mot · G3021575 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1575 av med anledning av proposition 1979/80: 68 om vissa ändringar i beskattningsreglerna för pensionsförsäkringar beslöt att utvidga rätten till uppskov med beskattning av realisationsvinst i samband med försäljning av villa- och jordbruksfastigheter. Det var en dramatisk förändring av tidigare regler. Förut gällde som allmän princip att uppskov inte beviljades vid frivillig försäljning av fastighet. Men för villor och jordbruksfastigheter som också är permanentbostäder upphöjde nu uppskovet till huvudregel. Från denna huvudregel gjordes bara två undantag: Var fastighetsägarens kapitalvinst . eller av försäljningspriset skulle han betala skatt utan något uppskov. Uppskov medgavs inte om fastighetsägaren ej skaffade nytt bostadshus med äganderätt, vilket skulle kosta minst lika mycket som det gamla huset. beslutade att sätta tröskeln för uppskovsrätten till enbart . och avskaffa den 10-procentiga spärren. Vidare bestämdes att ersättningsfastigheten skulle vara jämförlig med den försålda. Dessutom skärptes kravet på att den skattskyldige skulle ha varit bosatt på den försålda fastigheten. De omfattande uppskovsreglerna motiverades framför allt med en önskan att underlätta situationen för dem som måste ha ny bostad vid utlokalisering av statliga verk, vid byte av arbete eller i samband med att familjen växer. Självfallet kan det också finnas starka skäl för samhället att ge stöd åt människor som behöver ny bostad. Men frågan är hur samhället bäst kan hjälpa denna grupp människor. Är det verkligen genom att utfärda ett slags allmän amnesti och göra uppskov till en allmän rättighet när det gäller villor och jordbruksfastigheter? Kan inte resultatet bli både bättre och billigare om samhället t. ex. bygger upp ett system med flyttningsbidrag och den vägen söker hjälpa de människor som särskilt behöver sådant stöd? Mot systemet med uppskov kan riktas åtminstone fem invändningar: Det är ett för samhället dyrbart sätt att hjälpa vid omflyttning Stora grupper får förmåner utan att de behöver ett socialt stöd. Rätten till uppskov beror på hur stor kapitalvinst man har, inte hur stort behov man har. 1979/80: 1575 Stödet blir inte effektivt Uppskovet är inte till minsta hjälp för dem som saknar kapitalvinster eller som bara har begränsade vinster. Den som bara får en liten kapitalvinst måste betala skatt . Den som däremot får en stor vinst kan genom uppskovsbestämmelserna öka sin förtjänst ännu mer. Under förutsättning att han koper en ersättningsfastighet som kostar minst lika mycket som den han sålde får han räntefritt låna den summa han är skyldig i skatt. Så länge han behåller det nya huset slipper han betala dessa pengar. Ja, han kan till och med få behålla pengarna om han gör flera köp efter varandra, under förutsättning att den uträknade reavinsten vid varje försäljningstillfälle är tillräckligt stor. På det sättet kan han få uppskov under resten av sitt liv. Och när han slutligen dör kan uppskovsförmånen gå i arv. Uppskovsmöjligheterna kan leda till en press uppåt på försäljningspriserna Eftersom det ekonomiska värdet av ett uppskov kan bli stort är det viktigt för fastighetsförsäljama att söka ta ut så stor kapitalvinst att de får uppskov med skatten. Uppskovsreglema kan således pressa försäljningspriserna uppåt och därigenom stimulera den spekulation som samhället på annat sätt försöker motverka. Uppskovsrätten kan snedvrida valet av boendeform Uppskovsrätten kan bli en stor ekonomisk förmån inte minst med tanke på att reglerna vid försäljning av villor och jordbruk är utformade så att normala vinster går skattefria. Eftersom det ekonomiska värdet av ett uppskov kan vara i viss fall kan värdet uppskattas till . kommer också skattereglerna att styra valet av boendeform. I många fall blir det närmast uteslutet att man väljer en ersättningsvilla med bostadsrätt eller hyresrätt. I sitt av godkända betänkande 1975/76: 8 anförde skatteutskottet att erfarenheterna av de nya uppskovsbestämmelserna borde bedömas när resultatet av skatteutredning förelåg. Denna utredning avgav sitt slutbetänkande men berörde inte på något sätt frågan om uppskovsreglemas utformning. I sin proposition framhöll föredraganden: Den genom lagstiftning utökade rätten till uppskov med beskattning av realisationsvinst har, enligt vad jag inhämtat, på det hela taget fått den effekt som statsmakterna åsyftat. Tyvärr publicerades aldrig det material på vilket budgetministern gjorde sin bedömning. Tvärtom lämnade propositionen och riksdagsbehandlingen en lång rad viktiga frågor obesvarade: Vad hade budgetministern för material till stöd för uttalandet att uppskovsrätten fått åsyftad effekt? Varför redovisades detta material inte i propositionen? Varför lämnades inte ens några uppgifter om uppskovets statsfinansiella effekter? I vilken mån kan uppskovsreglerna ha medverkat till att pressa upp försäljningspriserna? I vilken utsträckning kan dessa regler ha bidragit till att styra valet av boendeform? Har uppskovsrätten varit ett effektivt sätt att ge stöd åt människor som behöver skaffa en ny bostad? Hur har det gått för de människor som inte haft några kapitalvinster eller bara haft begränsade kapitalvinster? Vad har allmänt blivit de ekonomiska och sociala konsekvenserna av de nya uppskovsreglerna? I stället för en gedigen analys och genomgång av problemen inskränkte sig budgetministern till att auktoritativt förkunna att han för sin del inhämtat att uppskovsrätten på det hela taget fått åsyftad effekt. beslutade emellertid att begära en utvärdering av uppskovssystemet och dess effekter från olika synpunkter. har det gått , men regeringen har ännu inte ens påbörjat den begärda utvärderingen. Däremot skyndar regeringen att föreslå en samordning av avdragsreglerna för pensionsförsäkringar och bestämmelserna om uppskov med beskattning av realisationsvinster för fastigheter. Några rimlig skäl för att realisationsvinst på detta sätt skall kunna fritas från beskattning lämnas inte i propositionen. Förslaget strider klart mot jämlikhetssynpunkter och mot önskemålet att kunna begränsa den väldiga avdragsfloran i skattesystemet. Med stöd av vad som ovan anförts yrkar jag 1. att beslutar att avslå regeringens förslag om samordning av avdragsreglerna för pensionsförsäkringspremier och bestämmelserna om uppskov med beskattning av realisationsvinster på fastigheter, 2. att beslutar att hemställa att regeringen omgående påbörjar en översyn av reglerna för uppskov med realisationsvinstskatt vid fastighetsförsäljning.