mot · G3021427 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1427 av m. fl. om de regionala utvecklingsbolagen i och Näringslivet i skogslänen är betydligt svagare och består i större utsträckning än i övriga delar av landet av företag med liten växtkraft. Förutsättningarna att lösa de regionalpolitiska problemen med lokaliseringspolitiska åtgärder har försvårats. Den låga investeringsnivån inom industrin och de industriella strukturproblem som finns inom stora delar av landet har avsevärt minskat förutsättningarna för betydande lokaliseringspolitiska insatser av den omfattning som vi vant oss vid och . Vi är i betydligt större utsträckning än tidigare hänvisade till att utveckla företag och produkter som finns inom varje region. Vid etablering av nya företag har ett av de stora problemen länge varit svårigheten att få fram riskvilligt kapital, dvs. det egna kapitalet. Detta problem har ytterligare förstärkts . Om man från t. ex. utvecklingsfonden, något annat samhällsorgan, företag eller uppfinnare lyckats få fram bra idéer och produkter, men inget företag vill eller ensamt kan satsa nödvändigt kapital, så finns inga större förutsättningar att få i gång produktionen. När det gäller produkter och produktion i större skala utgör SVETAB och i viss utsträckning de instrument som kan användas. När det gäller mera småskaliga projekt är dessa dock svårhanterliga instrument. Den småskaliga produktionen är nog så viktig och får inte undervärderas när det gäller de regionalpolitiska insatserna. Vi måste konstatera att vi saknar en betydelsefull länk i den regionalpolitiska medelsarsenalen. För att lösa detta problem förs nu diskussioner på flera håll om inrättande av särskilda regionala utvecklingsbolag. En särskild utredningsman utreder f. n. förutsättningarna för och organisationen av planerade regionala utvecklingsbolag i och . Enligt vad som erfarits går övervägandena i två riktningar. Skall man inrätta fristående utvecklingsbolag, måste dessa få en ordentlig grundplåt att arbeta utifrån. I sammanhanget har nämnts belopp av storleksordningen 25-30 milj. kr. Grundidén med regionala utvecklingsbolag är riktig och får inte förfuskas genom att bolagen inte tillförs tillräckligt med kapital. beslut om regionala utvecklingsbolag i och innebar att resp. bolag endast skulle tillföras 5 milj. kr. Det finansiella underlaget är därigenom så begränsat, att så snart pengarna börjat användas, binds kapitalet upp så snabbt att den framtida Förutsättningen för utvecklingsbolagen att arbeta som offensiva instrument i länens regionalpolitik blir därför ytterst begränsad. Om utvecklingsbolagen skall få ett verkligt innehåll och reella handlingsmöjligheter, måste de ekonomiska resurserna kraftigt ökas. Vi kan i nuvarande budgetläge hysa en viss förståelse för om inte regeringen anser sig ha utrymme för att anslå de 25-30 milj. kr. per utvecklingsbolag som skulle behövas. Men detta är ändå inte ett tillräckligt motiv för att avstå från att ge utvecklingsbolagen de resurser som behövs. Utvecklingsbolagen måste ses som ett regionalpolitisk! beslutade om en femårsram på ca för regionalpolitiska insatser. Den förhållandevis dämpade efterfrågan på regionalpolitisk! stöd gör att denna kostnadsram knappast kommer att utnyttjas. Regionalpolitiska medel borde därför även kunna användas för att tillföra de regionala utvecklingsbolagen ett tillräckligt grundkapital. Att på detta sätt använda regionalpolitisk! stöd för inrättande av regionala utvecklingsbolag ligger, enligt vår mening, helt i linje med grundtankarna bakom det regionalpolitiska stödet, nämligen att på olika sätt stimulera fram en industriell utveckling i de sysselsättningssvaga länen. Erfarenheter av användning av det regionalpolitiska stödet visar entydigt på behovet av ökade insatser för att få fram projekt som det regionalpolitiska stödet kan läggas på. De regionala utvecklingsbolagen skulle som huvudsyfte ha just framdrivandet av projekt från idé till praktisk produktion. Vi vill därför föreslå att beslutar att regionalpolitiska medel skall kunna användas för att tillföra de regionala utvecklingsbolagen i och erforderliga ekonomiska resurser. Man kan tänka sig olika modeller för hur dessa fonder skall byggas upp anslagsmässigt. En modell skulle kunna vara att man redan från början anslog 30 milj. kr. En annan modell skulle kunna vara att man höjde grundinsatsen från beslutade 5 milj. kr. kr., med en därefter successiv uppbyggnad av 5 milj. kr. Utvecklingsbolagen skall enligt vår mening verka i nära samarbete med de regionala utvecklingsfonderna och länsstyrelsernas regionalpolitiska enheter, men på grund av bolagens speciella uppgifter av risktagande insatser bör de vara juridiskt fristående. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts som riktlinjer för den fortsatta finansieringen av de regionala utvecklingsbolagen i och , 2. att beslutar att regionalpolitiska medel skall kunna användas för att tillföra regionala utvecklingsbolag nödvändigt kapital. () () () () () ()