ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021764 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1764 av och om åtgärder mot nedskräpning längs vägarna har kampanjer från kommuner, , kommittéer och organisationer förts mot nedskräpning i naturen. Nedskräpning är förbjuden enligt naturvårdslagens 23 §. Problemet med nedskräpning är således närmast en fråga om kontroll av lagens efterlevnad och självfallet en fråga om information för att göra människor motiverade att följa lagen. När det gäller nedskräpningen från trafikanter längs våra vägar, speciellt riks- och länsvägar, fordras fortfarande mycket information för att en förbättring skall komma till stånd, eftersom det är mycket svårt att med nuvarande polisiära resurser övervaka efterlevnaden av lagen. I detta sammanhang berörs lantbrukarna på ett sätt som ofta kan få ödesdigra konsekvenser. Skador inträffar på grund av att plåtburkar, glas och plastpåsar obetänksamt slängs ut av trafikanter för att hamna på betesmark, vall eller i sädesåkrar. Både tama och vilda djur skär sig på glas, fastnar med benen i plåtburkar och tuggar i sig plastpåsar som fastnar i tarmarna. Lantbrukarnas maskiner går sönder när skräp fastnar i dem. Reparationerna på grund av detta kostar stora belopp, liksom även driftavbrotten. Syftet med motionen är att berörda myndigheter och organ speciellt inriktar sig på information och undervisning till två kategorier människor, nämligen barn och ungdom samt trafikanter. Det är värdefullt om upplysning i dessa frågor når ut till människorna på ett så tidigt stadium som möjligt, helst redan i samband med förskole- och grundskoleutbildningen. För att upplysa allmänheten om alla risker och konsekvenser som en obetänksam trafikant kan åstadkomma bör upplysningskampanjer mot nedskräpning längs våra vägar ske. Genom m. fl. organ kan informationsmaterial framställas för att finnas tillgängligt i skolor, vid bensinstationer och andra trafikserviceinrättningar. Annonskampanjer i lämpliga tidningar bör också prövas. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad information mot nedskräpning längs våra vägar.
mot · G3021765 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1765 av om viss ändring i lagen om tillfällig handel Den tillfälliga handeln har varit en lågpriskanal på vissa områden som skor, textilier, konfektion m. m. Lagen 1975 har inneburit en kraftig minskning av den tillfälliga handeln. har de lokala variationerna i tillståndspraxis varit betydande. Detta har också medfört orättvisor. Den tillfälliga handeln har inneburit att konsumenterna kunnat få tillgång till varor till väsentligt lägre priser än normalt. En möjlighet för nytillkomna företagare att börja sin verksamhet med förhållandevis begränsat kapital fanns tidigare i tillfällighandeln men har begränsats. Begränsningarna i den tillfälliga handeln har också minskat möjligheterna att få fram nya och för konsumenterna ibland fördelaktiga försäljningsformer. I flera fall har etablerade företag med bevarad lågprisprofil startat genom tillfällig handel. Kritiken mot den tillfälliga försäljningen har främst kommit från konkurrenthåll. Det är naturligt att man där upplevt konkurrensen som besvärande, men detta kan inte få tas till intäkt för långtgående ingripanden. Att konkurrensen upplevs som negativ tyder tvärtom ibland på att den är effektiv och fyller en funktion för kunderna. I ett remissvar till den tidigare lagen menade sig konsumentombudsmannen inte ha blivit övertygad om att tillfällighetshandeln är förenad med så negativa effekter från konsumentsynpunkt att det finns skäl att nu generellt begränsa den. ansåg att en begränsning av den tillfälliga handeln skulle innebära en inskränkning i konkurrensen. Kring lagstiftningen om tillfällig handel har byggts upp ett betydande tillståndsmaskineri som helt i onödan förbrukar skattemedel. I då strävan är att minska byråkratin bör det vara en viktig uppgift att ta bort en krånglig lagstiftning, som inte fyller någon funktion för konsumenterna. Mot denna bakgrund finns det anledning att nu aktualisera ett avskaffande av förbudsreglerna i den speciella lagstiftningen om den tillfälliga handeln. Den del av lagen som bör finnas kvar är skyldigheten för den som bedriver tillfällig handel att noggrant ange fast adress på varor, kvitton, emballage etc. På så sätt ges möjlighet till reklamationer. Med stöd av det anförda hemställs att upphäver §§3 och 4 samt andra och tredje meningen i § 9 i lagen om tillfällig handel.
mot · G3021768 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1768 om åtgärder för att främja användningen av returförpackningar Förutom det vanliga returglaset som förpackning för öl och läskedrycker används även i stor utsträckning burkar av bleckplåt eller aluminium ävensom vissa andra typer av engångsförpackningar. Ungefär 500 miljoner plåtburkar med öl och läskedrycker konsumerades i vårt land . Som en jämförelse med returglaset kan nämnas att bryggerierna fyllde över 1 200 miljoner returglas med öl och läsk. Av burkarna var mer än 400 miljoner gjorda av bleckplåt och övriga av aluminium. Aluminiumburkar importeras, medan bleckplåtsburkar tillverkas i vårt land. Burkar och andra engångsförpackningar används också till andra drycker, exempelvis juice och stilldrink. Man kan utgå från att användningen av burkar som dryckesförpackningar kan förväntas öka ytterligare. Efter överenskommelse med bryggerier har PLM beslutat bygga en fabrik för tillverkning av burkar. Avsikten är att fr. o. m. tillverka ca 900 miljoner burkar av aluminium och att bl. a. ersätta de nuvarande bleckplåtsburkarna med sådana burkar. Uppskattningen från PLM:s sida är att antalet aluminiumburkar på den svenska marknaden kommer att uppgå till mellan 600 och 700 miljoner. räknar man med att aluminiumburken skall ta en större andel av dryckesmarknaden än vad bleckplåtsburken nu har. Nedskräpningen av vår naturmiljö sker bl. a. genom tomburkar och andra engångsförpackningar för olika drycker. Aluminium är ett mycket energikrävande material. Det rostar inte och bryts därför inte ner i naturen. Med hänsyn härtill skulle en ökad användning av burkar i kombination med en övergång till aluminiumburkar medföra inte bara olägenheter för miljön i form av ökad neskräpning utan också en större energiåtgång. Enligt min mening kan samhället inte godta en sådan utveckling. Inriktningen måste vara att utnyttja förpackningar som kan återanvändas och att ett effektivt återvinningssystem införs. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att anhåller att regeringen skyndsamt låter utreda frågan om användningen av returförpackningar samt i detta sammanhang undersöker de ekonomiska styrmedel som kan bli nödvändiga.
mot · G3021769 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1769 av och om auktoriserade revisorer hos stat och kommun råder i praktiken förbud för stat och kommun att anställa auktoriserade revisorer. Om anställning ändå sker, förlorar revisorn sin statliga auktorisation. Detta förbud mot anställning i offentlig tjänst har sina rötter i den tid då handelskamrarna skötte auktorisationen av revisorer. Syftet med förbudet angavs vara att stärka revisorernas oberoende och självständighet. De svenska revisorernas oberoende är tyvärr i långa stycken en olöst fråga. Men en lösning av oberoendefrågan måste sökas på helt andra vägar. När det gäller de av kommerskollegium godkända revisorerna finns inget hinder för anställning vid t. ex. kommunalt revisionskontor. Varför skulle då ett anställningsförbud för de av kommerskollegium auktoriserade revisorerna stärka just den gruppens självständighet? Det är orimligt att sätta i fråga oberoendet hos vissa godkända revisorer på den enkla grunden att de är anställda inom den offentliga sektorn. Det som garanterar oberoende är att revisorn i praktiken intar en självständig ställning gentemot dem som han skall kontrollera. Att förbjuda auktoriserade revisorer att ta anställning inom stat och kommun är att sila mygg och svälja kameler. Hotet mot revisorernas oberoende kommer i stället från följande tre håll: Agarkoncentrationen i det privata näringslivet i bolagsstämmornas alltmer formella karaktär medför att revisorn ofta i praktiken utses av dem som han skall nagelfara, nämligen styrelsen och verkställande direktören. En misshaglig revisor kan skiljas från sitt uppdrag på de som det tar att skriva ut ett bolagsstämmoprotokoll. I vissa kretsar av revisorer har utvecklats en felaktig användning av tystnadsplikten. I stället för att göra en befogad anmärkning i revisionsberättelsen tiger man för att inte göra bolaget skada. Det blir allt vanligare att revisorer har dotterbolag som hjälper olika företag med redovisning, skattefrågor och liknande. Hur kritiserar revisorn förvaltningen vid det företag som köpt konsulttjänster från hans eget dotterbolag? Självfallet bör både den privata och den offentliga sektorns redovisning och revisionsfunktioner noga skärskådas. Att åstadkomma ett välutvecklat revisorsväsende är en viktig uppgift för samhället. Följaktligen är det rimligt att även auktoriserade revisorer skall kunna anställas av stat och kommun. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär initiativ till sådan författningsändring att förbudet för stat och kommun att anställa auktoriserad revisor upphävs.
mot · G302177 · 1980-01-10 00:00:00 — Motion 1979/80:177 om ändrade valbarhetsregler för revisorer I den senast företagna utredningen om revisorer (se förslag 1978/79:4) övervägdes flera åtgärder för att minska revisorernas arbetsbelastning, bl. a. en ökning av antalet revisorer och en föreskrift om att revisor vid sidan av sitt revisionsuppdrag inte skall vara ledamot av utskott. Båda förslagen avvisades av utredningen. Bedömningen att utskottsarbetet är av stort värde som inspirationskälla för revisorerna är säkert riktig. Å andra sidan är det beklagligt att utredningen och talmanskonferensen i sitt av antagna förslag inte kunnat anvisa någon lösning på det problem som behandlats, nämligen revisorernas växande arbetsbörda. Mot den bakgrunden skulle vi vilja föreslå en förändring i nuvarande valbarhetsregler som med tiden kan öppna vägen för en utvidgning av antalet revisorer. Vi föreslår att riksdagsrevisorerna rekryteras inte uteslutande bland ledamöter utan även bland tidigare ledamöter. Bland de senare finns många som genom sina omfattande erfarenheter av riksdagsarbete har goda förutsättningar att delta i revisionen och som också kan avsätta den tid som behövs för ett aktivt engagemang i verksamheten. En förändring i denna riktning skulle kunna leda till ett bättre utnyttjande av en värdefull begåvningsreserv. att RO 8 kap. 11 § ändras enligt följande: revisorer skall vara tolv. De väljes för valperiod. väljer bland revisorerna en ordförande och en eller flera vice ordförande. Ordföranden och varje vice ordförande väljes för sig. revisorer skall vara tolv. De väljes bland nuvarande och tidigare ledamöter för valperiod. väljer bland revisorerna en ordförande och en eller flera vice ordförande. Ordföranden och varje vice ordförande väljes för sig.
mot · G3021771 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1771 av m. fl. om etableringskontroll inom hotell- och restaurangbranschen Det finns anledning att med oro se på utvecklingen inom restaurangnäringen. har mer eller mindre nogräknade personer etablerat sig inom branschen, och från fackligt håll har rapporterats om vidriga arbetsförhållanden och ett hänsynslöst utnyttjande av de anställda. Avtalsbrott och svårigheter för personalen att få sina lagliga rättigheter tillgodosedda är inte alls ovanliga. Ekonomisk brottslighet inom restaurangbranschen blir allt vanligare: inga sociala avgifter för de anställda, en kassabok för myndigheterna och en annan för vinsten, s. k. svartkassor, systematiskt upprepade konkurser, där samhället oftast står som den största fordringsägaren. Man byter ägare med jämna mellanrum. Samma människor har dock en förmåga att dyka upp på olika ställen i landet - men . I praktiken är affärerna enbart papperskonstruktioner. Hotell- och restauranganställdas förbund har vid ett flertal tillfällen krävt en sanering av branschen. a. vill man införa etableringskontroll, som kommuner och länsstyrelser uppmanas till restriktivitet i vad gäller utskänkningstillstånd. Detta är problem som bör uppmärksammas, då framväxten av en s. k. svart marknad inom restaurangnäringen enbart kan vara till skada såväl för samhället och de anställda som för den överväldigande delen restaurangidkare, vilka på ett seriöst sätt driver sin verksamhet. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning med uppgift att undersöka möjligheterna till någon form av auktorisation för etablering i hotell- och restaurangbranschen. AXEL () () () ()
mot · G3021772 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1772 av Per m. fl. om åtgärder för att bevara och utveckla småföretagen i Strukturomvandlingen går hårt fram med det skånska näringslivet. De stora företagen och deras ev. förändring ägnas ofta både stor omsorg och uppmärksamhet, medan de konsekvenser som ändringarna eller nedläggningarna medför i underleverantörskretsen m. m. föga uppmärksammas. Med hänvisning till detta och till övriga vid årets av skånska s-ledamöter ingivna motioner hemställer vi att hos regeringen begär en skyndsam utredning av småföretagens i ställning som underleverantörer m. m., i syfte att bevara och utveckla dessa företag. P. O. () HANS () i () ()
mot · G3021774 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1774 av och om bibehållande av bryggeri i En utredning som det statliga Brygginvest har låtit utföra föreslår att hälften av landets bryggerier skall läggas ned . Bland de bryggerier som Brygginvest föreslår skall läggas ned finns Prippbryggeriet i med över 50 anställda. Utredningen föreslår att Torsbybryggeriet läggs ned 1982. En nedläggning av Prippbryggeriet i kan jämföras med en företagsnedläggning i , som drabbar ca 500 anställda, eller en total nedläggning av varvsverksamheten i . Arbetslösheten kommer att förvärras i en region som har svår arbetslöshet - 500 går utan arbete, 800 är utpendlare. Kommunen kommer, om nedläggning sker, att gå förlustig ca . Som framgår av ovanstående redogörelse måste alla möjliga åtgärder vidtas för att förhindra att Torsbybryggeriet läggs ned. Man måste kräva att Prippbolaget, som till tre fjärdedelar ägs av staten, tar sitt samhällsansvar och prövar alla vägar för att fortsätta driften vid Torsbybryggeriet. En väg som borde förbättra ett litet bryggeris ställning är produktspecialisering eller alternativ produktion. En fråga som synes ha negativ inverkan på de bryggerier som har returglashantering är satsning på engångsemballage. har inte visat något större intresse för att utveckla distributionshanteringen när det gäller returglas. Däremot engagerar sig företaget i lanseringen av aluminiumburkar som förpackning - med de problem dessa medför med tanke på energi- och miljöaspekterna. En centralisering av bryggerihanteringen till ett fåtal orter måste innebära mycket fördyrade transportkostnader genom att produkterna är att betrakta som tungt gods. Vad som kan vinnas genom driftrationalisering går förlorat genom ökade transportkostnader. I tider när man försöker att spara energi torde en sådan utveckling inte vara att rekommendera. Enligt tillgängliga uppgifter har också driften vid Torsbybryggeriet givit vinst för bolaget. Vi menar att en produktion av bryggerivaror är lämplig att bedrivas i . såväl från företagsekonomiska som från regionalpolitiska synpunkter bör driften fortsätta vid Torsbybryggeriet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag som säkerställer driften vid bryggerier i .
mot · G3021775 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1775 om information rörande elströmmens risker Vi omger oss i vår vardag med en mängd farliga saker, inte minst elektrisk ström. För att skydda oss finns ett stort antal säkerhetsbestämmelser för elektrisk materiel över huvud taget. är ett till huvuddelen statligt ägt bolag som av regeringen utsetts till riksprovplats för elektrisk materiel (SFS 1977:608). SEMKO provar samtliga produkter som enligt särskilda kungörelser är provningspliktiga. Provningsplikten, som avgörs av statens industriverk, gäller främst produkter för hem och hushåll. De krav som ställs på de olika produkterna är fastställda i särskilda SEMKO-bestämmelser för varje produkt. Svenska elektrotekniska normer SEN utformas av statens industriverk och innehåller standardnormer för viss elektrisk materiel. Till stor del är dessa normer internationellt vedertagna. När det gäller säkerhetsbestämmelser för bostäder fastslås i byggnadsstadgan att ledningar för elektrisk ström skall anordnas så att brandfara eller risk för olycksfall ej uppkommer (SFS 1959:612, 44 §). Man bemyndigar vidare statens planverk att ge närmare föreskrifter om de bestämmelser som anges. Sådana bestämmelser har givits i Svensk byggnorm, (SBN). Bland annat finns där råd och föreskrifter som avser att trygga barnsäkerheten i bostäder genom normer om eluttags utformning och placering m. m. Slutligen kan nämnas elinstallatörsförordningen (SFS 1975:967), i vilken man ställer krav på behörighet för vissa installationer, reparationer m. m. av elektrisk materiel. Vidare tas i förordningen upp de tillsyns- och besiktningsskyldigheter som åligger behörig installatör. Det är emellertid av största vikt att alla i samhället får god information och rådgivning angående elektrisk materiel och dess risker. har flera olyckor förekommit i min närhet, vilket synes tyda på otillräcklig information om de faror elströmmen kan innebära. En ung pojke hoppade på lek upp och tog tag i armen till en utomhuslykta. Han fick ström genom kroppen och dog. En kvinna skulle flytta en gammal golvlampa, där sladden hade nötts av. Hon skadade handen svårt och har fått opereras två gånger. I tvättstugor och badrum, där det är vått, är riskerna större för elskador. Jag tror det är nödvändigt att vi påminns om de faror trasiga sladdar o. d. kan åstadkomma i hem, skolor och på arbetsplatser. 1* 1979180. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för information om elströmmens risker i det dagliga livet.
mot · G3021776 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1776 om framställning av NPK-handelsgödsel i kommunisterna har - även i - med ovedersägliga argument motiverat en igångsättning av handelsgödselframställning i . Erforderliga mineraler finns inom länet, och brytning av dessa kan förutom att ett miljövänligare handelsgödsel produceras - ge arbetstillfällen i orter som ropar efter sådana. Tillverkningen kan därutöver resultera i produkter för andra användningsområden. Projektet har varit föremål för flera utredningar. Mot en del av dessa har berättigade invändingar rests eftersom slutsatserna varit uppenbart vilseledande. Även från industridepartementet har uttalanden till förmån för projektet gjorts. Så skedde t. ex. när industriminister . Åsling i en interpellationsdebatt med motionären yttrade: Jag ser alltså fortfarande rätt optimistiskt på möjligheterna att i få till stånd någon form av konstgödseltillverkning. Industriministern ansåg i samma debatt att konstgödseltillverkning på sitt sätt kan vara ett pilotprojekt när det gäller den industriella utvecklingen i . I utredningsarbetets senare skede har och tillsammans undersökt projektet. Enligt industriministern hör den tekniska utvecklingen liksom den internationella marknadsutvecklingen till det som måste beaktas för att man skall kunna ta de chanser som yppar sig i en ny situation. Uppenbarligen har , snabbare än det statsägda , beaktat den tekniska utvecklingen och den internationella marknadsutvecklingen, eftersom man nu är beredd att utöka produktionen vid sin anläggning Supra i till att täcka behovet av handelsgödsel. Frågan om satsningar på industriella utveckling har blivit något av en prövosten för partier och - inte minst - regeringar. Den sittande trepartiregeringen har i detta konkreta fall att ta ställning till om man passivt skall åse att ett privat företag med hjälp av råvaror från statsägda företag utvecklar sin produktion eller om man med statliga styrmedel och genom det statsägda skall tillse att råvaror används för att möjliggöra behövlig förädling inom länet. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om omedelbara åtgärder syftande till att de för konstgödselframställning erforderliga råvarorna i kommer till användning i förädlingsindustri inom länet.
mot · G3021777 · 1980-01-25 00:00:00 — För att få så god effekt som möjligt är det angeläget att det i ett inledningsskede sker prioriteringar av åtgärder som ger god utdelning i förhållande till kapitalinsatsen. Sedan får övriga projekt komma i den takt som det finns möjligheter att skaffa fram kapital. Energisektorn har en säker marknad, en hemmamarknad där det finns stora möjligheter att få avsättning för produkten. Det bör vara en självklarhet att om pengarna cirkulerar inom landet får vi en positiv effekt på näringslivet som helhet. Genom att satsa på ett näringsliv som producerar för hemmamarknaden får vi större möjligheter att ha jämnare konjunkturer med hög sysselsättning och en rimlig inflationstakt. Det bör vara naturligt att börja med energisektorn när näringslivet skall ställas om i riktning mot ökad lokal produktion för lokala behov. Varje förlorad dag utan en massiv satsning för att bli av med oljeberoendet innebär stora kostnder för samhället. Kapital måste därför fram snabbt. Staten måste med tanke på det samhällsekonomiska perspektivet ta en stor del av ansvaret. och länsmyndigheterna bör få det avgörande inflytandet för satsningen inom länet. Medlen bör därför fördelas via utvecklingsfonderna. Om det program som föreslås i denna skrift genomförs skulle en energibalans 1990 kunna se ut enligt följande: Sopor, avlopp m. m. 0,1-0,5 , lut m, m. (El:) 0,7) 0,9-1,4 4,0-4,5) 14,1-17,/år 17,0-17,/år Bostäder, lokaler. fritid, service m. m. Summa användning 17,0-17,/år Energi som sparats och ersatts med inhemska bränslen: Sopor, avlopp m. m. 6,3-8,7 8,8-11,2) Övrigt (Service, värme, administration, skulle vi alltså kunna o Reducera beroendet av importerad olja till , jämfört med dagens . Genom energihushållning och satsning på inhemskt bränsle och naturgas ersätta och spara energi motsvarande mellan 8.8 och /år, vilket ungefärligen motsvarar två stora kärnkraftsreaktorers kapacitet. Basera energiförsörjningen på trygga energikällor. Skapa 4 000-5 000 nya arbetstillfällen i och försörjningsunderlag för 25 000 till 40 000 människor. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anhålla att regeringen i samråd med länsmyndigheter, kommuner och företag utarbetar en energiförsörjningsplan för . () ()