mot · G3021104 · 1980-01-25 00:00:00 — Skattefusket var då inte så vanligt och den allmänna skattemoralen relativt god. Dessa förhållanden har som alla vet ändrats radikalt . Situationen är f. ö. densamma i flertalet västeuropeiska länder. Det är enligt vår mening uppenbart att den pågående utvecklingen måste mötas med en mängd olika åtgärder och då främst en ökad kontrollintensitet mot sådana skattskyldiga som kan dölja sin ekonomiska bärkraft genom vilseledande bokföring. I själva verket borde så redan ha skett. Verkligheten talar emellertid ett annat språk. Det totala antalet taxeringsrevisioner har 1978 pendlat omkring 9 000. I vilken utsträckning dessa revisioner har varit av mer djupgående natur eller enbart avsett en avstämning av tredje mans kontrolluppgift mot den skattskyldiges bokföring en metod som har blivit ganska vanlig finns det inte något svar på. Totalantalet innefattar emellertid ca 2 000 s. k. besvärsrevisioner, dvs. bokföringsgranskningar som sker med anledning av taxeringsbesvär från den skattskyldiges sida. De offensiva revisionerna uppgår således till omkring 7 000 . Siffrorna är på sätt och vis belysande. Totalt genomfördes då drygt 10 000 taxeringsrevisioner. Av dessa var ca 2 000 besvärsrevisioner och över 4 000 TN-revisioner, dvs. i regel mindre djupgående bokföringsgranskningar till stöd för taxeringsnämndernas beslut. Tendensen är således ett ökat antal TN-revisioner och förmodligen också taxeringsbesök på bekostnad av mer ingående revisionskontroll. De redovisade siffrorna innebär att en svensk företagare inte behöver räkna med en verklig revisionskontroll mer än ungefär eller mindre än en gång under sitt yrkesverksamma liv. Medräknas taxeringsbesöken och den väntade ökningen av antalet TN-revisioner blir situationen något bättre från samhällets synpunkt. Fullt utbyggt är det då kanske troligt att företagaren kan räkna med ett personligt besök från skattekontrollens sida relativt ofta. Värdet av sådana kan dock diskuteras. sedan den skattskyldige har fått klart för sig att dessa kontroller endast kan ge en ytlig uppfattning om hans ekonomi kommer deras preventiva effekt att bli låg. Inom skatte- och avgiftsområdet i övrigt är kontrollsituationen om man bortser från punktskatterna ännu sämre. Eftersom deklarationsuppgifterna inom dessa sektorer vanligtvis är av ännu mer summarisk karaktär än vad som gäller för de direkta inkomstskatterna, är behovet av egentlig bokföringskontroll väl så stort som inom detta senare område. Vår slutsats blir att beskattningsmyndigheternas verksamhet bör läg gas om, så att antalet revisioner och då främst egentliga taxeringsrevisioner ökas. En utgångspunkt kunde vara att företagare och andra grupper med bokföringspliktig verksamhet har att räkna med sådan kontroll åtminstone . Det är ett ganska blygsamt krav om man jämför med förhållandena i andra högindustrialiserade länder, där en betydligt högre revisionsfrekvens är ett faktum. I absoluta tal innebär det sagda att antalet taxeringsrevisioner på inkomstbeskattningens område ökas från ca 10 000 en siffra som är i överkant om man ställer kvalitativa krav på revisionsarbetet till omkring 40 000. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. beslutar anta de allmänna riktlinjer för reformeringen av skattesystemet som anförts i motionen, 2. beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om arbetet i bruttoskattekommittén, 3. beslutar hemställa hos regeringen om att i samband med de aviserade utredningarna på skatteområdet även utreda a) hur egenföretagarnas avdrag skall fördelas på rörelsen och den privata ekonomin, b) hur den nuvarande rätten att dra av underskott i en förvärvskälla från inkomsten i en annan skall begränsas, c) hur man skall kunna begränsa själva förvärvskällebegreppet så att t. ex. hobbyliknande verksamheter skiljs bort, 4. beslutar om en skärpning av skatten på realisationsvinster i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. beslutar upphäva lagstiftningen om avsättning till allmän investeringsreserv fr. o. m. , 6. beslutar hos regeringen hemställa om en utredning belysande möjligheterna att utvidga rätten att använda det vanliga investeringsfondssystemet även till egenföretagare, 7. beslutar hemställa hos regeringen att den växande klyftan mellan löntagare och egenföretagare uppmärksammas och åtgärdas i det fortsatta utredningsarbetet på skatteområdet, 8. beslutar om den ändring i skogsbeskattningen som föreslagits i motionen, 9. beslutar att till för /81 under VIII. huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 10. beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktning och mål för taxeringsrevisionen. () () () () () () () - ' - *i - - i:-, ^ 'i.