mot · G3021650 · 1980-01-25 00:00:00 — av och om kostinformation Kostvaneundersökningar visar att många människor i vårt land äter fel. Många ger sig iväg till arbetet utan eller med ur näringssynpunkt dålig frukost. En ganska ny undersökning visar att av skolbarnen äter ingenting innan de går hemifrån. För många blir det sedan näringsfattiga men energirika mellanmål som ej ger rätt form av näring och för sena och kraftiga middagar. använde vi 1/4 av våra inkomster till mat. bara 1/5. Det vi satsar på livsmedelskonsumtion borde ge vad vi behöver av näringsämnen och lagom energi. Maten har avgörande betydelse för oss, för vår hälsa och arbetsförmåga, för hur vi fungerar och orkar med som människor. Forskning och rådgivning ger kunskap och vi vet att det finns samband mellan kost och hälsa men ändå äter vi inte mat som gör oss friska. Konsumtionen av vårt mest allsidiga födoämne, mjölken, minskade 1979 medan vi köpte tårtor, bakelser och wienerbröd för 2,3 miljarder. Det är livsmedel, men någon mat är det inte. Vi köpte dessutom 76 milj. kg kaffe och betalade 2,6 miljarder. Inte är det någon mat, inte heller livsmedel. Istället för näringsriktig kost äter och dricker vi onyttiga och t. o. m. giftiga ämnen utan att vi frågar det minsta efter priset. Vi köpte 77 milj. kg fett, socker och färgämnen, snask för och vi drack öl, läskedrycker och annat kolsyrat vatten för , tillsammans ca som inte har med mat att göra. Domedagsprofeter säger att vi inte har råd att äta , att vi ånyo kommer att få lära oss blanda bark i brödet när jordens resurser inte räcker till. Vi tror inte det är det som folk behöver lära sig. det är att få tillräcklig kunskap om att välja livsmedel som är mat. I hur stor utsträckning beror vår giftkonsumtion på att vi försöker döva hungerkänslor? Alkoholkonsumtionen har fördubblats och omkring 1/3 av sjukvårdsresurserna används för alkoholskadade. Av undersökningar om fosterskador beroende av alkohol- och narkotikamissbruk framgar att mathållningen hos mödrarna är torftig. Vi kan inte komma tillrätta med var giftkonsumtion förrän vi far ett underlag för trygga, fullvärdiga matvanor. 1979/80: 1650 Får vi inte den näring vi behöver, får vi sämre motståndskraft, blir trötta, får huvudvärk, samarbetssvårigheter etc. Vi kommer kanske att få hushålla mer. Dä måste vi prio>ritera den näringsriktiga maten som är bäst för vår hälsa. Det finns klara samband mellan mat och hälsa. Om vi kunde minska antalet sjukdagar med en enda dag per person och år, så skulle det betyda mindre i kostnader för sjukförsäkringen och att landstingens sjukvårdsmedel skulle kunna omdisponeras. Studieförbunden borde få ökade resurser för kurser i näringslära och praktisk matlagning. Det är viktigt att intresset för matlagning och hälsoriktig kost ökar. Information om näringsriktig kost måste gä ut via länsstyrelsernas hemkonsulenter, liksom övriga hemkonsulenter och konsumentupplysare. Näringsriktig kost måste också på ett helt annat sätt uppmärksammas, skolmåltiden kan bli en del av undervisningen. Alla med vårdande och undervisande funktioner i samhället (såväl allmänna som enskilda) måste ha en grundläggande undervisning om kost- och näringsfrågor. Alla människor behöver kunskap om matens grundläggande betydelse för den mänskliga tillvaron. Med anledning av ovan anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att kostinformation via aktuella insatser kan nå ut till alla människor. () . ()