mot · G3021639 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1639 av Hans Nyhage m. fl. Lagen om rätt till ledighet för utbildning tillkom 1975. Den omfattar alla arbetstagare och gäller för i princip alla slags studier. Ledigheten kan avse såväl som på heltid. Arbetstagare, som deltar i s. k. prioriterad studiecirkel och som på grund därav förlorar arbetsinkomst, kan erhålla timstudiestöd. Detta utgår f. n. med . <40 min.) under högst , fördelade på högst och . Syftet med timstudiestödet är alltså att ge kompensation för det inkomstbortfall som kan bli följden av deltagande i studier. De prioriterade studiecirklarna omfattar f. n. följande områden: allmän studiecirkel i svenska, engelska, matematik eller samhällskunskap som i huvudsak motsvarar utbildning enligt läroplan för allmän studiecirkel i språk, där deltagarna har språket som hemspråk allmän studiecirkel gällande facklig utbildning för medlemmar i organisation allmän studiecirkel som har till syfte att utveckla handikappades färdigheter att meddela sig. Timstudiestödet betalas av arbetsgivaravgifter genom vuxenutbildningsavgiften, som f. n. är av den totala lönesumman. Vi har definitivt ingenting emot att anställda får möjlighet att komplettera sin utbildning och att de erhåller viss ekonomisk kompensation för i sammanhanget förlorad arbetsförtjänst. Det har emellertid kommit till vår kännedom att möjligheterna att erhålla timstudiestöd har använts på ett sätt som enligt vårt förmenande strider mot intentionerna med stödet. Det finns således exempel där angelägenheten av studier på arbetstid måste ifrågasättas med hänsyn till det ifrågavarande ämnesvalet och bortfallet av arbetsresultat. Därtill kommer att stödets storlek för flera branscher överstiger den avtalsenliga timförtjänsten, vilket gör det ekonomiskt lönsamt att söka timstudiestöd. Det förhållandet kan för vissa arbetstagare vara av större betydelse för att söka utbildning med timstudiestöd än själva utbildningen som sådan. I budgetpropositionen, 1979/80: 100, föreslås en höjning av timstudiestödet med . till , dvs. 1979/80: 1639 i ett samhällsekonomiskt läge då utrymmet för lönehöjningar måste bedömas vara synnerligen knappt. Det är mycket troligt att en dylik höjning ytterligare kommer att öka benägenheten att söka stödet som inkomstkälla snarare än som inkomstkompensation. Som en följd härav kan vuxenutbildningsnämnderna komma att överhopas av ansökningar, där det kan bli mycket svårt att bedöma de verkliga motiven bakom varje ansökan. Enligt vår mening talar starka skäl mot den föreslagna höjningen av timstudiestödet med . Denna bör således inte komma till stånd och stödet bör alltså utgå med oförändrat belopp, dvs. , också under kommande budgetår. Totalt bör för timstudiestödet anvisas 67,5 milj. kr. motsvarande 25 000 stöd . Mot bakgrund av det anförda hemställs att 1. beslutar avslå den i budgetpropositionen 1979/80: 100, bilaga 12, föreslagna höjningen av timstudiestödet med . 2. beslutar anvisa ett i jämförelse med innevarande budgetår oförändrat anslag om 67,5 milj. kr. till timstudiestöd, motsvarande 25 000 stöd , 3. hos regeringen anhåller att reglerna för timstudiestödet ses över. () () HANS NYHAGE (m) () () () PER STENMARCK (m) () () () ()