mot · G302606 · 1980-01-23 00:00:00 — av m. fl. om arbetsgivares medverkan i skatteuppbörden m. m. fattade principbeslut om att införa en ny organisation för taxeringen i första instans. Beslutet grundade sig på förslag från den s. k. (Utredningen om rationalisering av skatteadministrationen), och detaljfrågorna har därefter vidareutretts inom det numera nedlagda RS/. fattade sitt senaste beslut om den framtida uppbördsoch taxeringsorganisationen (SkU 1978/79:50). Därvid saknades alltjämt en beskrivning av det administrativa systemet, som med hjälp av ADB skulle göra den nya skatteorganisationen effektiv. Beslutsordningen innebar i praktiken att under en följd av år givit en myndighet (i detta fall ) långtgående in blanco-fullmakter att genomdriva en av de större ADB-insatserna i vårt land. Detta är inte ovanligt men märkligt mot bakgrund av den pågående intensiva datapolitiska debatten, där man efterlyser en effektivare styrning och kontroll av datatekniken i olika tillämpningar. RS-försöket har givit oss ett skatteadministrativt system, som kännetecknas av ett trångt myndighetsperspektiv. berörs många andra än skattemyndigheterna av systemet. I denna motion skall dock enbart tas upp frågan om arbetsgivarnas medverkan. utredningsförslag och projektrapporter innehöll inga överväganden om arbetsgivarnas stora skatteadministrativa uppgifter och behoven att förenkla och underlätta företagens uppbördsarbete. Någon sådan samordning med skattemyndigheternas rationaliseringssträvanden har inte kommit till stånd. Arbetsgivarnas arbetsuppgifter har uppmärksammats endast i de fall rationaliseringen av myndigheternas arbete medfört förändringar också för arbetsgivarnas del. Arbetsgivarnas medverkan i källskatteuppbörden bör därför nu utredas i särskild ordning i syfte att finna former att förenkla företagens medverkan i uppbörd och redovisning av de anställdas skatter och andra lagstadgade avdrag i lön. Det gäller sålunda att söka utforma det nuvarande källskattesystemet på ett för företagen mera rationellt sätt. Möjligheterna att utveckla alternativa och bättre uppbördssystem får bedömas som goda. Det nuvarande skatteadministrativa systemet har inte konstruerats med hänsyn till företagens medverkan i uppbörden eller med tillräcklig insikt om vad modern administrativ teknik förmår. Effektivare system kan uppnås I ett nytt uppbördssystem skulle arbetsgivaren inte nödvändigtvis behöva hålla sig informerad om detaljer i gällande uppbördslagar m. m., och han skulle inte heller vara tvungen att ta del av varje anställds preliminärskatteförhållanden eller andra fiskala uppbördsangelägenheter av privat natur. Ett nytt system får dock inte förändra arbetsgivarens roll som utbetalare av lön. Rollfördelningen mellan den anställde och myndigheterna bör lika klart komma till uttryck. Kontakterna mellan arbetsgivaren och aktuell myndighet bör för arbetsgivarens del kunna reduceras till en skyldighet att på lämpligt sätt lämna uppgifter om utbetald lön och andra skattepliktiga förmåner. Företagens egen löneadministration med dess regler för bruttolöneberäkning och löneutbetalningarnas periodicitet m. m. bör vara styrande för utredningsarbetet. Detta förutsätter att alternativa uppbördsrutiner m. m. utformas med insikt om alla de villkor som gäller för företagens löneadministration. Att anpassa alternativa system till de praktiska förutsättningarna hos mindre företag är av särskilt intresse även från näringspolitisk synpunkt. är relativt sett hårdare belastade av skatteuppbörd, avgiftsuppbörd och uppgiftslämnande än större företag. Även från skatteteknisk synpunkt skulle alternativa uppbördssystem kunna erbjuda fördelar. Det borde t. ex. gå att nå bättre överensstämmelse mellan preliminär och slutlig skatt genom ett system med ackumulerad skatteberäkning, där man i avdragsberäkningarna ständigt justerar skatteuttaget med hänsyn till beräknad slutlig skatt. Anpassning kan också göras till erhållen sjukpenning, pension etc. samt till andra individuella inkomstförhållanden. Med ett effektivt sådant system skulle arbetet med kvarskatteuppbörden kunna avvecklas. Det bör också prövas om man genom ett nytt uppbördssystem kan förenkla deklarationsförfarandet för den enskilde. Detta borde vara möjligt genom en bättre samordning mellan uppbörds-, deklarations- och taxeringsverksamheterna och skulle då också kunna medföra ett enklare uppgiftslämnande för arbetsgivarna samt frigöra skatteadministrativa resurser. Rationellare betalningsformer m. m. Informationsflöden och penningflöden bör sannolikt betraktas var för sig. Detta kan komma till uttryck på bl. a. följande sätt. Informationssystemen för skatteuppbörden med dess regler för avdragsberäkningar och redovisningar studeras med utgångspunkt i företagens (och myndigheternas) administrativa situation och med hänsyn till relationerna mellan skattemyndigheter, skattepliktiga och företag. Systemen för penningöverföringar av skattemedel m. m. studeras från andra utgångspunkter. Av intresse är här förutom statskassans - enskilda företags och hela branschers olika likviditetssituationer och faktiska möjligheter att genom räntor på disponerade skattemedel nå ekonomisk gottgörelse för sin uppbördsmedverkan. Effektivitet och säkerhet i skatteuppbörden och i taxeringarna är av största samhälleliga betydelse. Skatteadministrationens metoder för att nå effektivitet är emellertid också ett allmänt medborgerligt intresse. Hur skatteadministrationen från samtliga dessa utgångspunkter bör vara utformad har aldrig prövats. Samma fråga som här aktualiseras har tidigare tagits upp genom motion 1977/78:975 av . avslog motionen den gången med motiveringen att inte haft ett så genomgripande syfte som motionären önskade. Utskottet ansåg att möjligheterna till förenklingar för arbetsgivarna skulle uppmärksammas och tas till vara i fortsättningen. Så bör nu ske genom försorg. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att frågan om att utveckla alternativa system för arbetsgivarnas medverkan i skatteuppbörden m. m. tas upp till övervägande inom eller av en särskild utredning. () () () () () () ()