mot · G3021777 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1777 av och om en energiförsörjningsplan för är näst det län som har den största arbetslösheten. För att kunna ordna sysselsättning åt alla måste kraftfulla åtgärder vidtas särskilt för att bereda ungdomen arbete. Många bygder håller på att helt dö ut, eftersom ungdomen inte kan få arbete i sin hembygd. De tvingas i stället att flytta till expansiva orter, storstadsområden eller . Kvar blir bara de gamla. Vi vill med denna motion peka på ett område som inte bara innebär kortsiktig lösning utan långsiktigt ger positiva effekter både för sysselsättningen och för energiförsörjningen. De alternativa energikällornas möjligheter har nonchalerats och ifrågasatts. Denna motion är ett försök att visa på framkomstvägar för att planera ett framtida som tar till vara sina egna resurser på bästa sätt. Att ta till vara bygdens egna resurser är det bärande temat. Energiplaneringen i kommunerna är ett viktigt led i denna strävan. Sifferuppgifterna i denna motion är hämtade ur centerungdoms programskrift Arbete och energi i , upprättad 1979. Läget på energisidan: Kol, bark, lutar, ved, gas m. m. Bostäder, service, jordbruk, fritid Elkraften produceras inom länet till största delen vid vattenkraftsanläggningar, vid mottrycksaggregatet i Skoghallsverken och vid kraftvärmeverket i . Drygt hälften importeras dock via riksnätet. Det mest anmärkningsvärda är det stora oljeberoendet, av energiförbrukningen täcks av importerad olja. Energihushållning i bostäder och industrier För att uppnå bättre hushållning med energi i våra bostäder och industrier kan en rad åtgärder vidtas. De som redovisas här bygger på kända och beprövade metoder och rekommenderas bl. a. av statens planverk i rapport 41/1977. Sparåtgärderna kan uppdelas i olika typer och omfattning. T. ex. kan åtgärderna delas in i fyra grupper som följer: Ändrad drift och skötsel. Relativt enkla åtgärder som t. ex. bättre övervakning av panncentraler, kontroll av att ytterdörrar och fönster är stängda vid kall väderlek, kontroll av rumstermostater m. m. Injustering och underhåll. Åtgärder som injustering av värme och luftbehandlingsenheter, tätning av fönster och dörrar, byte och/eller trimning av brännare och pannor. Förbättringar av enkelt slag m. m. Denna punkt berör också värme och luftbehandlingsinstallationerna som inmontering av utetemperaturstyrd shunt, drifttidsstyrt värmesystem, radiatortermostater samt isolering av rör och apparater. Den berör också själva byggnaden i vad gäller tilläggsisolering av vindsbjälklag, skuminjektering i yttervägg och golvbjälklag samt tätning mellan yttervägg och anslutande bjälklag och tvärvägg. Denna punkt innefattar dessutom individuell mätning av energiförbrukningen i flerfamiljshus och fjärrvärmeanslutna villaområden. Förbättringar av mer omfattande slag. Omfattande tilläggsisolering med mineralull av ytterväggar, golv- och vindsbjälklag samt utbyte av fönster. Detta kan också innefatta någon form av värmeåtervinning, användning av återluft, anslutning till fjärrvärme m. m. Dessa åtgärder beräknas kunna ge en bruttoenergibesparing av och ge över 900 arbetstillfällen . I anslutning till detta kan följande åtgärder vidtas: en plan tas fram för upprustning av länets bostäder, lokaler och industribyggnader, en särskild satsning görs för att utbilda byggnadsarbetare, annan personal och olika anläggningsfirmor i energihushållning, krav införs på värmeåtervinning ur ventilationsluft vid ombyggnation, där detta är realistiskt ur ekonomisk synvinkel, utvecklingsfonden stimulerar verkstadsindustrier och andra företag att utveckla och tillverka utrustning för energihushållning i bostäder och lokaler. Den värmländska industrin består huvudsakligen av skogsindustrier, såsom Gruvön, Skoghallsverken. Bäckhammar och Billerud, stålindustrier , , och . Dessutom finns mestadels i södra delen serviceinriktad småindustri. Skogsoch stålsektorn dominerar stort energianvändningen. De besparingar man kan göra här är främst av följande slag: Omläggning av processen, t. ex. så att man undviker upprepade avkylningar och uppvärmningar av produkten - enligt statens industriverk mycket lönsamma åtgärder som kan spara stora energimängder till låga kostnader. Varvtalsreglering eller shuntning av pumpar för att höja verkningsgraden från kanske . Med tanke på det stora antalet och den långa driftstiden är detta mycket lönsamt, men fordrar stor arbetsinsats och omfattande inventering. Isolering av processutrustning och tankar. Utbyte av reglerutrustning för att nå bästa driftsförhållanden. Dessutom erhålls en förhöjd varukvalitet. Enligt skilda statliga utredningar bör industriproduktionen öka , detta med tanke på att vi måste försörja en större andel pensionärer och en allt större offentlig sektor med industripoduktionen. Med tanke på den värmländska industrins utpräglade skogs- och stålsektordominans och råvarusituation kan det förväntas att tillväxten i vår industri i genomsnitt kommer att ligga mer mot den nedre tillväxttakten under dessa . Vi förutser därför att industriproduktionen i kommer att öka med i genomsnitt . En bättre energihushållning - särskilt med tanke på de snabbt ökande energi- och oljepriserna - och bättre energianvändning vid utbyggnader medför att ökningen av energiförbrukningen bör stanna vid . Avfallet från industri, hushåll, service m. m. är en tillgång som måste utnyttjas bättre. Materialet, främst olika metaller, och sopornas bränslevärde måste utnyttjas. Genom att återanvända stål kan, förutom hushållning med råvaror, energiförbrukningen vid stålframställningen sänkas till jämfört med framställning från järnmalm. När det gäller aluminium, går det åt 30 gånger så mycket energi om man jämför att utgå från råvara med återvinning. Hur mycket energi som det går att spara i genom återvinning av metaller är svårt att bedöma. planerar att i samarbete med , , och kommuner anlägga ett avfallsverk. Även andra kommuner i länet borde ha möjligheter att samverka om avfallsverk för återvinning av råvaror, bränsle och matjordstillverkning. Energiinnehållet i soporna som varje person producerar motsvarar ca olja/år. Soporna från 285 000 innevånare motsvarar alltså en årlig energitillgång på olja. Bränslevärdet i soporna som kommer att utnyttjas i fjärrvärmenät motsvarar ca olja/år, vilket är en fjärdedel av värmeverkets nuvarande förbrukning. Om det är möjligt att använda soporna från 200 000 av länets innevånare när fjärrvärmenät är utbyggt på större orter inom länet, ger detta ett energitillskott som motsvarar ca olja . Här kan följande åtgärder vidtas: inventering sker över möjligheterna att använda sopor som bränsle, o avfall som är lämpligt för matjordsframställning används för detta ändamål, försöksverksamhet startas över hur man praktiskt sorterar ut och återvinner råvaror ur avfall, möjligheterna för olika kommuner inom länet att samverka om sophanteringen undersöks, förbud införs mot onödigt engångsemballage, typ ölburkar. Processen är gnska enkel och brukar populärt kallas för omvänt kylskåp. Den kylande delen, dvs. den del som tar upp värme, är en värmeväxlare (förångare) som utnyttjar värmen i uteluften och via en slinga med cirkulerande glykolvatten tar värmeinnehållet ur marken, sjöar eller vattendrag, utnyttjar frånluftsventilation eller uppvärmt spillvatten. Värmepumpar finns som kan utnyttja både ytjordvärme och ytterluft. Dessa är effektivare än pumpar som jobbar med enbart en värmekälla. Den värmande delen, dvs. den del som avger värme, är en värmeväxlare (kondensor) som sitter kopplad till värmesystemets primärvattenkrets. För att denna process skall fungera krävs att systemet är fyllt med en vätska med låg kokpunkt, vanligtvis freon. Ytterligare krävs en kylkompressor vid mindre anläggningar som drivs av elmotorer. Större värmepumpsanläggningr drivs ofta med dieselmotorer som tack vare olika återvinningssystem får en mycket hög verkningsgrad. En ännu intressantare drivkälla för större värmepumpar kan stirlingmotorn bli. Som bränsle kan den använda ved, flis eller orena alkoholer. Värmepumpstekniken är på frammarsch och medverkar redan till att sänka behovet av importerat bränsle. Dess roll kommer att öka . Med hänvising till ovanstående föreslås: att uppvärmningssystemen i nybebyggelse dimensioneras så att värmepumpar kan användas för uppvärmning, att pilotprojekt startas för att med stora värmepumpar anslutna till värmecentraler utnyttja spillvärmeförekomster från industrier, kommunala reningsverk, värmeinnehållet i sjöar och vttendrag, att utvecklingsfonden stimulerar verkstadsindustrin inom länet att utveckla värmepumpsystem som drivs med lågvärdig inhemsk energi (flis eller alkohol). förbrukade värmländskt jordbruk bensin, fotogen, dieselbrännolja samt eldningsolja. fanns i i besättningar med över 25 kor 7 500 nötenheter. I besättningar med över 250 svin fanns 21 584 svin. Om metangas skulle utvinnas ur gödseln från de här besättningarna motsvarar detta ett energiinnehåll på ca 52 GWh eller olja. fanns det 745 mjölkkobesättningar med mer än 10 mjölkkor. Om mjölktankarna i dessa besättningar utrustas med återvinningsaggregat kan troligen en besparing av 4 GWh elström eller ca olja erhållas. fanns i 981 skulltorkar för hö. Om varje sådan tork kunde utrustas med en solfångare med i genomsnitt yta, skulle 3 GWh eller olja sparas. Dessutom borde det vara möjligt att spara ytterligare 1 GWh om kalluftstorkarna för spannmål utrustades med solvärme. bör det i värmländskt jordbruk vara möjligt att från metangas, olika värmeåtervinningsanläggningar, etanolframställning samt solfångare erhålla ett energitillskott på 0,05-0,/år, vilket motsvarar 5 000-10 000 m3 olja . Detta möjliggör en ökad sysselsättning inom värmländskt jordbruk. Alla järnvägslinjer måste rustas upp för att ge järnvägarna den plats de förtjänar. För att ge god beläggning måste de allmänna kommunikationerna anpassas till de resandes behov. Taxorna måste anpassas till att konkurrera ut pendlingen med bil och turtätheten ökas. Ett högstapris bör införas för resor inom länet. Transportsektorn i förbrukar f. n. ca /år. Tillsammans med energisnålare bilar torde en välgjord trafikplanering med långtgående satsningar på cykel, buss, båt och järnväg kunna spara in ca /år eller . Hela drivmedelsförsörj ningen med undantag för järnvägarna är importerad. Av flytande bränslen som kan framställas inom länet, framstår metanolen som fördelaktigast. Både bensin- och dieselmotorer kan efter ändringar drivas problemfritt på metanol. Metanol kan framställas ur skogsavfall, torv och torvgas, vilka alla finns i stora mängder i länet. En fabrik för metanolframställning skulle med fördel kunna förläggas till . Metanolen kan till en början användas för att ersätta blyet i bensinen, varigenom den största avgasföroreningen skulle försvinna. Motorerna skulle också få större verkningsgrad. kan metanolen successivt ersätta importerat bränsle när energiskogar och andra energikällor ger ett allt större tillskott till energiförsörjningen. Till 1990 föreslås en metanolproduktion på , som skulle kunna utvinnas ur torv eller skogsavfall motsvarande . Denna metanol motsvarar ett värde på ca 25 milj. kr./år. Med beräkningen av att arbete motsvarar en löne- och materialkostnad på ca . motsvarar detta 125 arbetstillfällen. Med hänvisning till ovanstående är det nödvändigt att den spårbundna trafiken av statsmakterna ges sådana villkor att den kan inordnas i , att taxor och turer anpassas till de resandes behov så att pendling med bil blir ofördelaktigt, att planering kommer till stånd för bättre utnyttjande av järn- och vattenvägar, att en fabrik för metanolframställning förläggs till norra . I har totalinstrålningen från solen ett energivärde på 900-1 000 kWh/m2 och år. Antalet verkliga soltimmar är 1 900-2 100. Vid en årlig solinstrålning på 1 000 kWh/m2 motsvarar solinstrålningen på en km2 en TWh vilket är likvärdigt med olja. Den direkta solinstrålningen är givetvis den värdefullaste, men även den diffusa strålningen under molniga dagar har en viss betydelse. , tidig vår samt höst utnyttjas solinstrålningen bäst av vertikala ytor medan horisontella ytor är effektivast . Om solenergin byggs ut med blir tillskottet /år. Detta motsvarar olja. Kostnaden vid solvärmeutbyggnaden kan beräknas till /årlig KWh. Detta innebär en årlig kostnad på 100 milj. kr. Ungefär hälften av arbetstillfällena kommer att skapas i lokal byggnadsverksamhet och resterande i tillverkningsindustri. Om kostnaden per årsarbetare är . skapas 500 nya arbetstillfällen. För att uppnå dessa mål krävs: att nybebyggelse bör utformas och placeras för att om möjligt fungera som passiva solf ångare, att nybebyggelse utformas så att det är möjligt (uppvärmningssystem och solfångarytor) att installera solenergianläggningar, att anläggningar för tillskott av solvärme bör installeras i bostäder och lokaler med direkt-elvärme samt där det beräknas att olja kommer att användas till uppvärmning, att kommuner och landsting tar initiativ till pilotprojekt när det gäller solenergi, att ekonomiskt stimulera utnyttjande av solenergi, t. ex. genom bidrag, förmånliga lån eller skatteavdrag. att utvecklingsfonden stimulerar näringslivet inom länet att satsa på solenergianläggningar, att utbildning om solenergi inrättas inom länets yrkesskolor, att nya fjärrvärmeanläggningar anpassas för solenergi, att solenergianläggningar, för varmvattenproduktion , installeras i kommunala fjärrvärmenät, att uppvärmning av utomhusbad och simhallar i största möjliga utsträckning sker med solenergi. har, enligt inventering av vindenergiresurserna, vid en full utbyggnad av vindkraften möjligheter att erhålla elström från vindkraft. Utbyggnaden avser aggregat i 1 MW-klassen, som har torn och rotor med 50 m mellan vingspetsarna. För att erhålla ett tillskott på behövs 250-300 aggregat. Med större aggregat kanske det är möjligt att utvinna mer energi. Det är främst området kring som har de bästa vindförhållandena. Om det byggs 10 anläggningar med 100 m rotor kan ett energitillskott på 0,07-0,, vilket motsvarar 7 000 till olja/år, erhållas. Kostnaden kan beräknas till ca 100 milj. kr. Om utbyggnaden sker skapas troligen 40 arbetstillfällen/ år. För att uppnå dessa mål krävs: att en inventering av lämpliga platser för vindkraft vidtas, att Mekaniska Werkstad anlitas för utbyggnad av vindkraften i , att försöksanläggningar för vindvärme uppförs, att elström från mindre vindkraftverk inte missgynnas prismässigt vid leveranser till det allmänna elnätet. Utbyggnadsgraden för vattenkraft i är mycket hög. fanns i hela landet 901 vattenkraftverk. 103 av dessa ligger i , vilket är anmärkningsvärt mycket. Förklaringen ligger i närheten till de först industrialiserade delarna av landet. De stora högspänningsledningarna är ett sent påfund, och följaktligen byggde man ut nära nog alla våra större fall och forsar på ett tidigt stadium för att förse t. ex. järnhanteringen i Bergslagen med energi. Endast ett fåtal större forsar, t. ex. , strömmar fortfarande oexploaterade. Det intressantaste sättet att öka elproduktionen är att förbättra befintliga anläggningar. Som tidigare nämnts så byggdes de större forsarna ut mycket tidigt i länet. Så byggdes t. ex. Forshaga- och Dejeforsen ut redan omkring 1910. Dessa aggregat är fortfarande i drift, och resultatet är en verkningsgrad på . Moderna aggregat har däremot en verkningsgrad på . har därför stora vinster att göra på detta område. Att så är fallet märks om man studerar industristatistiken från 1975-1976 och jämför relationen mellan aggregateffekt och verklig produktion för och för hela landet. Utnyttjandegraden i procent (bruttoproduktion/möjlig produktion x 100) var för medan den var för hela landet. var siffrorna 27,46 resp. . Om man 1975 höjde utnyttjandegraden för värmländsk vattenkraft till riksgenomsnittet, skulle detta medföra ett eltillskott på 629 GWh. Siffran skulle bli 953 GWh, eller nära en fjärdedel av elförbrukningen i länet. Vi konstaterar att ett stort tillskott finns att hämta om man byter ut för länge sedan betalda aggregat, vilket bör ställa sig billigare än att bygga nya jätteanläggningar. En annan möjlighet är att utnyttja de många befintliga dammar som finns i våra vattendrag. I vattendragsutredningen för nämns 102 dammar som inte används . Vidare finns minst tio nedlagda vattenkraftverk. Det verkliga antalet är dock långt större eftersom utredningen endast omfattar vattendrag med ett avrinningsområde på . Vi instämmer därför i dess önskemål om att en fullständig inventering måste komma till stånd. I pågår f. n. en kraftig utveckling av s. k. mini- och mikrokraftverk med en effekt på mellan 1-50 kW. Flera värmländska företag ligger långt framme på området. Dessa turbiner är relativt billiga och ställer låga krav på fallhöjd och vattenflöde. Om minikraftverk installerades i de i vattendragsutredningen nämnda dammarna med en medeleffekt på 40 kW, skulle detta ge ett krafttillskott på ca 30 GWh/år eller av det totala vattenkraftsuttaget, detta utan någon som helst miljöpåverkan. Modernisering av bef. i 102 bef. Mini- och mikrokraftverk på Upprustning av nedlagda kraftverk Hänvisande till ovanstående föreslås att en noggrann inventering av samtliga vattenkraftstillgångar i länet sker, att elleveranser från småproducenter inte, som , prismässigt missgynnas, att en översyn av verkningsgraden i befintliga anläggningar sker , att länsmyndigheterna verkar för förmånliga bidrags- och lånevillkor för mindre vattenkraftsanläggningar, att kvarvarande stora, orörda forsar bevaras. När det gäller skogen som energiråvara beräknas att det inom landet finns en årsproduktion av skogsavfall från slutavverkningar, gallringar och röjningar som har ett energiinnehåll motsvarande 7-8 milj. m 3 olja. Från ekologisk synpunkt samt även av praktiska och ekonomiska skäl kan dock inte hela avfallsmängden utnyttjas. Det finns dessutom ett överskott av lövmassaved som kan utnyttjas som bränsle. Genom att ta till vara skogsavfall som energiråvara bör det vara möjligt att minska insektsskadorna från bl. a. märgborre och barkborre, vilket innebär en tillväxtfrämjande åtgärd. Dessutom blir det möjligt att undvika monokulturer med enbart gran och tall, då björken är ett värdefullt bränsle. Ett björkinslag, som används som bränsle, i röjnings- och gallringsbestånd innebär en markförbättrande åtgärd. Detta är värdefullt med tanke på skogsmarkens försurning. På så vis kan även kemisk lövslybekämpning undvikas. I finns 1 360 000 ha skogsmark, vilket är av landets skogsareal. Eftersom tillväxten är högre än riksgenomsnittet har av landets skogstillväxt. i har gjort en utredning över tillgången på skogsavfall som är tillgängligt som energiråvara. Enligt dessa beräkningar finns det lågt räknat möjligheter att framställa bränsleflis motsvarande olja/år. Även LRF och skogsägarföreningarna har gjort en utredning över vad som inom landet är möjligt att utvinna ur skogen som energiråvaror. Överförs den utredningens beräkningar till värmländska förhållanden så finns det energi från skogsavfall motsvarande olja/år. Om man dessutom räknar med överskottet på lövmassaved innebär detta för del en ytterligare tillgång som motsvarar olja/år, om man ser till andelen av skogstillväxten. Enligt LRF/SSR finns det alltså möjligheter att i ersätta olja/år med skogsenergi. De båda utredningarna från och /SSR visar på en viss osäkerhet över tillgången på energiråvara. Med tanke på den kommande bristsituationen på olja och på att det finns ett stort skogsvårdsbehov bör ett visst överuttag av energiråvara kunna accepteras . Skogsavfall tillsammans med en mindre del lövmassaved bör kunna ersätta olja/år, vilket är ungefär 1/7 av nuvarande oljeförbrukning. Ett utnyttjande av skogsavfall som energiråvara innebär att decentraliserade arbetstillfällen kommer att skapas i skogen med transporter, torkning och lagring, vid ombyggnads- och nyanläggningsarbeten, med viss utrust-' nings- och maskintillverkning inom verkstadsindustrin m. m. Dessutom är det positivt för handelsbalansen att ersätta olja med inhemsk energiråvara. När det gäller framställning av bränsleflis lär både och Vänerskog ha planer på att engagera sig. Det bör även finnas utrymme för skogsvårdsstyrelse, sågverk, kommuner och entreprenörer att på olika sätt medverka. För att ersätta olja/år med skogsenergi behövs 375-450 årsarbetare i skogen. Dessutom kommer det ju att skapas arbetstillfällen i efterföljande led. Vid ett oljepris på /m3 motsvarar ett årsuttag av skogsenergi på ett värde av 150 milj. kr. Om vi antar att direkt produktion, transporter, maskintillverkning m. m. sker till en kostnad av /årsarbetare, skapas 750 nya arbetstillfällen. Med hänvisning till ovanstående föreslås att det till 1985 bör vara möjligt att uppnå en årlig flisproduktion på och till 1990 uppnå , att det bör upprättas en beredskap för att vid krissituationer göra ett årligt uttag av flis på , att en etableringskontroll bör inrättas för att undvika en överetablering av större fliseldningsanläggningar, att all kemisk lövslybekämpning ersätts med mekanisk röjning. bör det i vara möjligt att från energiskog erhålla ett tillskott på , vilket motsvarar olja/år. Till detta behövs 5 000-10 000 ha. Vid ett oljepris på /m3 representerar detta ett årligt värde på 50 milj. kr. Det kan beräknas att varje årsarbete sker till en kostnad av /år. Detta innebär att 250 nya arbetstillfällen skapas. en inventering över vilka marker som är lämpliga för energiskog vidtas, erforderliga resurser ställs till förfogande för undersökningar och forskning beträffande miljökonsekvenserna av gödsling och bevattning samt skador från insekter, djur och sjukdomar. bör torv kunna tas till vara i genom brytning för uppvärmningsändamål motsvarande /år, vilket ersätter ca olja/år till ett värde av ca 100 milj. kr. Med beräkningen av att kostnaden för ett årsarbete uppgår till . skulle det ge 500 nya jobb/år. Vid utnyttjande av torvgas upp till /år motsvarar det ca olja till ett värde av ca 300 milj. kr./år. Tekniken för torvgas medför att antalet nya jobb bör stanna vid ca 1 000. De gasprojekt som nämnts omfattar ett naturgasnät i Syd- och . En ledning till Sydvärmland har också diskuterats. Användare kan i första hand bli pappers- och massaindustrin samt kommunala värme- och kraftvärmeverk. kan eventuellt ledningar dras upp till torvmossarna i nordost för utvinning av torvgas. Då kan även tätorter som , och anslutas. att länsmyndigheterna verkar för att statsmakterna genomför en stor satsning för att ersätta kärnkraft, kol och en del av oljan med den rena att planering genomförs för att snabbt kunna introducera naturgas i , att lämpliga användare snabbt vidtalas att inte övergå till andra importerade bränslen, t. ex. kol, att länsmyndigheterna verkar för att värmländska företag blir underleverantörer till naturgasprojektet. Hushållning och satsning på inhemska och förnyelsebara energikällor ger många arbetstillfällen inom länet, arbetstillfällen som kan fördelas över hela , inom många och varierande branscher. Dessutom skapas underlag för serviceverksamhet och den offentliga sektorn. Varje nytt arbetstillfälle kan förväntas ge försörjningsunderlag för 7-8 personer. Att genomföra alla förslagen i den här sammanställningen är givetvis kapitalkrävande. Ett flertal av svenska folket torde dock dela uppfattningen att vi bör ha en utveckling mot hushållning samt ökad användning av inhemska och förnyelsebara energitillgångar. Om vi inte med det snaraste tar krafttag och försöker att komma bort från dagens markanta oljeberoende riskerar vi att få enorma problem. Stigande oljepriser innebär att alltmer av landets inkomster går till att betala oljeräkningarna. Vi riskerar att få så stora utlandsskulder att det inte finns kapital tillgängligt när den verkliga oljekrisen kommer, kapital för en inhemsk energisatsning.