prot · G40949 · 1980-12-31 00:00:00 — utfärdade KO ettförbudsföreläggande, som innebar förbud för företaget vid vite av 50 000 kr.att överdriva möjligheterna att tjäna pengar. Detta föreläggande godkändes avföretaget. 1977 inkom nya anmälningar till KOangående samma företag, KO utfärdade ett nytt förbudsföreläggande samtpreciserade ett antal krav som måste uppfyllas, gick nämnda företag med på KO;s begäranoch accepterade i princip alla villkor som KO hade ställt. behandlade KO ytterligare ett antal ärendenangående pyramidföretag, som likaledes hade anmälts för utlovande av orimligtstora förtjänster för återförsäljarna. Överenskommelser träffades relativt snabbt meddessa företag enligt samma modell som uppgörelsen med företag X. På det viset grundades en praxisnär det gäller pyramidföretag. Ett av de företag som gick med på KO-kraven har sedan 1978så att säga "försvunnit" från marknaden två gånger men återuppståttunder nytt namn, nu senast under ett tredje namn. Samma personerhar funnits i ledningen för dessa tre företag. Enligt uppgifter från har efter 1978ytterligare ett antal anmälningar mot pyramidföretag kommit in. Även i defallen har förhandlingar skett och överenskommelser träffats. I ett fall är emellertid talan på gång i marknadsdomstolen.Detta sägs också av handelsministern. Det är intressant att konstatera att detgäller just företaget X, somflera gånger tidigare varit föremål för åtgärder från KO:s och konsumentverketssida. Återigen gäller det förespeglande av orealistiska förtjänster under ettvärvningsmöte för återförsäljare. Just den verksamheten pågår fortfarande inom andrapyramidföretag, och enligt uppgifter som kommer in till konsumentvägledare iflera kommuner verkar den också att sprida sig alltmer och öka i omfattning. De slutsatser som det finns anledning att dra är attförtjänsterna för företagen fill största delen beror på att man använder justförespeglandet av stora förtjänster, trots den överenskommelse som är gjord ochsom något eller några av de här företagen dessutom gjort . Handelsministern avslutar sitt svar med att säga att vissaingripanden på det här området kan göras med stöd av marknadsföringslagen.Vilka ingripanden? har företagen inte brytt sig om att följa träffadeöverenskommelser. Jag anser att man mot bakgrund av det jag här har sagtklart kan konstatera att de medel som står till myndigheternas förfogande i daginte är fillräckliga för att få stopp på det här slaget av verksamhet. Jag anser också att någonting måste göras för attförbättra skyddet för återförsäljarna. Vi har i en bra konsumenfiagstiftning, enlagstiftning som skyddar konsumenten i de allra flesta situafioner. För att tanågra exempel: vi har ångerköp, bytesrätt och reklamationsrätt. Vi har också reglerade anställningsförhållanden för attskydda människor i arbetslivet. Men för de människor som kommer i beröring medpyramidföretagen och som förutom att de satsar tid och arbete också satsarpengar finns ingen trygghet reglerad i lag. 4 protokoll 1980/81:49-50 Om de s. k. pyramidföretagen Omde s. k. pyramidföretagen Hur fungerar då den här verksamheten? I stort settförvånansvärt lika mellan de olika företagen. Någon från företaget ringer upp,sätter in en annons om deltidsarbete eller tar helt enkelt kontakt på gatan.Men företagen tar noga reda på vissa saker hos dem som visar sig intresserade,t. ex. ålder, utbildning och inkomster. Detär, i de fall jag har kommit i kontakt med, unga, trevliga, skötsamma människorsom företagen lockar till sina möten. De ungdomar som man från företagens sidagodkänner har oftast dålig utbildning, låga inkomster och bristandeerfarenheter - allt enligt flera konsumentvägledares bedömning. Inbjudantill s. k. bildningsmöten eller hempartyn är hemlighetsfull. Företagensrepresentant säger; "Jag har bra varor som skall passa till dig. Vill dutjäna mycket pengar? En fin affär är på gång." Man kommer till de härmötena som konsument, men går därifrån som försäljare, en försäljare som blivitförespeglad mycket goda förtjänstmöjligheter, både som försäljare och somvärvare av nya medlemmar. Föratt inga missförstånd skall uppstå angående tidsaspekten, vill jag påpeka attdetta pågår nu och har pågått . Detär ganska vanligt att man för varje person man lyckats värva får en summapengar, vanhgtvis . -Men för att komma in somförsäljare måste man köpa ett varulager. Det rör sig om en investeringskostnadpå i många fall 5 000 till . I reglerna för det här företagen stårockså att man skall betala för den utbildning företaget ger. Den kostnaden haruppgetts kunna vara . Det är alltså fråga om ganska mycketpengar. Oftarör det sig om ungdomar som inte har den ekonomi bakom sig som behövs för dessainsatser. De blir då uppmanade att låna pengar. Några har lyckats låna i bank,andra privat. Men resultatet har i de flesta fall blivit att man har upptäcktatt det var betydligt svårare än man hade trott, både att skaffa nya försäljareoch att sälja en - vilket många har verifierat - dålig produkt fill oskäligapriser. Man har då försökt att säga upp sitt engagemang. Enligtden överenskommelse som finns med och som också är ettskriftligt avtal mellan parterna, är man skyddad om man säger upp detta avtalinom . Men många har i det läget fått den mycket dyrköptaerfarenheten att det är utomordentligt svårt att få kontakt med företaget. Dethar jag redan tidigare nämnt i inledningen av mitt anförande. Företaget svararinte på brev eller i telefon. Det har dock faktiskt hänt att försäljare någragånger fått kontakt med ansvarig person på företaget. Svaret har då blivit:Visst det skall vi ordna. Ingenting har emellertid hänt, och det är i det lägetsom man har vänt sig till konsumentvägledarna med hopp om att få hjälp. Frånmitt hemlän, som ju inte är så stort, känner jag till ett företag där niopersoner som satsat . inte har lyckats få några pengartillbaka. Detta företag har självt begärt sig i konkurs och meddelar genomadvokat att det ej kan uppfylla sina ekonomiska åtaganden. dettaföretag som har återuppstått med nytt namn och som jag redantidigare har nämnt. Det är viktigt att lägga märke till att man ihandelsregistret kan spåra samma namn i ledningen för samtliga tre företag. Andraföretag har begärt sig själva i likvidation. Man kan inte undgå att tro att detär så företagen går till väga, när de har fått ut så stort ekonomiskt vederlagsom möjligt ur verksamheten. Att det är en mängd andra människor som kommer ikläm tycks de inte ha något som helst samvete för. Jagär övertygad om att de flesta som gått in i denna verksamhet har trott att detsom hänt dem egentligen inte får hända, för de har vant sig vid att.trygghetslagstiftningen fungerar väl och täcker in det mesta av denproblematik som man kan tänkas möta. Migveteriigt går det inte att förbjuda den här sortens företag att verka, men manmåste kunna skydda människorna som kommer i kontakt med dem. Det är det minstakrav man kan ställa, att även dessa människor får uppleva rättstrygghet. Detfinns i en lagstiftning och en överenskommelse som egentligen är ganskalikalydande dem vi har i , men erfarenheten i visar attpyramidföretagens verksamhet minskar och att flera av företagensätter sig själva i konkurs eller likvidation, precis som de gör här i Sverige.Skillnaden verkar bara vara att de som "försvinner" i dykerupp i , men med samma namn i ledningen som i . Jag tycker detfinns anledning att fundera över varför det fungerar bättre att drivapyramidföretag i . Mot bakgrund av vad jag här har anfört tycker jag att det finns mycketstarka skäl som talar för att handelsministern måste ta inifiativ för attingående syna de här företagens verksamhet i sömmarna. Jag menar också atthandelsministern måste ta inifiativ för att stärka återförsäljarnas ställning. Omde s. k. pyramidföretagen Det förekommer inom marknadsföringsområdet en del missbruk, och det ärdärför det finns en lag som försöker stävja sådant missbruk. Det är alltsådenna lag, marknadsföringslagen, som har fillämpats i i enomgång vad gäller ett s. k. pyramidföretag. Man ålade då, som jag sade i mittinterpellationssvar, företaget att vid högt vite upphöra med sådana förfarandensom man tyckte var felaktiga. Sedan har konsumentombudsmannen träffat överenskommelsermed några andra företag som är uppbyggda på motsvarande sätt. Det äröverenskommelser om hur företagen skall förfara för att det inte skall bli fillskada för återförsäljare och konsumenter. Omjag har förstått det rätt, är det alltså ett av dessa företag som KO anser inteföljer denna överenskommelse. Då kan man ta nästa steg, nämligen att gå tillmarknadsdomstolen. Om följer KO:s uppfattning - det skall jaginte kommentera, för det vore felaktigt när det gäller ett aktuellt rättsfall -och finner att det är fråga om ett tokigt förfarande, så kan den utdöma ett vite. Detär klart att företaget då kommer i en annan situation än det var i efter detatt överenskommelsen med KO hade träffats. Enligt vad jag har inhämtat uppfattar KO inte den härmarknadsföringsmetoden som problemfylld i alla avseenden. Tvärtom gäller detbara ett företag. Dessutom har man inom ämbetet inte uppfattningen att de s. k.pyramidföretagen är en företeelse som sprider sig. Anf.64 i Kumla (s); Jag skulle vilja börja med att säga att man inte kan bortse från attdet - enligt de uppgifter jag har fått från KO - har träffatsupprepade överenskommelser eller avtal som företagen uppenbarligen inte följer.Den föredragning jag har gjort av de olika åtgärder som KO förelagt företagen,tycker jag visar att företagen kan hålla på så länge bara den häröverenskommelsen finns. AttKO inte känner fill mer än ett företag är väldigt underligt. Efter det att jagframställde interpellationen har jag fått ganska många samtal frånkonsumentvägledare som har talat om att de har anmält flera av de härföretagens verksamhet till KO. Attinte handelsministern över huvud taget berör frågan om att flera av de härföretagen så att säga försvinner för att återuppstå i ny skepnad kan jag i ochför sig förstå, för frågor om konkurs och likvidation ligger ju inte underhandelsdepartementet utan i stället under . Men jag tyckeratt båda dessa frågor hör samman med den verksamhet som pyramidföretagenbedriver, och efter alla de påpekanden och uppgifter jag har fått är det härsom jag ser det så pass allvarligt att man inom handels- ochjustitiedepartementen borde kunna talas vid och försöka komma till rätta med dehär frågorna. Självfallet vet jag att regeringsbröderna inte är speciellt ensenär det gäller de flesta frågor, men cheferna i de här båda departementen är jupartibröder, och då borde det inte vara vattentäta skott mellan departementen,utan man skulle kunna resonera om detta. Jag tycker att det är enormt viktigtatt man för de enskilda människornas räkning går till botten med dessa frågoroch synar företagen litet närmare i sömmarna. IDanmark har man upplevt detta som ett stort problem, och i har manuppmärksammat det på grund av att återförsäljarnas ekonomiska åtaganden harlett till stora familjetragedier. Där har man stiftat en lag som anger hurpyramidföretagen får bedriva sin verksamhet. Jag tycker att det borde varaangeläget även för vår handelsminister att se litet närmare på den härproblematiken och ta tag i den. 14 § Svar på fråga1980/81:123 om jordbruksnäringen i 65 JordbruksministernANDERS : Herr talman! har frågat mig vad jag ämnar göraför att vända den mycket negativa utvecklingen inom jordbruksnäringen iNorrbot- Mellan mitten av och mitten av gickjordbruket i starkt tillbaka. Koantaletminskade från ca 40 1955 till ca 15 1975. Utvecklingen inomlänet har inte varit enhetlig. I stora delar av inlandet har jordbruket nästanhelt upphört. har dock tillbakagångenstoppats, och vad gäller t. ex. mjölkproduktionen har den förbytts i en ökning.Den utvecklingen är en följd av besluten om en ny inriktning på jordbruks- ochregionalpolitiken och de insatser i form av investeringsstöd m. m. som gjorts isamband därmed. har vissa jordbrukare som startateller som gjort större investeringar fått stora ekonomiska problem. Orsakernahärtill är flera. En av dem är de ökade räntekostnaderna. Andra orsaker är lågavkastning i företagen till följd av bl. a. skördeskador och inkörningsproblemi samband med större investeringar. På regeringens uppdrag har lantbruksstyrelsen lämnat vissaförslag till åtgärder för att lösa problemen. Exempel på åtgärder som redan nuhar satts in är kreditgarantier för driftslån till kreditsanering, eftergift avlån i samband med ackord och ökad rådgivning. Vidare föreslogs ett särskilträntestöd som senare blev en del av överenskommelsen mellan statensjordbruksnämnd och dess konsumentdelegation samt lantbrukarnasförhandlingsdelegafion om prisregleringen av jordbruksprodukter.Överenskommelsen, som också godkändes av regeringen, innebär bl. a. generellaprishöjningar och att 40 milj. kr. av det belopp som skulle tillförasjordbruket avsattes som fillfälligt räntestöd inom jordbruket. Fr. o. m. har också prisstödet filljordbruket i norra höjts. Sammantaget har mjölkpriset i ländärmed kunnat höjas med . .4rets prisökningar liksom en förhållandevis god skörd iNorrbotten har förbättrat den ekonomiska situationen för många jordbrukare. Dejordbrukare som fortfarande har akuta problem kan i de flesta fall få stöd klara situafionen. Behovet av ytterligare åtgärder föratt stärka jordbruket i norra får övervägas av den utredning somriksdagen har begärt i frågan. 66KERSTIN (); Jag ber att få tacka statsrådet för det långasvaret på min fråga, som jag ställde . Det är fyraveckor sedan. I sitt svar presenterade jordbruksministern bl. a. utredningar.Det kan vara bra. Bara det inte blir så med ytterligare bidrag tillutredningsfloran att medan gräset växer, dör kon. Bakgrunden till min fråga är den akuta krisen förnyetablerade jordbruk. Det sägs att ett tjugotal unga bönder i i dagstår inför konkurs. Det kan vara fler, för i ett tal i harjordbruksministern enligt jordbrukets eget organ Land sagt; "Hundratalsbönder i norr hotas av "I ett annat sammanhang har han sagt att regeringen ingenting kan göra för deredan krisdrabbade. Detta är den värsta krisen i jordbrukets moderna historia,allt medan bondeförbundets efterföljare, centerparfiet, besätter såvälstatsministerposten som jordbruksministerposten. När det gäller av konkurs hotade jordbruk rör det sigfrämst om unga lantbrukare, som byggt upp sina företag genom miljoninvesteringar i tungt maskinjordbruk på odränerademarker. En inifierad person uppger att det inte är någon överdrift att tala om etttjugotal jordbrukare. Men hur många är det egentligen? Toppen av ett harkommit upp, sägs det. Och isberget visar bara en tiondel av sin volym. Det vardärför Titanic gick under. Villkoren var helt andra på den låga räntans fid för 4-5 årsedan. Man frågar sig: Är det verkligen nu så illa ställt i vårt samhälle medvetet eller omedvetet förespeglar unga människor en framtid inommodernäringen för att sedan genom låt-gå-politik och enorma räntehöjningarrycka undan grundvalarna för nyetablerade jordbruk? Det rör sig om 30 . i ökade räntekostnader. Man kan verkligen fråga sig vad man harför solidaritetsbegrepp inom den s. k. centerrörelsen. De unga, i den mån detillhör nyssnämnda rörelse, kan inte sjunga med de gamla. Solidaritetenmänniskor emellan måste omfatta mer än en generation. Är det inte fel attförespegla ungdomar i en framtid i jordbruksnäringen, när det barapå visar sig ohållbart? Jag vill fråga jordbruksministern vem somegentligen bär ansvaret för det här, bl. a. detta att man inte upprättartillförlitligare kalkyler för företag som ändå är i miljonklassen. Jag erinrar om att taletiden är slut. 68 (): Rättänkande människor finner dettaupprörande. Delar statsrådet den uppfattningen? Är statsrådet beredd att ta detpolitiska ansvaret för det som sker inom jordbruket i ? Jag fäster uppmärksamheten på attenligt riksdagsordningen fiden vid frågestunder är för det förstaanförandet, för det andra och en minut därefter. 70Jordbruksministern : Herr talman! Jag tycker nog att sitt svar målar en bild som jag inte känner igen. Hon gör den svartare än vadden i verkligheten är. När hon säger att det inte får bli så, att medan gräsetväxer, dör kon, håller jag med om det. Det var tyvärr vad som hände under tiden1955-1975, när 25 000 kor försvann ifrån . Då var situationenmycket besvärligare. Det är ingen som förespeglar en ung människa somvill starta som lantbrukare en bekymmersfri och problemfri framfid som bonde,tvärtom. De som börjar vet mycket väl vad de ger sig in på. Lantbruksnämndernautför ett noggrant och kvalificerat arbete. Men det är självklart att det i enekonomisk situation då ränteläget helt plötsligt förändras ärmöjligt att så att säga arbeta in det här, att rationalisera och att av egenkraft få in de ytterligare pengar som behövs. Och har den här situationenuppstått. Solidariteten mellan jordbrukarnafrån söder fill norr har inneburit att jordbrukarna har avstått från 40 milj.kr., som används som räntestöd till de mest drabbade yrkeskollegerna. Dettycker jag är ett utmärkt exempel på god solidaritet. 71 (); Jag vill ifrågasätta uppgifterna ijordbruksministerns senaste replik om de bedömningar som gjorts när man harkalkylerat för dessa jordbruk. I sitt svar nämnde jordbruksministern även s. k.ackordsuppgörelser. Hur bedömer jordbruksministern förutsättningarna för sådanaackordsuppgörelser om exempelvis någon av långivarna eller kreditgivarna intevill gå med på en sådan uppgörelse? Jordbruksministern har uppdragit åt lantbruksstyrelsen attutreda torrläggning av jordbruksmarken i Norrbottens kustland. Med kustlandförstås en landremsa från havet räknat. Många nystartade jordbrukfinns också i inlandet. Då det brådskar med torrläggning och dränering vill jagfråga jordbruksministern; När väntas lantbruksstyrelsens utredning och förslagom torrläggning av jordbruksmark i Norrbottens kustland kunna föreligga ochrealiseras? 72 Jordbruksministern : Herr talman!Om man inte kan komma överens om ett ackordsförfarande, då blir detnaturligtvis inte ett ackord. Jag kan inte säga hur det ser ut i de mångaenskilda fallen. När det gäller det uppdrag somlantbruksstyrelsen har fått i fråga om torrläggning av jordbruksmarken iNorrbottens kusfiand, vill jag säga att regeringen har givit lantbruksstyrelsendetta uppdrag därför att det har varit en så enhällig och kompakt opinion justi för att det här förslaget skall komma fill utförande. Det uppdragsom det nu rör sig om borde lantbruksstyrelsen kunna redovisa på . Omman helt skall genomföra denna stora torrläggning, tar detta . 73KERSTIN (): För den socialdemokrafiska jordbrukspolifikenhar det funnits två övergripande mål, nämligen att vi skall fålivsmedel till låga priser och att de i jordbruket verksamma skallfillförsäkras inkomster motsvarande industriarbetarnas. Omvattenföroreningarna i , m. m. Räntehöjningarnaär i detta sammanhang bara en av bovarna i dramat. Man har bedrivit rådgivningom enorma investeringar, som jordbrukarna inte kan bära. Genomsnittligt ilandet har nyetablerade jordbrukare en skuldbörda på , och många harskulder på . Förenskilda jordbrukare i och som man talar med rör det sigom ökade räntekostnader på . , ibland upp till 80 000 kr.Det händer att man jämför den summan med vad en nyetablerad bonde har iårsinkomst. Och så kommer kommentaren: Om det inte vore den fäderneärvdagården, så skulle man ge upp. Låt mig till slut säga i den här ordväxlingen, att jag välkomnar denhjälp som jag nu förstår att jag kommer att få av bl. a. , närvi och skall fatta många för jordbruket viktiga beslut.Jag uppskattar verkligen att jag får den hjälpen. Anf.75 (); När nya jordbruk kommit till, har det tyvärr ofta medfört att man tagitsämre marker i bruk. Vattenavrinning, täckdikning och kalkning innebär numeramycket dyra projekt för nyetablerade. Dylika projekt kräver ofta samverkan ochhar inte tillräckligt beaktats vid beräkningar och kalkyler som nya jordbrukareskall ha hjälp med. Denyetablerade jordbruken bör få hypotekslån, som tidigare undersocialdemokrafisk tid. Vidare bör vattenavrinningsprojekt genomföras, gärna somberedskapsarbete. 15 § Svar påfrågorna 1980/81:137 och 138 om vattenföroreningarna i , m. m. har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidtaga medanledning av de svåra miljöskador som drabbat och eventuellt ävenandra delar av . har frågat vilka åtgärder jag tänkervidta för att kompensera fiskarna för deras inkomstbortfall och om jag kommeratt ställa resurser till förfogande för att klara erforderliga undersökningar. Jagvill först understryka att jag ser allvarligt på situafionen i Laholmsbukten.En omfattande algblomning, med åtföljande syrgasbrist i bottenvattnet ochskador på bottenlevande djur och fiskar, av det slag som inträffat i detaktuella området pekar på en obalans och störning i ekosystemet som är oroande.Att yrkesfiskarna i området drabbas ökar allvaret i det inträffade. Det ärdärför angeläget att orsakerna till algblomningen och de inträffade skadornanärmare klarläggs. Enligtvad jag erfarit har en rad undersökningar redan genomförts inom detta område.Ytterligare undersökningar pågår i samarbete mellan berörda länsstyrelser,och . i har nutillsatt en styrgrupp som bl. a. skall svara för samordningen av de fortsattaundersökningarna. Jag utgår från att berörda myndigheter och andra intressenterkan ställa erforderliga resurser till förfogande för att genomföra deytterligare undersökningar som behövs. Jag räknar vidare med att man relativtsnart kan redovisa resultaten från undersökningarna samt förslag till åtgärder. Beträffandefrågan om kompensafion fill fiskarna för inkomstbortfall vill jag nämna att detinte finns någon ersättningsform som särskilt tar sikte på förluster av det härslaget. Jagkommer även i fortsättningen att noggrant följa utvecklingen i området. Omvattenföroreningarna i , m. m. 77 BENGTSILFVERSTRAND (s); Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Densenaste tidens katastroflarm om omfattande skador i havsmiljön på den svenskavästkusten har kanske på en del håll skapat intrycket att nu heltplötsligt fått ett nytt miljöproblem att brottas med. Så är dock ingalundafallet. har det förekommit ständigt ökande anhopningar avgrönalger i bl. Nordiska jordbruksforskares föreningpresenterade i augusfi 1976 i en undersökning som visade att drygthundratalet jordbruk inom Stensåns s. k. nederbördsområde bidrog med storakväveutsläpp i ån. I strandzonen utanför och söder om haruppmätts anmärkningsvärt höga koncentrationer av nitrat och nitrit. Forskarnabedömde redan då algkoncentrationen som ett av de värsta miljöproblemen överhuvud taget i . Vadsom nu förvärrat situationen är sensommarens och höstens upptäckter av kraffigaväxtplanktonblomningar i framför allt men även i ochGullmarsfjorden. En viss förekomst av växtplankton har inte ansetts särskiltanmärkningsvärd då det gäller instängda havsområden som t. ex. . Betydligt allvarligare betraktar däremot forskarna koncentrationen avså väldiga mängder växtplankton som det nu är fråga om i mera öppna havsområdensom t. ex. . Det rör sig helt enkelt om en mycket stor biomassasom, om den inte förs vidare i näringskedjan, kommer att tära kraftigt påvattnets syreförråd när organismerna dör. Redan nu kan man slå fast attbottenfaunan är hotad inom mycket stora områden. Inom en yta av minst 135kvadratkilometer i var bottenvattnets syrehalt mindre än /1.Fisk kan inte leva vid så låga syrgaskoncen-trafioner. Dentyp av växtplanktonblomningar som alltså upptäckts på anses klart.skadliga för den miljön. De kan inte bara leda till syrebrist. Det ärockså väl känt ätts. k. dinoflagellater producerar giftämnen som angriper bådefisk, skaldjur och t. o. m. människor. Exakt samma arter och sammakoncentrationer av växtplankton som konstaterats i bl. a. förekom1976 på . Inom ett område på 14 000 Omvattenföroreningarna i , m. m. kvadratkilometer försvannsyret och orsakade fisk- och skaldjursdöd. Kostnaderna för denna katastrof harberäknats till mer än . Man räknar med att det tarmellan fyra och innan det drabbade området återhämtat sig efterkatastrofen.