mot · G3021449 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1449 av m. fl. om stål- och gruvindustrins framtida utveckling Sammanfattning I motionen föreslås en ny inriktning för hela den svenska stålindustrin. Svensk stålindustri måste finna vägen ut ur den kapitalistiska kniptången genom en samhällsekonomiskt riktig produktionsinriktning med mer sammanhållen och integrerad produktion från råjärnsframställning till manufakturering. Det framtida svenska stålverket måste också vara mera energisnålt än . Motionen förordar en inriktning på nya produkter och marknader, men också på kortare produktionsserier med högre förädlingsgrad som kan ersätta stordrift. Vidare föreslås ett handelsbolag för handel med de socialistiska planekonomierna och en rejäl satsning på forskning och utveckling av hela ledet från gruvdrift över processteknik och förädlingsteknik inom landet. I motionen föreslås att det stora språnget för framtidens stålverk tas nu . För detta krävs att stålindustrin nationaliseras och att blir helstatligt. Till årets riksdag framlägger vpk även en motion om . Svensk stålindustri är inne i en nedläggningsspiral av skådad omfattning. De privata intressena gör sig av med sina råvaruproducerande enheter (malm, råjärn, handelsjärn m. och låter skattebetalarna överta de nedkörda delarna. De behåller enbart russinen i kakan - den högteknologiska och exportinriktade stålindustrin. Uppbyggnad av multinationella koncerner gör det möjligt för kapitalägarna att bekvämt föra ut vinsterna ur landet och in i något av de dotterbolag där kapitalet bäst förräntar sig. De privata intressena har sålunda garderat sig mot att ta något som helst samhällsansvar: - olönsamma delar får staten ta över, - lönsamma delar sugs ut och körs i botten via vinstöverföringar och investeringar i utländska dotterbolag. För de delar staten nu helt eller delvis tagit över ökar centraliseringen för att uppnå stordriftsfördelar. Detta innebär rationaliseringar - naturlig avgång - och avveckling för ett flertal bruksorter. Det innebär låg eller ingen investeringskapacitet, ingen forsknings- och utvecklingsverksamhet som syftar till att bevara basindustrierna. Denna utveckling måste brytas. Staten måste, från att nu förvalta nedläggningsprogram som dikteras av storfinansens politik, framlägga och genomföra ett offensivt program för gruv- och stålindustrin. Detta program kan sammanfattas i fyra punkter: Produktion och ny teknik: Sammanhållen produktion från råvara till färdig manufakturerad produktion på varje ort. Marknad - nya kunder: En väl utbyggd marknadsorganisation med försäljning inom landet, samt en ökning av exporten till bl. Forskning och utveckling av nya produkter: En kraftig satsning på forskning och utveckling på metallurgiska processer, nya produktområden med hög förädlingsgrad utifrån samhälleliga och sociala behov. Samhällsekonomi är förutsättningen: För att förverkliga en stålpolitik med denna inriktning är den första och grundläggande förändringen av dagens stålpolitik den är att den bör styras utifrån samhällsekonomiska beslut. De privata vinstintressena måste bortkopplas från hela stålindustrin. Utan denna grundläggande förutsättning - samhällsekonomiska beslut finns inga förutsättningar till förändringar av nuvarande nedläggningspolitik. Utökad makt för de anställda att påverka nydaningen av svensk stålpolitik är en förutsättning för ett lyckat resultat. Nya metoder för stålproduktion har det kommit fram metallurgiska processer som i hög grad förändrar den traditionella framställningen av handelsstål. Denna nya teknik kan använda på olika sätt: antingen för rena profitintressen eller också för samhällsekonomiska intressen. Den nya tekniken kan sannolikt rätt använd - ge en bättre grund än , när det gäller att rädda jobben och ge stålindustrin samhällsekonomisk livskraft. Ett stålverk med sammanhållen produktion från råvara till färdig, högt förädlad produkt ger många fördelar. En sammanhållen process där man kan eliminera antalet uppvärmningar och avkylningar av ämnen är riktig från energisynpunkt. Den ger också hög flexibilitet och kan bättre ställas om för mindre serier. Den möjliggör att man kan anpassa produktionen efter vad som krävs i förädlingsledet, eftersom detta finns med "integrerat i verkets slutända. En högre grad av förädling ger också fler jobb i förhållande till den tillförda energin än vad som kan fås ut i enklare, lågförädlad produktion. Eftersom man beräknar att verk av denna typ inte behöver få mammutproportioner, kan de verksamt bidra till att rädda jobben på de orter där de mindre handelsstålverkens framtid är osäker, i orter som , , m. fl. orter i Syd- och . Genom ökad förädling av handelsstålet kommer gränserna mellan handelsstål och specialstål mer och mer att suddas ut, varför det för framtiden är nödvändigt att ta ett samlat grepp över hela den svenska stålindustrin. Erfarenheterna från de kapitalistiska kriserna under har också visat att en industri med högre förädlingsgrad och möjlighet till snabb omställning klarar sig betydligt bättre i lågkonjunkturerna än företag som har enkel, relativt oförädlad produktion. I princip är det en processgång av nedan skisserat slag som måste bli lösningen för 1980- och 1990-talens stålverk, eftersom de internationella tumregler om personalkostnad i förhållande till produktionens värde aldrig kan bli aktuella i . Det är otänkbart att de svenska kostnaderna för produktion skall kunna drivas ned till den nivå de har i de s. k. frizonerna i exempelvis , där den underbetalda arbetskraften lever halvt internerad och arbetar i jättelika anläggningar. T. o. m. den japanska stålindustrin börjar få problem att hänga med i prispressen. Exempel på processgång för prod. av stång, profiler och tråd: - Råjärnsframställning (ELRED-process el. - Slaggrening och analysjustering - Vidareförädling (exempelvis mekanisk verkstad i anslutning till stålverket) Masugnen bör ersättas med en ny typ av produktionsprocess, typ ELRED. Med denna process kan järnet framställas billigare än med masugnsprocessen, framför allt beroende på en lägre energikostnad. blir obehövligt genom att sligen kan gå direkt in i ugnen och genom att kolet som används inte behöver koksas. ELRED är också lämplig för mindre stålverk och kan därför komma att få stor betydelse för en decentraliserad stålproduktion, vilket är ett starkt samhällsekonomiskt intresse. Avgaserna från ELRED-processen renas och utnyttjas för elproduktion i ett s. k. kombikraftverk. Stigen som går in i ugnen kan vara fosforhaltig utan att detta ställer till med några problem, och slaggen från processen kan användas som kvävegödslingsmedel. Som stålprocess bör någon konverterprocess med syrgasinblåsning väljas, dvs. OBM- eller LD-ugn. Avgaserna från ugnen uppsamlas i ett slutet system och CO-gasen kan tillvaratas. Efter kylning och rening lagras den i gasklocka. Detta bör ge en avsevärd energivinst. Därefter förs stålet till en skänk för slutlig slaggrening och analysjustering. Denna ugn skall kunna rymma även små charger för att möjliggöra små poster av en viss stålsort. Av arbetsmiljöskäl bör ommurningen ske i speciell avdelning där man skiljer på rivning och uppmurning. Den gjutmetod som väljs bör klara även små poster och man bör kunna ta till vara den energi som leds bort när ämnet stelnar. Vi föreslår att man väljer stränggjutning, och det ideala är att man uppnår ett sådant flöde i produktionen att man kan låta ämnet gå till en varmhållningsugn som kan värmas med avgaserna från stålprocessen. Ämnena från stränggjutningen kan valsas i ett s. k. . Valsningen sker på högkant mellan plana valsar och ger hög flexibilitet med korta serier. Dimensionerna kan vara i fyrkant eller någon rektangulär sektion. Slutvalsning till stång, profil eller tråd sker i konventionella valsverk. Efter kapning matas hetan in i en sluten anläggning, t. ex. fluidiserad svalbädd, där man återvinner valsningsvärme för produktion av varmvatten och ånga. Stång- och vinkeljärnsdimensionerna behöver också efterbehandling i form av renklippning av ändar, kallsågning av speciella dimensioner och eventuell rostskyddsbehandling etc. Trådämnen färdigvalsas till rätt dimension och hasplas upp och kyls i vattenbad där svalningsvärmen tillvaratas. Marknad och nya kunder Vi talar i denna motion om att stålverket i högre grad måste integreras framåt, dvs. mot högre förädlingsgrad och med en mekanisk verkstad där slutproduktion kan ta form. Men integreringen kan och bör gå längre än så för att få återföring från marknaden när det gäller förbättringar, vidareutvecklingar och förslag till nya produkter. Marknadssamarbete bör etableras mellan stålverk, mekaniska verkstäder, grossister och ett särskilt handelsbolag för handel med de socialistiska länderna. Vidare bör marknadssamarbetet utsträckas att gälla ända till kunden och då speciellt varven, bilindustrin, SJ, flygindustrin, verkstadsindustrin, energisektorn och byggsektorn. Om stålverket kan marknaden väl, genom det samarbete och den återföring som då sker, och har möjlighet att ställa om produktionen, kan man åstadkomma ett snabbt och pålitligt flöde genom verket och även etablera långsiktiga och fasta kundkontakter. Denna integrering framåt ger möjligheter bl. a. i form av produktutveckling, applikationer, vidarebearbetning av typ filning, slipning, målning etc. - jobb som kan läggas i verkets egna mekaniska verkstad. Handelsbolag för export till planekonomierna Den totala marknaden kan öka genom en ökad export till de socialistiska länderna. Tabellen nedan visar att 1975 exporterades dit, dvs. exakt en tredjedel av vad som exporterades till . Försäljningen till de socialistiska länderna kan avsevärt förbättras med långsiktiga och säkra kontrakt som följd. har redan en exportandel på till dessa marknader, och andelen borde kunna öka för stålindustrin i dess helhet. Exporten av handelsfärdigt handelsstål länderfördelad 1968, 1971 och 1975 Problem med handel på dessa marknader är att man på grund av valutasystemen ibland måste acceptera byteshandel. Genom ett statligt handelsbolag som etablerar kontakterna med motsvarigheten i resp. planekonomi kan man samla in det bredare utbud av olika produkter som tillverkas inom hela den svenska stålindustrin. Då kan man acceptera flera bytesvaror än , eftersom man i detta handelsbolag kan kartlägga hela den svenska marknadens behov av produkter från de socialistiska länderna. Som det är nu läggs hinder för en utvecklad östhandel, bl. a. därför att det enskilda svenska företaget kanske har svårt att acceptera en viss bytesvara. Forskning, utveckling och nya produkter Marknadskontakterna som ovan beskrivs är en förutsättning för en framgångsrik produktutveckling. Stålverken måste delta i en produktutveckling av mera komplexa, sammansatta produkter och tekniker än vad som är fallet . Man får inte stanna vid att bara förbli en leverantör av enkla produkter som stång och band. Gemensamma produktutvecklingsgrupper från stålverk, verkstadsindustri och manufaktureringsindustri bildas. Då kan stålverkens komponenter bli en del av den färdiga produkten och på så sätt bli mindre känsliga för konjunktursvängningarna. Produktutvecklingsgrupperna kan också snabbare utnyttja förbättringar i legeringssammansättningar för att utveckla speciella produkter. Omvänt kan stålverkets personal snabbare skräddarsy legeringar som passar speciella kundbehov. har i motionen talats om produktutveckling, men lika viktig är naturligtvis processutvecklingen och utvecklingen av andra tekniker i hela produktionsledet. Det finns gott om ny processteknik inom stålframställningen och teknik som ger förbättringar i miljön både inom och utom verket: mindre stoftutsläpp, lägre svavel- och tungmetallutsläpp, mindre mängder kylvatten, lägre buller etc. Energiförbrukningen kan kraftigt minskas genom att ta till vara värme och strålar från smältor, göt och ämnen. Energibalanser för varje verk bör upprättas där man i takt med förbättringar kan avläsa intag-åtgång av energi. Som exempel kan nämnas att har minskat sin oljeförbrukning med hela . Även ganska enkla åtgärder har på andra håll inom stålindustrin givit snabba besparingar på av elförbrukningen. I takt med installerandet av ny teknik kan dessa siffror avsevärt förbättras. Till processutvecklingen får också räknas tillvaratagande av avfall för användning. Exempelvis stålugnsslagg som kan användas som fyllnadsmaterial för byggnads- och anläggningsverksamhet, gödningsmedel och för tillverkning av kalksten. Några mål för forskning och utveckling - Produktutvecklingen skall ske i samarbete mellan stålverk och sluttillverkare. De nya produkterna skall i första hand fylla samhälleliga behov inom t. ex. kollektivtrafik, energiteknik och byggande. - Produktionen av dessa sammansatta produkter skall först och främst läggas vid de befintliga stålverken för att öka förädlingsgraden och rädda jobben på stålorterna. - Den metallurgiska utvecklingen samordnas med produktutvecklingen för att öka användbarheten och snabbt nå förbättringar i kvaliteter och legeringssammansättningar etc. - Processutvecklingen inriktas i första hand på att minska energiåtgången, förbättra arbetsmiljö och yttre miljö, möjliggöra att använda den svenska malmen för förädling inom landet. - I samarbete med svenska tillverkare utvecklas såväl gruvteknik och processteknik som vidareförädlingstekniken för att trygga svenskt kunnande och leveranser från svenska tillverkare till framtidens stålverk. Ägarsamordning - nationalisera gruv- och stålindustrin En nationalisering av hela gruv- och stålindustrin är nödvändig. Första huvuduppgiften för en nationaliserad stål- och gruvindustri är att bevara alla sysselsättningstillfällen. I övrigt skall nationaliseringen kopplas till ett utvecklingsprogram för hela metallsektorn. En nationalisering som syftar till att tillvarata de samhällsekonomiska intressena innebär att de anställda har ett avgörande inflytande på utvecklingen och besluten och kan förhindra varje åtgärd som inte ligger i linje med arbetar- och samhällsintresset. med koncentration av produktion, nedläggningar och minskningar av arbetsstyrka är en katastrof för såväl som Riksdagsbeslutet från måste rivas upp. De privata intressenterna - och - bör kopplas bort från ägande och inflytande i . Den kraftförsörjning som vid sammanslagningen var knuten till verken skall utan kostnad överföras till . utveckling måste leda till ökad sysselsättning på bruksorterna och utgå från följande huvudpunkter - att samhällsekonomiska intressen skall gå före företagsekonomiska beräkningar, - att struktur och sysselsättning förverkligas med egen utveckling, metallurgi och förädling, vid de tre järnverken i , och och att minst tidigare sysselsättningsnivåer bibehålls. Specialstålets framtid ligger dels i en betydligt ökad manufakturering av produkterna inom landet, dels i en hög kvalitet och specialisering av produkterna. Nuvarande inriktning tar i första hand sikte på traditionella marknader, stordrift i varje produktsortiment och satsning på specialstålets standardprodukter. Denna ensidiga utveckling måste brytas. Hotade bruksorter har en framtid med en ny inriktning. Inget av stålverken kan tillåtas lägga ned sin verksamhet. Inom specialstålsindustrin liksom inom gruv- och handelsstålsindustrin är det nödvändigt med en sysselsättningsgaranti för att nuvarande sysselsättningsnivå skall bibehållas. Nedläggning av gruvor som inte är utbrutna är att kasta bort en naturresurs som är samhällsekonomiskt nyttig. Vpk har samma uppfattning som att naturtillgångarna, gruvverksamheten och vidareförädlingen av malmen behöver socialiseras för att vi skall kunna föra en nationell mineralpolitik grundad på samhälls- och löntagarintresset. Likaså är uppfattningen densamma i vad gäller att brytningen i en gruva inte får upphöra förrän malmen är utbruten och ersättningssysselsättningen skaffats fram. Med den industripolitik som förs med halvhjärtade satsningar på vidareförädling är flera gruvors existens i fara. Nya malmmetallurgiprocesser av typ ELRED skapar större förutsättningar för våra gruvor, t. ex. för att tillvarata våra fosforrika . En framtida hög förädlingsgrad i varje produktionsled är också en förutsättning för att förhindra gruvdöden. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande 1. att alla avskedanden eller personalminskningar inom stål- och gruvindustrin förbjuds, 2. att handelsståls-, specialståls- och gruvindustrin nationaliseras med följande utvecklingsinriktning: a) samhällsekonomiska intressen skall vara vägledande, b) satsning på ny teknik och nya produkter bör göras; program bör utarbetas för högt driven förädling enligt vad som i motionen anförs, c) samordning av stål- och gruvindustrin med verkstadsindustrin bör genomföras där planer fastställs för lokalisering av förädlingsindustrier till hotade och drabbade bruksorter, d) nya marknader erövras och långsiktiga avtal tecknas med de krisfria planekonomierna, e) de anställda får ett avgörande inflytande genom vetorätt över viktigare beslut, 3. att till överföra den kraftförsörjning som vid bolagsbildningen ställdes utanför , 4. att utvecklas enligt vad som anförs i motionen, 5. att ingen gruvbrytning tillåts upphöra förrän malmen är utbruten och att ersättningsjobb anskaffas , 6. att de mindre handelsstålverken samordnas och överförs till ett med utgångspunkter som anförs i motionen och att full sysselsättning skall bibehållas vid varje företag, 7. att inom gruv- och stålsektorn genomförs en samhällsägd och styrd forskning och utveckling i enlighet med vad som anförs i motionen, 8. att utveckling av gruvteknik, processteknik och teknik för vidareförädling görs med sikte på bibehållet svenskt kunnande och med sikte på svenska leveranser till stålverken. (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)