som är intressant - inte att man forskarganska bra på alternativa energikällor. När det nu satsas mycket på den här hetvattentunneln frånForsmark, vad satsas då på forskning om alternativen för att ersätta hetvattentunneln?Det 3 protokoll 1980/81:106-107 Om planerna på en hetvattenledning från kärnkraftverkeni Forsmark är denfrågan jag skulle vilja få ett mera konkret svar på. Även om vi kanskeinternationellt sett har en bra energiforskning för alternativen, så är detintryck man får att det just nu över huvud taget inte pågår någraundersökningar eller några konkreta ansträngningar för att exempelvis utvecklaNynäsprojektet om kombinat. Vad det satsas på från STOSEB:s sida är att försökadriva fram undersökningar kring hetvattentunneln. Vad satsas det på för övrigtnär det gäller ? I propositionen ges tre alternativamöjligheter för värmeförsörjning. Det är dels försörjning medhetvatten från Forsmark, dels koleldning och dels stora värmepumpar. När det gäller koleldning finns det en utveckladkonventionell teknik, där svenska företag ligger väl framme med nästan alltänkbar utrustning. När det gäller värmepumpsalternativet nämnde jag i mittsvar att satsar mycket. Jag tycker att Stal-Lavals satsning här ärmycket hoppingivande. Det pågår alltså ett betydande arbete för att uppfylla dekrav som kan ställas för att få fram en alternativ bedömning också när detgäller värmepumpar. 39 (vpk): Tyvärr måste jag konstatera attenergiministern glider undan och inte vill ta ställning till den konkretafrågan. Jag är visst övertygad om att det pågår en bra utvecklingav värmepumpar och att man forskar på andra alternativ i . Men vad görsi detta konkreta fall för värmeförsörjning? Vi vet att STOSEBhar satsat 3 milj, kr, på undersökningar, projekteringar, flygfotografering ochmarkundersökningar uppåt mellan och , Men vad satsaspå att mera konkret utveckla de andra förslagen? En av svagheterna i energipropositionen är att den överhuvud taget inte tar upp frågan om energikombinatet i , som ändå ärett intressant alternativ. Det har regeringen helt skjutit åt sidan och intealls berört i energipropositionen. Det är ju här svagheten ligger. Man satsar alltså för fullt på attforska och undersöka kring hetvattenledningen. Energiministern kanske nu kanupplysa mig om vad som satsas på de alternativ som det talas om här, t. ex.värmepumpar, för ? Hur många miljoner satsas på undersökningar om konsekvensernaför av uppvärmning med kol, och sådana saker? Först vill jag säga om Nynäshamnskombinatetatt det inte är bortglömt i energipropositionen, utan omnämns där. Det ärmycket beroende av vilken användning av metanol vi kan tänkas få iSverige och får bedömas mycket med utgångspunkt från just den frågan. När det gäller de bedömningar man gör internt iStorstockholm är det rimligt att de kommunala förtroendemännen i fårta ett förstahandsansvar. Vi måste ha förtroende för de kommuner som arbetarmed denna fråga. 41 (vpk): Det är ju detta som visar regeringens svaghet: regeringen vill inte tai denna fråga utan säger att den får kommunerna sköta. Detta är inte enkommunal fråga - det är en rikspolitisk fråga. Vi kan nu slå fast - jag vetinte för vilken gång i ordningen: regeringen skjuter denna heta potatis ifrånsig och vill över huvud taget inte diskutera den. Vissthar Nynäshamnskombinatet nämnts i energipropositionen - det står en eller tvårader om det. Men har inte regeringen ett ansvar för att undersökningarna inteensidigt inriktas på en hetvattentunnel? Skall denna viktiga fråga, som berören stor del av vår energiförbrukning, bara lämnas över till kommunerna? Varförtar regeringen inte itu med detta och ser till att det forskas också om andraalternativ för värmeförsörjning, i stället för att den låter denhär utbyggnaden och fastlåsningen vid hetvattenledningen fortsätta? Jag tyckeratt det är en oansvarig energipolitik som bedrivs. Omplanerna på en hetvattenledning från kärnkraftverken i Forsmark I energipropositionen har dragits upp precis de riktlinjer somriksdagen har efterlyst. Beträffande ger vi de tre alternativ som jagnämnde förut. Anledningen till att vi har valt dem är helt enkelt att vi meddet material som föreligger inte kan göra en längre gående bedömning änden som är gjord. inväntar vi att STOSEB skall ta fram det mycket omfattandematerial som finns t. ex. när det gäller koleldning. STOSEB undersöker f. n.hetvattenalternativet, och jag utgår från att vi också kommer att få enbelysning av värmepumpsalternativet. Det är en förutsättning ienergipropositionen. Anf.43 (vpk): Många vackra ord får vi höra av energiministern, men de saknar ettkonkret innehåll. Även om man i energipropositionen säger att det finns olikamöjligheter, kvarstår det faktum att man håller på att göra sig klar för attforsla hetvatten från Forsmark till . Det är vad STOSEB i första handsatsar på. Man har redan satt i gång förberedelsearbeten. Man har långtgåendeplaner på att lägga ut ett anbudsförfarande inom ett eller ett och ett halvtår. De andra alternativen därerriot undersöks inte alls. Nusäger energiministern: Jag utgår från att STOSEB kommer att undersöka de andraalternativen. Hur kan energiministern göra det? STOSEB lägger kanske fram sittförslag om en hetvattenledning och säger att det är det enda rimligaalternativet. har regeringen suttit med armarna i kors och låtitdenna utveckling fortgå. Denspringande punkten är alltså att regeringen låter detta skötas av ett kommunalt- eller interkommunalt, hur man nu vill uttrycka det -värmebolag och inteförsöker styra utvecklingen. Omåtgärder mot diskriminering av kvinnliga präster Det primära ansvaret ligger på kommunerna. Om jag var kommunalman iStockholmsregionen skulle jag mycket ogärria se att regeringen styrde allt somjag hade i tankarna. Jag vill än en gång understryka att regeringen har givitramarna, och vi har förtroende för kommunernas sätt att agera inom de ramarna. Anf.45 (vpk): Det är nog bra att regeringen inte lägger sig i för mycket när detgäller kommunernas värmeförsörjning, men detta är, som jag redan harframhållit, inte enbart en fråga. Det är svagt av regeringen och dessrepresentanter att skjuta ifrån sig problemet och säga att detta ären fråga. Det är en rikspolitisk fråga av mycket stor betydelse.Eftersom det rör sig om ett så stort område påverkar den vår energiförsörjningpå ett mycket påtagligt sätt. Regeringenvill inte ta itu med denna fråga. Det betyder att STOSEB satsar påhetvattentunneln. Bolaget har inte satsat några 3 milj. kr. på att undersökaenergikombinatet, men man har satsat 3 milj. kr. på att kollalinjesträckningar, stakningar, markundersökningar och annat sådant. n. i . Det intressanta är att vi här har en verksamhet som klartvisar att man vill låsa fast sig vid ett av alternativen och att man inteundersöker de andra. Och det gör regeringen ingenting åt. 11 § Svar på fråga1980/81:341 om åtgärder mot diskriminering av kvinnliga präster har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för attstoppa förekommande diskriminering av kvinnliga präster. Genomlagen (1958:514) om kvinnas behörighet till prästerlig tjänst fick kvinnor likabehörighet som män att efter förtjänst och skicklighet befordras tillprästerliga tjänster. De praktiska svårigheterna att genomföra reformen ärvälbekanta och har uppmärksammats av . Riksdagenhemställde att regeringen skulle lägga fram ett förslag som klargörkonsekvenserna av reform. Förslaget skulle innebära en omprövning avsamvetsklausulen och utformas på ett sådant sätt att de som har en avvikandemening i ämbetsfrågan kan bevara hemortsrätt i (KU 1977/78:48,rskr 1977/78:339). Regeringenlade fram ett förslag till ny behörighetslag till allmänna kyrkomöte,som i princip godtog förslaget. I samband därmed beslöt kyrkomötet också attvissa inom utarbetade regler för samarbetet inom kyrkan t. v.borde vara vägledande för behandlingen av uppkommande problem i kvinnoprästfrågan.Efter överläggningar mellan de fyra stora riksdagspartierna beslöt dendåvarande folkpartiregeringen att inte läggafram någon proposition i frågan. I stället tillsatte regeringen kvinnoprästutredningen(Kn 1979:02) med uppdrag att fortlöpande följa utvecklingen avkvinnoprästfrågan inom . Utredningen fick också i uppdrag attlägga fram förslag till en lagteknisk lösning. är nu klar med sitt utredningsarbete.Utredningen förordar att lag upphävs och att den s. k.samvetsklausulen därmed slopas. Några särregler för skall intefinnas. I det nya rättsläget skall man enligt utredningen falla tillbaka påbestämmelserna i regeringformen om mäns och kvinnors lika rättigheter och påandra allmänna regler om jämställdhet, bl. a. jämställdhetslagen. De som efterreformens ikraftträdande anställs som präster i skall varaberedda att i alla tjänstefunktioner samarbeta med andra präster i kyrkanoavsett kön. Sedan betänkandet i vanlig ordning remissbehandlats,kommer regeringen att förelägga och det kyrkomöte som kommer atthållas förslag i frågan. Om åtgärder mot diskriminering av kvinnliga präster 47MARGIT (): Jag tackar kommunministern för svaret på minfråga, även om jag inte fick veta något utöver vad jag redan har läst i ettpressmeddelande. Det är inte första gången som problemet med diskrimineringav kvinnliga präster diskuteras i den här kammaren. En del har väl gjorts föratt den här skamfläcken på vår svenska demokrati skall raderas ut, men dethänder ändå alltför ofta att missförhållanden av den här arten kommer tillallmänhetens kännedom. I kvinnoprästutredningen, som kommunministern refereradetill, konstateras att motståndet mot kvinnliga präster fortfarande har enrelativt stor utbredning bland prästerna. Visserligen har det aktiva motståndetavtagit, men ett mera indirekt "tyst" motstånd har en stor utbredningoch påverkar arbetet inom kyrkan menligt. Frånvaron av allvarliga konflikterberor delvis på att de kvinnliga präster som utsätts för diskriminering intevill driva frågan till sin spets, hävdar utredaren. Men det finns mycket somtyder på att de kvinnliga prästerna nu börjar förlora tålamodet. Jag anser, liksom förhoppningsvis kommunministern och helaregeringen, att det är en kvinnlig prästs självklara rätt att få arbeta undersamma villkor som sina manliga kolleger och att bli till fullo respekterad isitt ämbete. Det får absolut inte accepteras att kyrkliga myndigheter elleröverordnade tjänstemän på något sätt diskriminerar en kvinnlig präst eller sermellan fingrarna, om de är medvetna om att diskriminering förekommer. Om såsker, måste det beivras av statliga myndigheter så länge är ens. Utredningen slår fast att "var och en som inträdersom präst i måste kunna tjänstgöra fullt ut tillsammans medkvinnliga präster". Man framhåller också principen att kyrkan inte skallundantas från samhällets lagar och regler om jämställdhet. Samvetsklausulenföreslås upphöra att gälla. Och det är gott och väl. 4 protokoll 1980/81:106-107 Om åtgärder mot diskriminering av kvinnliga präster Jag hoppas verkligen att kommunministern påskyndar arbetetmed dessa frågor så att en proposition möjligt kan föreläggasriksdagen, även om jag är rädd att ett riksdagsbeslut inte löser problemenhelt. Det är mycket betänkligt att utredaren föreslår att det nya rättslägetinte bör slå igenom helt för dem som redan har tjänst i och somhar en avvikande uppfattning i ämbetsfrågan. Enligt min mening är detta förslagoacceptabelt. Då kommer ju diskrimineringen att fortgå ända tills samtliga nutjänstgörande präster har pensionerats. Jag hoppas att regeringen intetillmötesgår utredningen på den punkten. Jag skulle gärna vilja hörakommunministerns inställning till det problemet. Väldigt många kan ju instämma i MargitJonssons förhoppningar. Vi vet hur knagglig vägen är fram till ett resultat iden riktningen. Jag vill bara erinra om det uttalande som gjordepå förslag och som jag tycker är utomordentligtviktigt att ha som bakgrund lör problemens lösning framöver. Det är riktigt mycket klart måste slå fast vad utskottet sade, nämligen att någratrakasserier på grund av kön inte får förekomma inom och attregeringens förslag, när det kommer, självfallet skall ge uttryckför detta. Det var den förhoppningen som utskottet och hade på sintid. Men vi skall komma ihåg att det också slogs fast att maninte skulle förfara på ett sådant sätt att de som hade en avvikande mening iämbetsfrågan skulle mista eller inte känna sin hemortsrätt i . Jag vill gärna ånyo säga att jag självfallet instämmer idetta, eftersom jag var med orn att utforma utskottets betänkande i dettaavseende. Utredningens betänkande skall nu remissbehandlas, och jagvill inte föregripa vad som kan komma fram i den remissbehandlingen. Därför kanjag inte ge några preciseringar när det gäller om regeringen är beredd att gålängre eller att ta upp andra problem som kan komma in i bilden. vill jag också, fru talman, sägaatt hur vi änlöser de här frågorna formellt, så måste det ändå til syvende og sidst varakyrka ns egna organ som i den praktiska tillämpningen får ett stort ansvar förhur utfallet blir. 49 (): är det ju så att det dröjer innansådant som föreslås i en,utredning resulterar i beslut och eventuellaförordningar. hinner många brott mot samhällets regler omjämställdhet begås, och många fall av diskriminering mot kvinnliga prästerhinner äga rum. Jag har inte fått något tillfredsställande svar på frågan omvilka åtgärder kommunministern tänker vidta för att stoppa diskrimineringenunder tiden fram till dess nya förordningar har trätt i kraft. Jag vill självfallet ånyo upprepa att det i detta skede är omöjligt förmig att ange vilka åtgärder som skall kunna vidtas i anslutning till detankegångar som har. Eftersomdet i frågeställningen är involverat ett exempel från , kanske det ärriktigt att i den här debatten säga att de uppgifterna i långa delar, som dehar redovisats i pressen, inte är med verkligheten överensstämmande. Dentillsatte komministern har ju enligt pressen bestämt deklarerat att han inte ärmot kvinnliga präster. Biskopen har också därutöver i handling visat att haninte heller har den uppfattningen. Han har nämligen sedan han tillträddeämbetet vigt kvinnliga präster. Och i det uttalande som har gjortredovisas också mycket klart att det inte är den frågan som har varit avgörandenär det gäller de bekymmer man har där. Ombruttovikten för timmertransporter på väg Anf.51 (): Även om man i det här sammanhanget inte går in på någon diskussion omdet problem som har uppdagats på , är det trots allt så - vilket ocksåutredningen hävdar - att motståndet mot kvinnliga präster fortfarande har enbetydande utbredning bland de manliga prästerna och att diskrimineringförekommer. Jag kan efter det svar jag fått bara beklaga att kommunministerninte har några avsikter eller, som han ser det, möjligheter att ingripa när detgäller att stoppa den förekommande diskrimineringen. Det ärupprörande att kvinnliga präster skall vara helt utlämnade åt sina manligakollegers godtycke. Man får dock vara tacksam över att det här motståndet - omman får tro kvinnoprästutredningen - är sällsynt bland kyrkans lekmän. Jag tycker trots allt att det säger är ett uttryck fören schablonisering, som verkligen inte är i alla delar välgrundad. Vi vet attdet förekommer problem, och självfallet beklagar vi det, men jag tror ändå attdet är farligt att schablonisera så starkt som här har gjort.Min bestämda uppfattning är att detta är en mycket angelägen inomkyrklig fråga,och jag hoppas verkhgen att man skall kunna komma mycket långt fram mot enlösning av den genom en större tolerans och förståelse och genom ett försöktill samarbete under de av lagen angivna villkoren. 12 § Svar på fråga1980/81:327 om bruttovikten för timmertransporter på väg har frågat mig om jag är beredd medverka till att en högre bruttovikt blir tillåten för timmertransporter under vinterhalvåret i norraSverige. Om bruttovikten för timmertransporter på väg Frågan påminner mig om en gammal skämtteckning; där en manstår och lastar stenar i korgar som hänger över ryggen på en åsna. "Tål duden så tål du den" säger mannen och fortsätter lasta på den stackars åsnanså att magen nästan släpar i marken. På samma sätt är det med våra vägar. De tillåtnabelastningarna på vägarna och broarna har successivt höjtsutan att några egentliga förstärkningsarbeten har gjorts. Det är riktigt att vägarna kan tåla en viss högrebelastning när de är tjälade. Problemet gäller broarna. Vi har många gamla ochdåliga broar som får tåla högre belastningar än som var meningen när debyggdes. Redan nu slits dessa broar hårt. Ökad belastnihg på dessa skullemedföra att underhållskostnaderna stiger. Både jag och är positiva till att ökalastbilarnas kapacitet och därmed minska kostnaderna för bl. a. skogsbruketstransporter. Det här är en intressant och svår fråga, som jag vet attvägverket tittar närmare på. Jag kommer med intresse att ta del av resultatenav verkets undersökningar. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 54PER-OLA (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. För att spinna vidare på liknelsen om åsnan vill jag sägaatt jag tycker att svaret påminner om åsnan mellan hötapparna. Å ena sidanmedges att vägarna tål en högre belastning , men å andra sidan avvakta undersökningar. Kommunikationsministern säger också atthan tycker att frågan är svår. Jag tror emellertid att det vore angeläget ochmycket värdefullt att få ett snabbt besked i frågan, så att en lösning kommertill stånd. Bakgrunden är denna: Under innevarande vinter har mångaåkeriägare i norra påförts mycket höga avgifter för överlast i sambandmed virkestransporter. Virkestransporterna sker huvudsakligen från inlandsregionernatill industrierna i kustbygden. Eftersom avstånden är långa-upp till 40milenkel resa-vill lastbilsägarna självfallet utnyttja bilarnas lastkapacitet såmycket som möjligt. Ofta leder detta till att man får överlast. Det är emellertid svårt att i förväg avgöra huruvida manhar överlastat sitt fordon eller ej, beroende på tidpunkten för virketsavverkning och surhetsgraden under olika tider av året. Därför går det intealltid att sätta likhetstecken mellan antalet kubikmeter som man lastar på enbil och det antal ton som tillåts på vägen. Därför överskrids också oftatotalvikten . De norrliindska vägarna tål ju en högrebelastning. Argumentet att broarna inte skulle tåla en högre belastning är väländå en sanning med modifikation. Man kunde ju ha en bestämmelse om nedsatthastighet när det gällerbroar med sämre bärkraft. Det är ju hastigheten gånger vikten som i viss månutgör det totala trycket på broarna. Jag har full förståelse för den oro som åkeriägare iNorrbotten känner. Varje krona i överlastavgifter som man får erlägga försämrargivetvis det ekonomiska resultatet. För skogsbruket innebär det en ökning avkostnaderna, om inte bilarnas kapacitet kan utnyttjas till fullo. Eftersombilarna tål en högre belastning, vore det angeläget att tillåta enhögre totalvikt, exempelvis - möjligen 15 aprili norra . Förslagsvis kunde man tillåta . Avslutningsvis vill jag fråga: När bedöms vägverketsundersökning vara klar, och när kan man vänta ett mer konkret besked avkommunikationsministern? Om bruttovikten för timmertransporter på väg undersöker frågan , men det bör vararimligt att förvänta sig att det kan vara klart till nästa säsong. är detväl tyvärr . Det är klart att man kan diskutera en höjning av dettillåtna axeltrycket, exempelvis till när det gäller sjuaxliga bilar.Men problemet är och förblir broarna. Det är väl rätt som att de skulle ha en något större bärkraft, om man sänkte hastigheten. Detvore bra om man kunde lita på att alla verkligen sänkte hastigheten, men det ärinte så lätt att veta om alla gör det. De flesta är säkert rejäla och duktiga,men det räcker att någon inte är det. Då kan det tyvärr inträffa en olycka. I de fyra nordligaste länen har vi alltså 600 broar sominte skulle klara 55 tons axeltryck. Det här är ju ett problem i hela landet,men i de fyra nordligaste länen ligger det till på det sättet. harredan sagt att en ombyggnad av 100 av dem till 55 tons bärkraft skulle kosta200-300 milj. kr. Men jag skall naturligtvis höra efter, om det finnsförutsättningar att sänka hastigheten, så att problemet utan ombyggnad.Då återstår ju 500 broar, som skulle kunna genom en enklareförstärkning. Det är möjligt att de har bättre förutsättningar, så att en högrevikt skulle kunna tillåtas i vissa fall. Jag skall gärna se på detta, för isak har rätt. Vi skall försöka tillåta så stor last sommöjligt, men det får naturligtvis inte bli så, att vi förstör våra broar. Litetoroad för att sänka hastigheten är jag naturligtvis. Jag tror, som sagt, att deallra flesta respekterar bestämmelserna, men vad händer om någon inte gör det? 56PER-OLA (): Många av de aktuella broarna borde kunnabyggas om till måttliga kostnader. Det är trots allt inte alla vägar som brukasför stora timmertransporter. Gör man en ordentligt kartläggning, kommer man nogfram till att det trots allt inte är så många. Sedan är det väl också rimligt att i sinplanering räknar med att göra de förstärkningar som är nödvändiga för attnäringslivet ute i bygderna Ombevarande av alléer i Jagär tacksam för att kommunikationsministern har intresse för saken och hoppasatt man, som kommunikationsministern sade, nästa säsong kommer att.vara klarmed ett nytt förslag som innebär en lösning. Kommunikationsministern har jugenom att åka tidigare visat intresse för övre . Kan hanockså visa intresse för denna fråga i den här delen av landet är jag tacksam. 13§ Svar på fråga 1980/81:337 om bevarande av alléer i har frågat mig om jag viill medverkatill att alléerna i bevaras och inte ersätts medplaststolpar. Den fridlysta Hjälmarödsallén behöver föryngras. därför lämnatvägförvaltningen tillstånd enligt naturvårdslagen att avverka ochplantera nya alléträd. 58 KARINAHRLAND (fp): Jag får vältacka för det svar jag fick. Jag tycker om korta svar, men jiäg tycker också omsvar på frågor som jag har ställt. Min fråga handlade orn alla alléer i Skåne.Almarna i Hjälmaröds är fridlysta och skall återplanteras. Det vet jagockså. Men därutöver vet jag att i det sammanhanget har framkommit attvägverket vill ta bort alla andra alléer i . Det är inte bara almar i Hjälmarödvi bör skydda. Det är pilar och lindar, ask och oxel längs många skånska vägar.Jag måste alltså be att läsa frågemeningen en gång till. Noga!Sedan kanske jag kan få ett svar. Skallvi tillåta att trädalléerna i ersätts med vita plaststolpar? Vägverketvill det därför att alléerna sägs vara trafikfarliga. Dessutom kostar de enslant emellanåt när man skall hamla träden.