prot · G409134 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är fredsorganisationen som skall producera vårkrigsorganisation, utbilda och bygga upp krigsförbanden-och detta med krav påhög kvalitet. Kravet på förmåga och kapacitet hos våra fredsförband är högt.Kapaciteten är beroende av att det i fredsorganisafionen finns personal som kanutbilda förbanden, mobilisera och leda krigsförbanden i det sårbara och mycketkänsliga mobiliseringsskedef. Den är också beroende av aft det finns tillgångtill ufbildningsanordningar och övningsfält i tillräcklig omfattning för ensnabb mobilisering - för att på kortaste möjliga tid åstadkomma krigsdugligaförband. skulle jag vilja påstå, stödjepunkterna i detsvenska försvaret. Det är myckel viktigt alt vi under vårt arbete håller det iminnet. Man bör noggrant och ingående-och jag förutsätter att detsker- granska om tänkta reduceringar, flyttningar och indragningar av förbandverkligen ger de besparingar och de vinster som man ofta och mycket snabbträknar fram och kalkylerar med. Låt mig i detta sammanhang även starkt understrykabetydelsen och värdet av ett väl fungerande samarbete mellan fredsförbanden ochfrivilligorganisationerna. Frivilligförsvarets stora betydelse framhålls oftaoch gärna i offentliga uttalanden och vid högtidliga tillfällen - även ifrånriksdagens talarstol. Men def är viktigt aff vi i vardagsarbetet visar atf vimenar vad vi så gärna ger uttryck för. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. Frivilligorganisationerna är nämligen i sin verksamhet imycket hög grad beroende av det stöd i form av instruktörer, transporter ochövningsmaferiel som kan erhållas från de militära fredsförbanden. Man bördärför vid utarbetandet av den framtida fredsorganisationen beakta detta.Verksamhetsområdet för de regionala delarna av de frivilligaförsvarsorganisationerna omfattar som regel ett län. Förekomsten av ettmilitärförband inom organisationens verksamhetsområde är av mycket stor - föratf inte säga avgörande - betydelse för organisationens arbete, rekrytering avmedlemmar, utbildningsarbete och verksamhet över huvud taget. Bristen på eller förlusten av militärt förband ellerfo-stab inom frivilligor-ganisationernas regionala verksamhetsområde medför attdessa får höga rese- och traktamentskostnader för instruktörer, högatransportkostnader för materiel och dessutom stora tidsförluster i samband medresor och transporter. Det är därför myckel angeläget att dessa synpunkterbeaktas och vägs in i det förslag som vi har att emotse angående försvaretsfredsorganisation. Låt mig sedan gå över till att kommentera detvå särskilda yttranden som jag har fogat till utskottets betänkande. Detförsta yttrandet gäller lekmän i försvaret på regional och lokal nivå. Dennautredning behandlas i propositionen och även i utskottsbetänkandel.Departementschefen har ställt den försöksverksamhet som föreslås avutredningen . Utskottsmajoriteten ansluter sig tilldepartementschefens ställningstagande att denna fråga lämpligen bör prövasförst i samband med kommande års försvarsbeslut. Jag instämmer i detta förslagfrån utskottet. I princip ställer sig dock utskottet positivt till ett ökatlekmannainflytande i form av beslutande styrelser på lokal och regional nivåinom försvarsmakten i enlighet med utredningens förslag. Visserligen är detfråga om en försöksverksamhet, men alla har vi säkert den erfarenheten, atfhar vi väl fått i gång en försöksverksamhet och denna inte visar sig varaalltför negativ, får den bli permanent. Jag delfog i utredningen och delade majoritetensuppfattning att man bör sträva efter aft bredda och fördjupa kontakterna mellanförsvarsmakten och samhället i övrigt. Vad jag däremot infe kunde ansluta migtill var ställningstagandet fill beslutande styrelser pä förbandsnivå. Dessakommer enligt min uppfattning att medföra ytterligare byråkratisering.Därigenom kommer arbetet att bli tyngre och besluten att fördröjas. Nackdelarnamed sådana styrelser kan inte uppvägas av de fördelar som onekligen ocksåfinns. Min uppfattning är atf försvaret är väl förankrat i samhälletoch aft kontaktytorna med samhället är breda och goda. Jag har därföri ett särskilt yttrande i utskottefs betänkande, liksom i en reservation somjag framställt i samband med utredningsarbetet, gett uttryck för atf ett ökatoch fördjupat samarbete mellan de militära förbanden och resp. kommuner ochlandsting bör ske genom att del samarbete som redan existerar ytterligareutvecklas. Detta samarbete bör komma till uttryck i form av ökad informationfrån ömse håll samt i form av eff ökat och. som jag ser def. på de allra flestahåll redan väl etablerat samarbete i konkreta frågor. Så några ord om det särskilda yttrandet angåendeutbildningspremier fill vissa värnpliktiga, vilket har berörts tidigare. Närriksdagen beslutade om en ny befälsordning var inriktningen bl. a. att den nyaordningen skulle befrämja rekryteringen av yrkesofficerare inom försvaret ochaff man skulle få en god kvalitet på aspiranter till yrket. Därför framhöllsdet också i propositionen alt det var viktigt aff få en så stor bredd sommöjligt vid rekryteringen till officersyrket och aft det var angeläget atf mankunde rekrytera yrkesbefäl från alla kategorier av befälsufbildadevärnpliktiga. har bestämmelserna för utbildningspremier - som vifidigare hört - fått en sådan utformning att man mer eller mindre hämmarrekrytering från en viss grupp av befälsufbildade värnpliktiga. Det är ju såatt värnpliktiga som uffagits fill kompanibefälsufbildning efter genomgångenutbildning får en premie på . Men om den värnpliktige efteravslutad kompanibefälsufbildning beslutar sig för atf övergå tillyrkesofficersutbild-ning förlorar han premien, alltså , medan allahans kamrater som genomgått samma kompanibefälsufbildning får premien, underförutsättning aft utbildningen är godkänd. Dessa förhållanden måste verkanegativt på rekryteringen av yrkesbefäl ur kategorien värnpliktiga just i detskede då man kan räkna med att deras intresse skulle vara störst och straxinnan de står beredda aff lämna militärtjänsten. Denna grupp värnpliktiga börgenom aff de uffagits till kompanibefälsufbildning vara en särskilt attraktivgrupp, som det gäller att rekrytera från till officersyrket. Även om jag inte har något särskilt yrkande på den härpunkten - frågan är från många synpunkter komplicerad - har jag genom mittsärskilda yttrande velat understryka att man måste finna en lösning påproblemet och ändra det nuvarande premiesystemet, så all man inte lägger hämskopå rekryteringen av yrkesofficerare ur den värdefulla grupp värnpliktiga som dekompanibe-fälsufbildade utgör. Med detta yrkar jag bifall fillförsvarsutskottets hemställan på alla punkter i dess betänkande nr 31 ochavslag på reservationerna utom på reservation 10, som jag yrkar bifall till. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. 60HOLGER () rephk: Jag noterar med tillfredsställelse aff herrOskarson är posifiv till våra tankegångar i motionen. Det kan kanske utgöra ettgott omen inför behandlingen av frågan i försvarskommittén och inför ettframtida riksdagsbeslut. Men, herr talman, i betänkandet anger utskoftsmajorifetenföljande; "Både överbefälhavaren och statssekreteraren iförsvarsdepartementet har inför utskottet understrukit betydelsen av en lämpligavvägning i detta hänseende i det fortsatta rationaliseringsarbetet inomförsvarsmakten. försvarskommiffé måste överväga frågan i sitt arbetemed fredsorganisationen års försvarsbeslut." Om utskottsmajoritefen hade velat tillkännage detta förregeringen, hade vi infe behövt skriva någon reservafion. Utskotfsmajoritetenskriver sedan det som läste upp: 7 protokoll 1980/81:133-135 Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. "Utskottetanser att personalminskningen inom det militära försvaret inte får leda tillbestående kostnadsökningar, vilket skulle kunna ske genom ökat anlitande avkonsulter. Något uttalande av i enlighet med mofion 1603 behövsinte." - Det måste väl vara en logisk kullerbytta, . Om herrOskarson är intresserad av att få denna fråga utredd och av ett förslag i dethär avseendet, är det säkrast aff han röstar för vår reservation. 61 () replik: Jag har litet svårt att förstå HolgerBergman. Det är ju så. som han själv läste upp, atf försvarskommittéskall överväga den här frågan i sitt arbete inför nästa års försvarsbeslut. Ioch med def har ju def krav som här framställt, liksommotionärernas yrkande om en utredning, fillgodosetts. Det är väl infe meningenatf man skall tillsätta en utredning vid sidan av försvarskommittén - den skallju ta upp den här frågan. Därmed kan jag infe förstå annat än aft motionärernasönskemål är väl tillgodosett. 62 (): Jag hade anmält mig till den här diskussionennärmast för atf ta upp ett par saker som behandlas i försvarsutskottetsbetänkande, nämligen tidningen och den framtida ställningen förförsvarets personalvårdsnämnd. Det skulle vara frestande att kommentera en del av det somhar sagts i debatten i övrigt, infe minst närdet gäller säkerhets- ochförsvarspolitik, men jag skall nöja mig med aft göra ett par kommentarer tillde senaste inläggen, som rört förändringarna i fredsorganisationen. Det finnsanledning att återkomma fill de frågorna senare, i och med aft vi får klartredovisade förslag aft fa ställning fill. Jag kan bara konstatera att det sagts att detär väldigt dyrt att vara fattig. Och frågan är hur man på lång sikt åstadkommerden bästa ekonomin inom försvaret. Det är ingen tvekan om aft de ständigaförbandsnedläggningarna skapar en väldig oro bland den fast anställdapersonalen, både den civila och den militära. Vi riskerar alltså-det vet vi averfarenhet när det gäller den militära personalen - aft förlora många aktivaoch unga officerare, som vi hade hoppats skulle kunna göra insatser under mångaår inom def militära försvaret. Det är givet aff def för med sig en kostnad. Vihar redan förut besvärande vakanser, som kommer atf bestå även om vi gör ennedläggning av fredsorganisationen. Jag tillhörde en gång FFU, som kallades def svarta gänget.Nu har man någonfingsom kallas dödspatrullen. När vi arbetade med FFU ochriksdagen fattade det långsiktiga beslutet med anledning därav, var def vårförhoppning atf FFU skulle ha lagt fast fredsorganisationen -sådana var direktiven. Men förband som då fick klartecken atf vara kvar har,utan af t def gått lång fid, på nytt kommit i farozonen. Och def är ingentvekan om, herr talman, att det är sådant som bland de fast anställda inomfredsorganisatio- nen skaparen betydande oro, vilket naturligtvis är negativt ur försvarefssynpunkt. Sedan skall man kanske inte alltid se en fråga snålt inomförsvarsramen. Def skulle vara intressant att se - när man en gång i framtidenräknar på det -vad nedläggningen av 5 kommer atf innebära ursamhällsekonomisk synpunkt. Def kan bli intressant aff se den totalabesparingen - om man gör en beräkning både vad avser försvarsramen och vadavser en samhällsekonomisk fotalkalkyl. Jag ville bara göra de här kommentarerna med anledning avde diskussioner som har förts här. Vi får väl anledning aft återkomma tilldessa frågor. Jaghar tillsammans med elt par medmotionärerföreslagit att tidningen skall förändras. Värnplikts-Nytt får förbruka högst 1,2 miljoner, och dessa skall täcka såväl produktionskostnadsom distribution. Jag kan försäkra kammarens alla närvarande ledamöter aff defär många som anser att 1,2 miljoner är 1,2 miljoner för mycket. Och det är bakgrundentill att jag dristat mig till att framlägga motionen. Jag menar att, regeringenborde överväga infe aft lägga ned tidningen utan aff förändraden efter den modell som man haranvänti . Där har man ändrat tidningenManskaps-A visa till , och den är alltså ett språkrör för allpersonal inom försvarsmakten - för de fast anställda liksom för devärnpliktiga. Jag tror aft sådana förändringar skulle ha upplevts som positivaav väldigt många även här. Jag vet av erfarenhet, genom alla de kontakter jag har medfast anställd personal ute på förbanden, att Värnplikts-Nytt ofta uppfatfas somväldigt negafiv i sin attityd gentemot myndigheten och inte minst mot befälet.Den tar ensidigt de värnpliktigas parti gentemot befälet, och dess reportage ärockså väldigt vinklade. Vi har en strävan - del ligger i hela def arbetesom utförs inom försvaret - att åstadkomma en ökad samhörighetskänsla mellanbefäl och värnpliktiga, och många tycker att den här tidningen motverkar dessasträvanden och finner det egendomligt atf verksamheten finansieras medskattepengar. Var och en som sysslar med militära frågor vet ättsamhörighetskänslan är av avgörande betydelse för atf ett förband skall fungerai fredstid och, i än högre grad, i ofred på ett fillfredsställande sätt. Det äralltså, herr falman, anledningen till att jag velat fa upp frågan. Jag fick i går senaste numret av . 1 enledare under rubriken på Värnplikts-Nytt talar man om att jag görett slugt försök att tysta Värnplikts-Nytt, att jag åsidosätter tidigare fattatriksdagsbeslut, i samband med vilket jag har uttalat att tidningen skall varaett organ för de värnpliktiga -varvid man glömmer att varje riksdag är suveränaft ändra fidigare fattade beslut. Man nämner också en lång rad andra saker.Jag skall infe fa upp dem. Jag tycker att försvarsutskottet i sin skrivning är någotoptimistiskt när man tror aft det skall inträffa vad som skulle kunna kallasför en självsanering: att de värnpliktiga i redaktionen sjäWa skulle upptäckaaft fidningen inte längre anses vara läsvärd och ändra på det. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. Jag hoppas atf utskottet har rätt. Jag skall infe ställanågot yrkande på den här punkten. Det finns anledning att återkomma när jag harsett om utskottet hade rätt eller ej. Så bara några få ord om försvarets personalvårdsnämnd. Jagvill säga till , som är ledamot av nämnden, att det är nödvändigtoch angeläget att hålla isär försvarets personalvårdsnämnd och försvaretspersonalnämnd. Nämnden har funnits i ett tjugotal år. Jag har själv varitledamot av den i ett tiotal år - jag kom in i den . Jag skall gärna erkänna aft jag inte upplevde de förstaåren som speciellt arbetsamma. Jag tyckte kanske inte heller att arbetet var såsärskilt betydelsefullt. Vi yttrade oss över utredningar, vi gjorde i enlighetmed den instruktion som regeringen hade lagt fast en hel del besök på olikaförband. Men jag har sedan kunnat konstatera att arbetsuppgifterna för nämndenundan för undan har ökat. Jag upplever faktiskt nämndens arbete somvärdefullt. Den utgör nu - inte minst sedan vi fått till stånd de betydandeförändringarna i fredsorganisationen - ett värdefullt kontaktorgan mellan demilitära myndigheterna och de värnpliktiga ute på förbanden; vi har kontakt medmilitär och civilmilitär personal på alla nivåer. Nämnden består av representanter för de fyra demokratiskaparfierna, för myndigheten, för de värnpliktiga och för de fackligaorganisafionerna. Jag tror att man - jag har under desenaste tre åren i egenskap av ordförande haft anledning att verkligen engageramig i def här arbetet - också ute på förbanden har upplevt våra besök sombetydelsefulla. Det är från den synpunkten beklagligt atf det nu övervägs enförändring av nämndens ställning. Jag vet att min ersättare i nämnden,, delar den här uppfattningen om nämndens verksamhet. Jag vill sluta med att säga att för att ingenskall tro att vi slår vakt om vår egen ställning - som ordförande eller somledamot av nämnden -avser vi att vid den votering som kommer atfföretas om nämndens ställning avstå från aft rösta. Jag har, herr falman, ingetyrkande. Idetta anförande instämde () Anf.63 () replik: Jag ber om ursäkt om jag vid något tillfällehar benämnt försvarets personalvårdsnämnd fel. Jag hoppas att Per-OlofStrindberg ändå har förstått vad jag har menat. Jag tycker det är beklagligt om man skulle uppfatta det såalt nämnden är nedläggningsmässig. Det är lätt att få den uppfattningen av från moderat håll vill omorganisera den och lägga in den understabsorganisationen. Hur det skall gå till och hur man under de förhållandenaskall få en nämnd att fungera på det sätt som nämnden gör har jag svårtatt förstå. Jag vill därför fråga om han har någonuppfattning om hur den organisationen skall se ut. Jag är, som också nämnde, ledamot avnämnden - jag har dock infe varit det så länge som . Jag uppfattningen att det är av ganska stor betydelse att nämnden kommer ut påförbanden och får träffa representanter för framför allt personalorganisationerna,myndigheten och de värnpliktiga. Man kan då gå runt och titta på hur devärnplikdga har det och diskutera deras problem. Jag tror också att de tyckeratt det är mycket värdefullt att få träffa oss i nämnden. Om regeringen kanske infe alltid vidtar de åtgärder vivill, kan de som representerar nämnden på olika områden, var och en inom sittgebit, arbeta för aff få till stånd rättelse av det som infe är riktigt bra påde olika förbanden. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. 64 () replik; Beträffande benämningen personalvårdsnämndville jag bara göra ett påpekande - är naturligtvis ursäktad. Om departementschefens förslag hadegått igenom, förutsatte jag aft skulle få besluta om denframfida utformningen av personalvården och personalvårdsnämndens ställning. Åandra sidan har jag inte haft anledning aft närmare funderaöver problemet, eftersom jag har varit på det klara med att socialdemokraternaskulle yrka avslag på förslaget och få stöd av och . 65KARL-ERIK SVARTBERG (s): Jag vet inte om det är så hedrande förcentern atf hamna på samma linje som när det gällerdemokratifrågorna. Av debatten har framgått att har förenat sigmed och när det gäller lekmännen i försvaret påregional och lokal nivå. De vill bromsa förslaget . Det är sådant som medaktuellt språkbruk kallas en viss tempoförlust. När det gäller demokratifrågorna i övrigt är det på sammasätt. Regeringens inställning till värnplikfsinflytandefrågorna avviker inte pånågot sätt från det som vanligen präglar den konservadva synen pådemokrafiseringsprocessen. Man talar vackert om betydelsen av den värnpliktigesengagemang och delaktighet som en grundläggande förutsättning för attförsvaret skall kunna uppnå avsedd effekt. Man säger t. o. m. att "enutveckling mot ökad samverkan och vidgat medinflytande kan förbättraförutsättningarna att nå dessa mål". Men sedan är det nästan tvärstopp.Med ord och uttryck som "emellertid", "särskilda krav", "rationellt","realism", "krav i krig" etc. bromsar regeringen deblygsamma förslag som värnplikts-inflytandekommittén har lagt fram. Vi socialdemokrater känner naturligtvis igen handlagetfrån striderna om den allmänna rösträtten, medbestämmande i arbetslivet osv. Imotion 349 har vi socialdemokrater därför krävt vidgat medinflytande för devärnpliktiga. Vi anser att en ökad demokratisering av förhållandena undervärnpliktstiden är av stor betydelse för att stärka uppslutningen kring vårtsamhälle. Den påverkar därmed också viljan atf delta i försvaret av vårt land. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. Kraven påvidgade möjligheter för de värnpliktiga att påverka sin miljö och sinaförhållanden kommer ursprungligen från de värnpliktiga själva. Det gällerdärför aff vara lyhörd för dessa. Det är egenfligen rätt blygsamma krav som harframställts av värnpliktsinflytandekommitfén. Värnplikfsråd och en förändrad förbandsnämndär vad man föreslår. Liksom regeringen anser vi att inflytandet bör förankrasväl på plutons- och kompaninivå. Vi anser dessutom atf det ligger storafördelar i att det vid varje förband finns en organisatorisk bas för devärnpliktigas medinflytande. Vi ansluter oss därför till kommitténs förslag omett värnplikfsråd vid varje förband. I värnpliktsrådet bör ingå alla plufonsvisutsedda förtroendemän. Genom atf de värnpliktiga i värnplikts-rådet får ettrepresentativt organ som de själva förfogar över och bestämmer över, kanförbandsnämnden ges en mer hanterlig utformning, somvärn-pliktsinflylandekommittén föreslog. De socialdemokrafiska ledamöterna i kommittén pekade i enreservation på utbildningsfrågornas betydelse. En rad remissinstanser anslötsig fill förslaget i reservationen om en särskild utbildningsnämnd. Vi tror aftdet finns starka skäl aft fa fasta på det förslaget, som särskilt markerarutbildningsfrågornas vikt. Slutligen föreslog kommittén en förstärkning avvärnpliktiga arbetsgruppens resurser. Av ekonomiska skäl har vi nu infe kunnatsträcka oss så långt som värnpliktsinflytandekommittén gjorde i sitt förslag,men vi förespråkar en ökning om . Def gäller här helt enkelt att ge de värnpliktiga möjlighetaft pröva sig fram till en större delaktighet i utbildningsfrågor och andrafrågor som berör dem själva. Det här är ingenfing som man kan avvisa avkostnadsskäl. Det är, såvitt vi förslår, enbart en broms pådemokratiseringsprocessen man har lagt genom aff avvisa dessa blygsammaförslag. Jag yrkar härmed bifall till reservafion nr 6. 66GUNNAR () replik: får naturligtvis gärnastå och berömma sig själv för atf vara förespråkare och kämpe för demokratin,men när han försöker påstå att andra inte är det kan jag infe hålla med honom.Om han hade riktat påståendet mot mig personligen skulle jag kanske kunnatförstå def litet bättre, men det går infe på något sätt att rikta det motmoderata samlingspartiet. Om jag först går till frågan om styrelser vid förbandenvill jag säga atf jag infe vänt mig mot aff man får ett ökat inflytande frånsamhället. Vad jag har vänt mig mot är att formalisera det alltför mycket. Detär detta jag oroar mig för. Samma sak gäller de värnpliktigas inflytande. Detta finnsnu organiserat i förbandsnämnder - det tror jag aft kännertill - och genom kompaniassistenter. Kompaniassistenter och representanter iförbandsnämnder väljs av de värnpliktiga, och vid sammankomsterna har demöjlighet att framföra synpunkter på vilken fråga som helst. inte finnaatt inflytandet på något sätt är begränsat . Regementsnämnder inrättades på 1950-talef. Jag hade självförmånen att sitta med i den första som fanns på mitt förband. Jag uppskattademycket detta arbete och fann det värdefullt, och jag vet att det har fortsattpå samma sätt och att def betraktas som intressant och nyttigt såväl av devärnpliktiga som av regementsledningen. Att formalisera inflytandet genom inrättande av råd ochdärigenom också få en utökad byråkrati tror jag inte leder till någraväsentliga fördelar. Jag skall inte göra några absoluta värderingar, men def ärmin bestämda uppfattning att som det fungerar nu fungerar def väl. Planering och anslag för det militära försvaret, m. m. 67 () replik: Bara mycket kort med anledning av vad herrSvarfberg sade om lekmannainflyfandef på regional och lokal nivå och centernsställningstagande i den frågan. Bakom utskotfsmajoriteten står alltsåcenterpartiet, moderata samlingspartiet och folkparfiet, och avulskottsbetänkandet går det lätt att läsa ut att det inte är fråga om att detinte skall bli någon försöksverksamhet med lekmannainflytande. Def är fråga omliden, som jag sade i mitt första inlägg. Man uppnår kanske inte alltid denstörsta fördelen genom aff skynda på, utan det blir måhända en lika stor fördelvid eff senare tillfälle, om alla fyra parfierna enas om den härförsöksverksamheten. 68KARL-ERIK SVARTBERG (s) replik; Jag vill börja med att säga till jag åberopade de talare som varit uppe i debatten och förespråkat det jagkallade tempoförlust när det gällde att förbättra demokratin ochlekmannainflyfandef i försvaret. Sedan vill jag säga fill afthistorieskrivarna och jag har ungefär samma uppfattning i fråga om f. d.högerns, nuvarande moderata samlingspartiets, inställning tilldemokrafifrågorna. Det parfi företräder har i långa styckenvarit en broms för demokratin i det här landet. talar om regementsnämnder, men def är välförbandsnämnder vi resonerar om. Vi vet ju-det framgår också av den utredningsom värnpliktsinflytandekommittén har gjort - atf mängder av förbandsnämnder ärotympliga och ohanterliga och aff de infe fungerar av många andra skäl.