mot · G4021447 · 1980-01-01 00:00:00 — Föredragande statsrådet har i proposition 1980/81:71 angående obrutna fjällområden åberopat de riktlinjer för hushållning med mark och vatten som beslutade innebärande bl. a. att det är en utomordentligt viktig uppgift att skydda våra sista orörda fjällområden från exploatering. Vad som avses med orördhet har därefter varit föremål för delade meningar. förslag från och statens planverk om avgränsning av obrutna fjällområden anammades en mycket vid tolkning av begreppet orörda fjällområden. Redan tungt exploaterade områden togs in, och sådana tunga exploateringar som vattenregleringar och vägar kunde tolereras inom obrutet fjällområde. Sålunda kan vägar godtas, om de ej passerar området utan stannar inom detta. Härigenom anses området vara orört utan hinder av att vägen skulle kunna medföra större intrång än en genomfartsväg, t. ex. genom ansamling av motorfordon och alstrande av terrängtrafik m. m. med utgångspunkt från vägens ändpunkt. Orördhetskravet har genom denna expansionsambition kommit att avsevärt uppluckras, vilket i sin tur medför att respekten för skyddsintresset också riskerar att luckras upp. Gränsen mellan och Sarek-Piteområdet utgör ett sådant område som ovan åsyftats, nämligen med tung exploatering bestående av vattenregleringar, vägar, kraftledningar m. m. Skulle det ursprungliga kravet på orördhet ha hållits, vore här inte längre fråga om obrutet fjällområde. Området skulle därför ha fått bli en korridor mellan två vildmarksområden i likhet med vad som skett beträffande fjällarealer som genombrutits av en redan anlagd genomfartsväg. I det nu aktuella fallet synes inte heller andra väsentliga skäl kunna anföras för ett sammanförande av de båda obrutna fjällområdena än önskemålet att åstadkomma ett större sammanhängande område genom hopbindning av områdena och , detta trots att de båda områdena var för sig är mer än dubbelt så stora som de näst största (Tärna-Graddis och Råsto-Tsåktso). I propositionen föreslås bl. a. att en förlängning av till inte bör genomföras. Förlängning av den befintliga vägen till genom Sitasjaureområdet har befarats medföra olägenheter för renskötseln i området bl. a. inom en zon kring vägen på grund av att renarna drar sig från vägområdet. Hittillsvarande erfarenheter från i den del denna färdigställts talar snarare för den motsatta slutsatsen. Såsom framhållit har en väg även för renskötseln vissa positiva effekter vid sidan av de negativa. framhåller att vägsträckan inte är utbyggd och anpassad för allmän trafik. Vägen är en asfalterad väg med vägrenar och normenligt utbyggda mötesplatser och vägräcken m. m. samt en (i två avsnitt ) fartbegränsning i enlighet med vägens geometriska utformning, allt i enlighet med de av utfärdade anvisningarna. Propositionen tar ovannämnda påstående från för givet och ser det som uppenbart att allmän trafik medför ytterligare åtgärder i . Detta är med hänvisning till vad som ovan nämnts ett felaktigt påstående. Kommunen har dessutom förklarat sig kunna svara för underhållet av vägen. finns i kommunen ca 60 enskilda vägar med allmän trafik, med en totallängd av . Regeringen anser att korridoren upp till Ritsem bör omfatta även kraftledningen. Det är inkonsekvent att inte dra gränsen för korridoren till . Därigenom kommer en kraftledning, en stor väg, vattenfallsanläggningar, ett regleringsmagasin, tunnelintag, driftsbyggnader och en betongdamm att ligga innanför "det obrutna fjällområdet", något som är i strid med det obrutna fjällområdets syfte. Regeringen anser att Ritsem är en lämplig baspunkt för fjällturismen och att det bör ingå i den fortsatta kommunala planeringen. kommun arbetar f. n. med en områdesplan för Ritsem med målsättningen att överta hälften av bostäder och använda dessa i en turistanläggning. Utöver turism kommer även andra intressenter att etablera sig där. , polisen, och fjällräddningen etablerat sig. Önskemål om lokaler har dessutom framförts av försvaret och Sirkas sameby. Ovannämnda aktiviteter förutsätter att kommun blir huvudman för anläggningen och svarar för driften av området och vägen dit. Kommunen har bl. a. för avsikt att bygga vatten- och avloppsanläggningar inkl. reningsverk. Nuvarande primitiva va-anläggning är utdömd av myndigheten. Projekteringen av ovannämnda va-anläggning pågår. Kommunen har stora förväntningar att med Ritsem utveckla turismen i kommunen och där kunna sysselsätta lokalt bunden arbetskraft. Möjligheten att driva en sådan turistanläggning står och faller med tillgång till besökare och därmed tillgång till allmän trafik. Som bekant kämpar alla fjällanläggningar med lönsamhetsproblem. Genom att skjuta fastställelsen av vägens status på en oviss framtid omöjliggör regeringen genom propositionen denna kommunala satsning. Vad beträffar frågan om eventuella förlängning in i bör denna fråga enligt vår mening hållas öppen intill dess vägen är färdigställd och erfarenhet vunnits i fråga om rennäring, turism m. m. Med stöd av det anförda hemställer vi att uttalar sig för 1. att vägen Suorva-Ritsem skall öppnas för allmän trafik, 2. att vägen Ritsem-Sitasjaure skall göras tillgänglig för kollektiv trafik, 3. att frågan om eventuella förlängning in i lämnas öppen med de motiv som angivits i motionen.