prot · G409162 · 1980-12-31 00:00:00 — Vet man att man har en svag uppförsbacke iform av belastningar, kommer det att stimulera till försök att redan nu planeraoch undersöka om man inte kan gå över till modernare tonnage. Risken med attsätta upp en "vägg" 1984 äratt kommer attutsättas för starka påtryckningar, då redarna säger; Vi har inte råd att bytatonnage. Nifår skjuta det här beslutet . Det är, somjag ser det, den största risken med utskottsmajoritetens förslag. Annars tyckerjag, i och för sig, inte att förslagen har någon större skillnad. Jag uppleverbara att risken är stor - med den konstruktion som utskottsmajoritetens förslaghar - att förslaget icke kommer att träda i kraft . När vikommer till den tidpunkten kommer beslutet att flyttas ytterligare ett antal årframåt i tiden. AnL 80BIRGER ROSQVIST (s) replik: Nog uppfattar jag det som - och jag tror attjag talar även för de andra i utskottet, med undantag av och herrKomstedt - en form av ohelig koalition på denna punkt mellan lastbilsintressenaoch , som säger sig företräda andra intressen. Denna uppfattningbygger jag på det resonemang som förts i utskottet kring den här frågan. Utskottsmajoriteten säger inte att avgiften skall vara 2kr., och att vi skall ta ett stort steg 1984. Vi säger att avgiften börinföras. Det betyder att vi har på oss. Det hinner rinnamycket vatten genom , , ochtiderna kanske hinner ändras. Det kan kanske komma fram andra konstruktioner påfartyg, som är ännu bättre än de dubbelbottnade vi talar om i det härsammanhanget. På det här sättet har vi fått en respit, under vilken vi kantänka igenom förslaget. Det är framför allt rederinäringen tillsammans med deombordanställdas organisationer som har protesterat mycket kraftigt mot detsätt på vilket den här Den modell som föreslår har inte Nr 162accepterats av vare sig den ena eller den andra parten, som jag nyssnämnde, Tjefjappn rlpn och utskottsmajoriteten accepterar den absolut inte heller. AnL 81RUNE () replik: Det är ingen idé att debattera detta vidare.Jag vill bara notera att vi inte heller i reservationen förutsätter en avgiftom . Vi skriver: "Det är därför önskvärt att avgiftendifferentieras i de berörda farlederna och vattenområdena med beaktande avexisterande fraktskillnader mellan sjö- och landtransporter till aktuelladestinationer." Det tror jag inte avviker från utskottsmajoritetens åsikt. Anledningen till att vi vill ha avgiften relativt snabbtär att det annars kommer att vara lönsammare för redarna att använda dessafartyg för kemikalietransporter. För kemikalietransporter krävs det dubblaskrov. Kemikalietransporter får inte köras med enkla skrov. Mot den bakgrundenkommer vi säkert inte att få några båtar med dubbel botten att gå upp i ,eftersom de med säkerhet drar något högre kostnader än de andra båtarna och kanfå bättre frakter med kemikalier. Låt mig bara avslutningsvis säga att hadesamma uppfattning som vi reservanter. Vid det tillfälle då vi hade en hearingi utskottet var utskottet, såvitt jag kunde förstå, i stort sett enigt om attdet var en lämplig lösning att införa ett avgiftssystem som skulle tråda ikraft och som successivt skulle få höjas till lämplig nivå.Wiggo Komstedt och jag var alltså inte alldeles ensamma om vår uppfattning. Attutskottsmajoriteten sedan ändrade sig är en annan sak. Det hade mannaturligtvis sina skäl för. AnL 82BIRGER ROSQVIST (s) replik; Det kanske kan vara intressant att poängteraatt en stor majoritet i utskottet - kanske hela utskottet så när som på någonenda ledamot - från början var av en annan uppfattning än att propositionenborde bifallas, men när man väl hade läst igenom handlingarna och tänkt igenomvad som kommit fram vid de hearings som förekommit i utskottet blev resultatetdet som föreligger i utskottsbetänkandet. Det finns stor anledning att varatillfredsställd med det, . AnL 83ERIK (): I proposition 1980/81:119 föreläggerregeringen ett handlingsprogram för miljösäkrare sjötransporter.Huvuddragen i propositionen omfattar i första hand åtgärder för att förebyggautsläpp av olja och kemikalier från fartyg. Handlingsprogrammet i övrigtomfattar åtgärder för att minska skadeverkningarna för miljön, när utsläpp harinträffat. För att minska riskerna för utsläpp i samband med olyckorkrävs åtgärder för att göra såväl fartyg som farleder säkrare. För att kommatill rätta med avsiktliga utsläpp gäller det bl. a. att skapa sådanaförutsättningar, både i hamnarna och på fartygen, att oljerester och annatavfall kan tas om hand och därmedinte behöver släppas ut i sjön. Ett av redovisat program förökad farledssäkerhet ligger till grund för ett handlingsprogram om ökadsäkerhet i farleder. Detta förutsätter ett långsiktigt och fortlöpande arbete.Sjöfartsverket föreslås få ökade resurser för utvecklingsverksamhet ochfarledsundersökningar inom ramen för programmet. Vidare föreslås att medelställs till förfogande för ett effektivare utnyttjande av vissanavige-ringshjälpmedel. När det gäller lotsning föreslås ett system därsjöfartsverket avses få bemyndigande att successivt utforma ett behovsanpassatlotstvång. För att ytterligare höja lotsningens kvalitet föreslås attsjöfartsverket tillförs resurser för vidareutbildning av lotsar. Föredraganden framhåller att sjöfartens internationellakaraktär innebär att åtgärder på sjösäkerhetsområdet, för att de skall bliverkningsfulla, vanligtvis måste vidtas i internationellt samarbete. Detförhållandet att av sjötransporterna till och från sker medutländska fartyg gör att nationella särkrav på t. ex. fartygens konstruktionsom villkor för att anlöpa svensk hamn måste utformas med hänsyn till bl. Väsentligt skärpta krav för sjöfartens del kanockså leda till snedvridning av konkurrensförhållandena gentemot andratransportmedel. Restriktioner mot fartygstrafik i vissa farleder, som medförökade transportkostnader, måste avvägas mot näringslivets behov av rationellasjötransporter och mot de miljörisker som följer vid en övergång tilllandtransporter. Utskottet instämmer i dessa synpunkter. De synes välöverensstämma med de sjöfarts- och trafikpolitiska mål som har fastställts avriksdagen. Det har rått stor enighet i utskottet om det betänkandesom här föreläggs . Endast i två avseenden har meningarna gått isär iutskottet. Det gäller avsnittet Miljösäkra kusttankfartyg, där ochWiggo Komstedt reserverat sig, och det gäller avsnittet Mottagning avoljeavfall m. m. från fartyg, där anmält ett särskilt yttrande.Jag skall därför något kommentera dessa avsnitt. Under rubriken kusttankfartyg föreslårföredraganden i propositionen att användning av fartyg med förhöjdmiljösäkerhet skall stimuleras genom ett särskilt avgiftssystem, som föreslåsträda i kraft . Utskottet delar föredragandens uppfattningatt utvecklingen mot miljösäkrare fartyg bör främjas. Det av föredragandenförordade avgiftssystemet bör införas - vilket betvivlar varautskottets ambition. Avgiften bör enligt utskottets mening gälla , och . Den avgränsning som behövs för attfastställa vad som avses med får enligt utskottets meninginte medföra att oljetransporter i farleden mellan öppna havet och Nynäshamnomfattas av avgiften. På en punkt har utskottsmajoriteten haft en annanbedömning än föredraganden och reservanterna i utskottet. Det gäller tidpunktenför avgiftssystemets införande. Utskottsmajoriteten föreslår att systemetinförs fr. o. m.den 1 juli 1984-detta av flera skäl. Ett snabbt införande av systemetskulle allvariigt kunna påverka konkurrensförhållandena mellan fartygs- och landtransporter.Marginalerna är redan mycket små, och ett överförande av oljetransporter frånsjö- till landtransporter skulle ytterligare öka miljöriskerna. Ett införandeav avgifter fr. o. m. den skulle mycket marginellt påverkautvecklingen mot miljösäkrare tonnage. Anskaffningen av nytt tonnage tarbetydligt längre fid, och ligger snarare bortom den tidpunkt - som utskottsmajoriteten förordar. Ett uppskov fill detta senare datum kanalltså icke anses fördröja övergången till ett av alla önskat säkrare tonnage.Samtidigt skulle branschen under en i och för sig besvärlig strukturförändringicke onödigtvis belastas av ytterligare kostnader. Konkurrenssituationen ärsvår nog ändå. Vad utskottsmajoriteten här anfört bör ge regeringentill känna. Underrubriken av oljeavfall m. m. från fartyg kan nämnas att enligtproposifionen finns mottagningsanläggningar för oljehaltigt barlast- ochtankspolvatten på ungefär 15 platser och anordningar för omhändertagande avoljeavfall från fartygs maskinrum o. d. på sammanlagt ca 50 platser. Ingentingtyder enligt propositionen på att dessa resurser kapacitetsmässigt skullevara otillräckliga. Vad som behövs är ett system som gör det attraktivt förfartygen att utnyttja möjligheten att bli av med oljeavfallet i hamn och intedumpa det i öppna havet. Enligtlagen 1980:424 om åtgärder mot vattenföroreningar från fartyg gäller förbud motatt ta ut särskild avgift för omhändertagande av bl. a. oljeavfall från fartygsmaskinrum o. d. I en förordning 1980:789 görs emellerfid undantag frånförbudet. Utskottetanser att det finns skäl som talar för att ifrågavarande undantag från förbudetmot särskild avgift, enligt den åberopade lagen, upphävs. Ett upphävande avundantaget torde också, enligt utskottets mening, underlätta för attinternationellt driva krav på att mottagning av oljeavfall i största möjligautsträckning skall vara befriat från särskild avgift. mening är det angeläget att finna en form för kostnadsansvaretsfördelning som tillgodoser såväl kravet på kostnadstäckning i hamnverksamhetensom principen att det är den som bedriver en miljöfarlig verksamhet som skallsvara för kostnaderna för att förhindra att miljöskador uppstår. Hamnavgiftentillgodoser i andra avseenden denna intresseavvägning, men utskottet vill inteutesluta att det går att finna en annan lämplig form, t. ex. farledsavgift -och här har alltså utskottet samma uppfattning som - för attinom ramen för intresseavvägningen täcka kostnaderna för mottagning avoljeavfall från maskinrum o. d. Utskottetförutsätter att det utredningsarbete som pågår inom i dennafråga bedrivs med största möjliga skyndsamhet. Fårjag fill sist, herr talman, om miljösäkra sjötransporter i Stockholms skärgårdsäga, att i ett kortare perspekfiv torde trafiken, med hänsyn fiH de storainvesteringar som gjorts i oljedepåer, i hamnar och i farleder, fortsätta somhittills. En snabb upprustning av Sandhamns-Dalarö-leden är nödvändig, ochutskottet föreslår därför att skall besluta anslå ytterligare 3 milj.kr. för denna upprustning, i avvaktan på slutliga bedömning avfarledsprioritering till och . Uppskov med behandlingen av vissa ärenden (JoU) Ett för anpassattrafikinformationssystem infördes . Tillsammans med systemet förMälaren-Södertälje-Landsort och det system som redan tillämpas för Oxelösund-Bråvikenområdetskulle en från trafik- och miljösynpunkt viktig och sammanhängande kuststräckatäckas av trafikinformation. I det längre perspektivet bör man, enligt utskottetsmening, i de forflöpande diskussioner som kommer att föras mellan berörda intressenteräven ta upp frågorna om alternativa lösningar av oljetransportproblemen iStockholm-Mälarregionen. Med hänvisning till det anförda yrkar jagbifall till trafikutskottets hemställan på samtliga punkter. Mom. 3 a (miljösäkra kusttankfartyg) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 265 röster mot 51 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservationen av och anfördamotiveringen. 1 ledamot avstod från att rösta. 3 c (föreskrifter för oljetransporter) Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 16 förmotion 1002 av i motsvarande del. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 3 e (miljösäkra transporter på och )Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 16 för utskottets hemställanmed den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 850 av motsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 b (föreskrifter för oljehantering) Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 16 förmotion 1002 av i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. 4 § Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1980/81:35 omuppskov med behandlingen av vissa ärenden. AnL 84 PERISRAELSSON (vpk): kommunisterna har flera gångertidigare markerat sin inställning i samband med förslag om uppskov med behandlingenav vissa ärenden. Jag vill i detta sammanhang bara påpeka att vi, eftersom viinte har varit representerade i jordbruksutskottet, inte har haft möjlighet att påverka behandlingen av frågan om vilkamotioner som skall uppskjutas till höstens . Vi vill fill protokollet notera att i varje fall en del,som vi anser, viktiga motioner borde ha behandlats under vårsessionen i ställetför att uppskjutas , som jordbruksutskottet föreslår. Men med hänsyntill tidigare gjorda markeringar i detta sammanhang avstår jag för dagen frånatt ställa något yrkande. Reglering av priserna på fisk 85 (): Jag ber att yrka bifall till utskottetshemställan. Utskottets hemställan bifölls. 5 § Reglering av priserna på flsk Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /81:37 om reglering av priserna på fisk, m. m. (prop.1980/81:198). AnL 86 PER (vpk): I jordbruksutskottets betänkande nr 37framläggs förslag om reglering av priserna på fisk m. m. Vi har inlämnat enmotion med anledning av den proposition som ligger bakom dettajordbruksutskottets betänkande. I den motionen yrkar vi att regeringen hosriksdagen hemställer om att livsmedelssubventionerna skall differentieras medutgångspunkt i resp. livsmedels värde ur näringssynpunkt och att fisk ochfiskprodukter härvid skall omfattas av subventionerna. I denna kammare har förts en debatt omprisreglering på jordbrukets produkter m. m. Jag höll ett längre anförande ivilket jag utvecklade vpk:s syn på livsmedelssubventionerna. Jag sade att viborde ha en upptrappning i stället för en nedtrappning. Upptrappningen skullefå till effekt att momsen restitueras till konsumenterna i form av frånnäringssynpunkt differentierade subventioner till en nivå som gör att momsenpå livsmedel i realiteten avskaffas. Vårt yrkande med anledning av föreliggande betänkande äratt också fisk skall betraktas som ett baslivsmedel och därmed bli föremål förprissubven-fion. I övrigt hänvisar jag till dendebatt som vi förde om prisreglering på jordbrukets produkter. Jag yrkar bifalltill motion 1980/81:2203. AnL 87GRETHE (): Priserna på våra baslivsmedel är föremål förett mycket stort intresse dessa veckor, då det aviserats mycket kraftigaprishöjningar. Men tyvärr är det sällan som fisk inräknas bland vårabaslivsmedel, trots att fisk av alla näringsexperter självklart räknas dit. Redan 1978fastställde grunderna för regleringen av priserna på 12 protokod 1980/81:161-162 Reglering av priserna på fisk fisk.Sedan dess har man tyvärr inte lyckats uppnå frivilliga överenskommelsermellan konsumentdelegationen och fiskets förhandlare om normpriser och dekvantiteter fisk som dessa priser skall beräknas på. Först i vår har manlyckats slutföra förhandlingarna om vilka normpriser som skall ligga till grundför utbetalningen av pristillägg till fiskare som får mycket lågaavräkningspriser samt om priserna på den överskottsfisk som inte kan avsättaspå den svenska marknaden. Det är jordbruksutskottets förhoppning att det med dennaöverenskommelse skall finnas möjligheter att också ge fisketsutövare en ökad trygghet och förutsättningar att nå en ekonomisk standard somär jämförbar med övriga gruppers i samhället. Våra yrkesfiskare, som ofta måsteutföra sitt arbete i mörker, i storm och under mycket primitivaarbetsförhållanden, är faktiskt värda vår uppskattning och en ekonomiskstandard som är jämförbar med likvärdiga gruppers. Det är också viktigt för det svenska folkhushållet attkonsumenterna får möjlighet att tillgodogöra sig den nyttiga livsmedelsresurssom fisken utgör. Till följd av att fått ökade fiskekvoter och en mermodern fiskeflotta kommer att kunna bli självförsörjande med fisk ochockså få över till export. Men det kräver ökade resurser och ökad kapacitet påolika områden. I sitt betänkande 37 behandlar utskottet också tvåmotioner. I motion 2203 krävs, som Per nämnt, ensubventionering av fiskpriset på samma sätt som skett på andra baslivsmedel.Även om utskottet gärna ser att konsumtionen av fisk uppmuntras, kan det f. n.inte förorda någon utökning av subventionerna, eftersom vi på grund av detstatsfinansiella läget håller på att avtrappa subventionsbeloppen. Därförföreslår utskottet att motionen lämnas utan åtgärd. I den andra motionen, motion 1009, krävs ökade resursertill fiskenäringen i i form av ökade medel för utbyggnad av fiskehamnaroch lån till utbyggnad av fiskeberedningsindustrin. Eftersom det under desenaste åren skett en stor ökning av fisket i , har utskottet sympatiför motionens syfte. Men redan under förra gavs ökade bidrag tillfiskehamnar, och även i årets tilläggsbudget har medel avsatts för utbyte aväldre fiskefartyg. Det har således redan hänt mycket på detta område. Utskottetanser därför att motionen kan anses vara besvarad med att inånga åtgärder redanhar vidtagits som är på väg att lösa en hel del av de problem som utan tvivelfinns för fiskerinäringen i . Det är mycket viktigt att det goda utgångsläge som f. n.finns för fiskerinäringen kan bli mer uppmärksammat av statsmakterna. Iframtiden bör nämligen fiskafänget kunna bli mycket lönande för de svenskafiskarna. Med dettayrkar jag, herr talman, bifall till utskottets förslag. Mom. 6(subventioner på fisk) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 16 förmotion 2203 av m. fl. 1980/81:62 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden betänkande 1980/81:35 om i år1988 (prop. 1980/81:200). AnL 88 (): Det finns mycket att säga om regeringens förslag i proposifion 200angående ekonomiska garantier för i . Jag skallav tidsskäl - även om frågan är mycket intressant -koncentrera mig till desynpunkter som anförs i den socialdemokratiska reservafionen i kulturutskottetsbetänkande. Den reservationen går ut på att av omsorg om de framfidaanslagen till idrottsrörelsen bör avslå regeringens förslag. Men först vill jag göratvå korta kommentarer i övrigt. Kalkyleni den utredning som regeringen bygger sitt förslag på innebär att i och Åre kan komma att gå med ett underskott påca 70 milj. kr. Regeringen begär bemyndigande att ikläda staten deekonomiska förpliktelser som kan följa av i och Åreår 1988. Vidbedömningen av denna fråga har vi socialdemokrater inte haft någon annan kalkylatt utgå ifrån. Men vi har naturligtvis konstaterat att utredaren självunderstryker den stora osäkerhet som kalkylen är behäftad med. Vi harocksånoterat jordbruksministerns skrivning i propositionen. Han framhåller att"den grova kostnads- och intäktsuppskattning för spelens genomförande somnu upprättats måste omgärdas med stora reservafioner". Underskottetkan alltså bli betydligt större. Ett bifall till propositionen innebär attstaten ikläder sig ansvaret för hela det eventuella underskottet, oavsett hurstort detta blir. Några möjligheter till vinst för staten föreligger inte. Detär därför inte möjligt att, som i motion 2206 föreslår,maximera statens åtagande till nämnda 70 milj. kr. Här gäller allt eller intet. Samtidigtvill jag slå fast, som vi skriver i reservafionen, att ett eventuellt beslut avriksdagen om ett statligt åtagande måste få bindande verkan för hela denaktuella perioden under de förutsättningar som angivits i propositionen. Detinnebär att det enligt vår mening inte kan bli fråga om att driva uppeller att försöka reducera riksdagsbeslut av denna karaktär, vilka ju avserinternationella utfästelser. I debatten har anförts, ibland som något av etthuvudargument, att bör bjuda igen eftersom svenskar alltid deltar . Här vill jag kortfattat säga att redan har bjuditigen. Vi gjorde det genom att erbjuda en svensk modell förgenomförandet av de . Det innebar att spelen skulleförläggas till fyra orter i landet, nämligen , , ochÅre. Motivet för denna uppdelning var att vi därmed skulle kunna utnyttjabefintliga anläggningar. Den inbjudan antogs inte av . Det kan inte vara plikt att återkomma med en inbjudananpassad till krav om koncentration avspelen som får till följd att tillfälliga anläggningar måste anskaffas tillstora kostnader. Det mest iögonenfallande är uppbyggnaden av bob- ochrodelbanan i till en kostnad av 42 milj. kr. enligt nu aktuellaberäkningar- en anläggning som troligen måste rivas när den olympiska eldenslocknat efter bara ett par veckors spel. Vårt huvudargument för att regeringens förslag skallavslås är att de betydande kostnader som i ett begränsatantal sportgrenar skulle åsamka statskassan kan befaras gå ut över de statligaanslagen till den samlade idrottsrörelsen. När riksidrottsstyrelsen uttalade sitt stödför de planerade gjorde man ett mycket viktigtförbehåll. Riksidrottsstyrelsen framhöll att en förutsättning är att destatsanslag till idrotten som går genom inte hållstillbaka på grund av att statsmedel kan komma att tas i anspråk för . Det heter i uttalandet: "Riksidrottsstyrelsen villdärför betona att den ställer detta som ett bestämt villkor för sin tillstyrkanav att arrangeras i ." I propositionen åberopas att riksidrottsstyrelsen haruttalat sig för ett svenskt arrangemang av . Men där sägs inteett ord om riksidrottsstyrelsens bestämda villkor. Detta är mycketanmärkningsvärt. Det är i sammanhanget intressant att jämföra med hurfrågan i detta hänseende behandlades . Detta belyses bäst i ett avsnitti kulturutskottets betänkande 1977/78:23. Där heter det: "uttalar i propositionen att han delar idrottsrörelsens uppfattningatt ett svenskt åtagande att arrangera inte får tas till intäktför att inskränka anslagen till idrotten." Något motsvarande uttalande görs alltså inte i den nuföreliggande propositionen. Man frågar sig oroligt varför regeringen inte villförsäkra att idrottsrörelsens ordinarie anslag inte skall inskränkas till följdav statliga utgifter för ett . Vad sägerdå utskottsmajoriteten i denna fråga? Jag noterar först att kulturutskottet entydigtunderströk att satsning på inte får inverka menligt på utvecklingenav det statliga idrottsstödet . I det nu föreliggandebetänkandet ger utskottsmajoriteten inga sådana löften. Frågan var uppe filldiskussion i utskottet,men utskottet nöjer sig med att säga följande: "Om och när det blir frågaom att anvisa medel för att infria det föreslagna statliga åtagandet är dettaett av de många moment som ingår i det reguljära budgetarbetet;" Här har idrottsrörelsen inget att förlita sig på, ingetuttalande att falla tillbaka på. Utskottsmajoritetens skrivning tyder på attidrottsrörelsen kan få bereda sig på att bära en betydande del av underskottetför ett i , om inte direkt så indirekt. Genom att hänvisa till det reguljära budgetarbetet harutskottsmajoriteten ytterligare förstärkt detta intryck. Vi vet nämligen genomårets behandling av idrottsanslaget hur den borgerliga riksdagsmajoriteten ochregeringen ser på stödet till idrotten. Som kammarens ledamöter kan erinra sig,avslogs det socialdemokratiska förslaget om ytterligare 5 milj. kr. tillidrotten för att hjälpligt och nödtorffigt täcka den urholkning av stödetsvärde som inflafionen medför. Redan nu pågår alltså genom den borgerliga politiken enallvarlig försämring av idrottsstödet. I det läget är det välbetänkt att avvisaregeringens proposition om garantier för underskott för ett . Medden skrivning som utskottsmajoriteten presenterar innebär ett sådantarrangemang ett ytterligare hot mot utvecklingen av anslagen tillidrottsrörelsen. Med hänvisning till vad jag nu anfört yrkar jag bifalltill reservationen vid kulturutskottets betänkande nr 35. AnL 89LARS-OVE (vpk): Vilka är det som är intresserade av ettolympiskt spel? Är det de som bedriver breddidrott, de som håller på medhandikappidrott eller kvinnoidrottarna? Nej, inte i någon nämnvärd grad. Är detdå de små föreningarna runt om i landet och i synnerhet omkring OS-orterna?Nej, de vet att de ekonomiskt kommer i kläm när det gäller attfördela resurserna.