ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021234 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1234 av i om utbyggnad av lokalradion, m. m. I propositionen 1975:13 anges de målsättningar som satte upp för lokalradion. Dessa målsättningar var mycket ambitiösa. Lokalradion skulle så allsidigt som möjligt spegla näringsliv, arbetsmarknad, utbildning, folkrörelser och kulturliv inom sitt område. Lokalradion skulle ge ökade kunskaper om kommunala frågor och stimulera till debatt. Vidare skulle den fungera som ett komplement till tidningarna och som en viktig informationskanal på länsplanet. har sedan lokalradiostarten uttalat önskemål om utbyggnad av lokalradion, så att den kan uppfylla de viktiga målsättningar som ålagt den. Och ledamöter har instämt i kulturutskottets bedömningar. Det är därför fullt logiskt att också uttalar sig för en prioritering av lokalradion framför övrig utvecklingsverksamhet inom . I är lokalradions problem av alldeles speciel! och är delade på två lokalradiostationer, Radio Trestad och Radio /. Radio Trestad bevakar de båda norra länsdelarna, Radio /de båda södra. Radio Trestads huvudredaktion ligger i , Radio i . I har Radio placerat fem medarbetare i . Radio Trestad har två medarbetare i och en i . Det är den representation har i Lokalradiosverige. är det enda län i landet som är utan egen lokalradio. Det otillfredsställande i denna situation har påpekats i och av kulturutskott. , och då i första hand Radio Trestad och Radio /, har intensivt arbetat på att hitta en lösning på problemet. En skiss över hur den västsvenska problematiken skall lösas finns också klar. Den pekar på en utveckling mot ett fristående Radio med huvudsäte i , en utbyggd lokalredaktion i med möjlighet till egna nyhetssändningar och samsändningar med både Radio och "moderredaktionen i . Lokalradions utvecklingsplaner för är av största vikt om vi vill åstadkomma en länstäckande nyhetsförmedling via radio i . Jag finner det därför vara helt i linje med de målsättningar ålagt lokalradion att ger lokalradion i uppdrag att förverkliga planerna för samt att uttalar som sin mening att lokalradion ges de resurser som krävs för att förverkliga dessa intentioner. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att lokalradions utveckling bör prioriteras framför övrig utbyggnadsverksamhet inom , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att lokalradions närmaste utveckling bör koncentreras till att fylla behovet av lokalradio i .
mot · G3021237 · 1980-01-25 00:00:00 — av om radiosändningar på AM-bandet har i olika sammanhang arbetat för ett ökat informationsutbyte länder emellan. Exempelvis har skrivit under dokument om säkerhetsfrågor i liksom i en råd sammanhang arbetat för ett ökat informationsutbyte mellan de nordiska länderna. På det senare är Nord-Sat ett exempel på samarbete. Ett av argumenten för Nord-Sat är ett ökat kulturutbyte mellan de nordiska länderna. Detta kulturutbyte skulle komma att bidra till en ökad språkförståelse länderna emellan och ha betydelse för de nordiska invandrarna att kunna få program från sina hemländer. Samma argument som anförs för Nord-Sat kan också i princip användas för att förnya befintliga AM-sändare i . En nedläggning av AM-sändarna skulle medföra en väsentlig försämring inte bara för nordbor som lyssnar på svenska radiosändningar utan också för lyssnare på andra sidan . utlandsprogram, som sänds på flera olika språk, avlyssnas bl. a. av ca 1 000 000 innevånare i . Utlandsprogrammen är beroende av AM-sändarna för att få kvalitet på sändningarna. I länder med förtryck, censur och övergrepp mot mänskliga rättigheter som just är det viktigt att nå ut med sändningar från demokratiska länder. får 50 000 brev från människor i andra länder som lyssnar till utlandssändningarna. En annan betydelsefull om än mindre grupp som får en väsentlig del av sin dagliga information via AM-sändarna är alla som ägnar sig åt fiske och sjöfart i våra svenska farvatten. Dessa yrkesgrupper får naturligtvis också mycket av sin information över andra sändare, men har av tradition haft AM-sändarna som sin fasta lyssnarpunkt. En annan aspekt på AM-sändarnas betydelse hör samman med de försvarspolitiska och beredskapspsykologiska behoven. Det har ansetts absolut nödvändigt ur dessas synpunkter att våra radioprogram skal! kunna avlyssnas på mellanvåg eftersom spridningen är mycket bättre än FM-sändarnas. Det är också ur deras synpunkter betydelsefullt att under sådana förhållanden lyssnare utanför vårt lands gränser kan följa radiosändningar från över AM-sändarna. har internationellt arbetat för att få disponera frekvenser för AM-sändarna. Skulle propositionens förslag vinna gehör att lägga ned AM-sändarna i , och utan att investeringar görs i nya sändare kan vi icke räkna med att De kommer snabbt att utnyttjas av andra staters radioföretag. har man från påtalat behovet av att ersätta de nu befintliga AM-sändarna med tre nya sändare, en i , en på och en i . Framställningen har emellertid lämnats utan åtgärd. Det är angeläget utifrån ovan nämnda synpunkter att få en bättre genomlysning av effekterna av nedläggning av AM-sändningarna innan några förändringar görs. Regeringen bör därför göra en översyn av frågan. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om en översyn av effekterna av en nedläggning av AMsändningar i .
mot · G3021239 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om en översyn av har varit i verksamhet . Allt fler arbetsuppgifter och utredningsuppdrag har lagts på rådet. Den starka utvidgningen av rådets verksamhet har gjort det särskilt påtagligt att rådets arbete är tungrott, vilket förmodligen beror både på själva organisationen och på de arbetsformer som tillämpas. Uppdelningen på nämnder och avsaknaden av ett reellt parlamentariskt inslag i beslutsorganen gör att rådets förankring i de stora demokratiska partierna är dålig. Denna bristande politiska förankring kan också avläsas i petita. Föredragande statsrådet framhåller bl. a. i årets budgetproposition: Ett krympande reformutrymme framtvingar hårda prioriteringar. Prioriteringsarbetet inför /81 har försvårats av att anslagsframställningarna från myndigheter och kulturinstitutioner har varit ambitiösare . I det fortlöpande reformarbetet på kulturområdet måste enligt min mening eftersträvas en lyhördhet för ambitioner och bedömningar som kommer till uttryck i det praktiska fältarbetet. Jag inser svårigheterna för petitamyndigheter och att både redovisa kulturlivets krav och behov och prioritera. Men om petitamyndigheternas och översiktliga bedömningar skall kunna ge vägledning måste de insatser som har högsta prioritet ligga på en nivå som är mer realistisk från ekonomiska synpunkter. opinionsbildande uppgift, att understryka kulturlivets behov, måste vägas mot nödvändigheten att anslagsframställningen kan fungera som ett verklighetsförankrat prioriteringsinstrument. Det är därför, bl. a. med hänsyn till ovannämnda förhållanden, hög tid att utvärdera hittillsvarande verksamhet och se över den politiska representationen i styrelse och nämnder. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av hittillsvarande verksamhet, 2. att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas i syfte att förbättra den politiska representationen i styrelse och nämnder. IMGRID DIESEN (m) () () (m) () PER STENMARCK (m)
mot · G3021240 · 1980-01-22 00:00:00 — av m. fl. om höjda anslag till bildkonst m. m. är en organisation som snabbt vuxit och utökat sin verksamhet. Antalet anslutna föreningar är nu uppe i ca tusentalet, varav de flesta finns på arbetsplatser runt om i landet, och medlemsantalet torde ligga kring en halv miljon. anordnas genom alla dessa konstföreningar minst 5 000 utställningar, och dessutom tillkommer 3 000 kulturprogram och en omfattande informationsverksamhet. Värdet av den stora mängd konst som genom konstföreningarna förmedlas och försäljs uppgår till ca 60 000 milj. kr. Härigenom skapas alltså betydelsefulla möjligheter för en mängd konstnärer att utställa och försälja sina arbeten. Denna verksamhet inte bara kompletterar övriga utställningar utan kan på många orter vara den enda möjligheten för allmänheten att ta del av värdefull konst. Alla de frivilliga krafter som är engagerade i de många konstföreningarnas styrelser utför här ett utomordentligt ideellt arbete. I årets budgetproposition föreslås en uppräkning av anslaget till med , medan Konstfrämjandet får en ökning med . Innevarande budgetår har Konstfrämjandet , medan har . Redan i ett särskilt yttrande till kulturutskottets betänkande 1975/76 uttalade de moderata representanterna: anser att det arbete som utförs av är av mycket stort värde för kulturlivet. Det är vår uppfattning att organisationerna bör jämställas i ekonomiskt hänseende. Av årets budgetförslag framgår att jämställdheten mellan de båda organisationerna är långtifrån genomförd. Vi föreslår därför att anslaget under B 39. Vissa bidrag till bildkonst ökas med . att utgå till . Motsvarande besparing kan i stället göras på anslaget till . har under B 2. för Utrednings-, utvecklings- och informationsverksamhet fått en ökning med , vilken enligt föredragande statsrådet främst hänför sig till projekten i arbetslivet och Kultur i boendemiljön. Vi anser att den föreslagna ökningen kan begränsas till . och att resterande . i stället enligt vad som anförts tidigare i denna motion bör utgå under B 39. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att till : Utrednings-, utvecklingsoch informationsverksamhet (B 2.) för /81 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat anslag av , 2. att till Vissa bidrag till bildkonst (B 39.) för /81 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag av . () () () () () ()
mot · G3021242 · 1980-01-28 00:00:00 — av m. fl. om utbyggnaden av lokalradion I äskande 1980/81 har angetts en utbyggnadsplan för lokalradions närmaste där det föreslås att bemanningen på lokalradiostationerna bör öka till i genomsnitt 39 personer från nuvarande 21. Bakgrunden är att lokalradion ännu inte getts praktiska möjligheter att uppfylla alla de mål som angavs i lokalradiopropositionen 1975: 13. Där sägs bl. a. att Lokalradion bör så allsidigt som möjligt spegla näringsliv, arbetsmarknad, utbildning, folkrörelser och kulturliv inom sitt område. Från den kommunala demokratins synpunkt är det väsentligt att lokalradions verksamhet ger ökade kunskaper om kommunala frågor och stimulerar till debatt. Vidare sägs att lokalradion ska vara ett forum för dialog mellan förtroendemän och medborgare och att lokalradion har speciella förutsättningar när det gäller att spegla och aktivera det lokala kulturlivet. Som exempel nämns att Lokala teater-, sång- och musikgrupper kan genom lokalradion nå en större publik än annars och därmed ges en betydelsefull stimulans. Språkliga minoriteter ägnas också speciell uppmärksamhet. Lokalradions största problem under de gångna verksamhetsåren har varit underbemanningen som lett till att bl. a. bevakningen och inte varit tillfredsställande trots att personalen arbetat ambitiöst och att lokalradion snabbt etablerat sig hos lyssnarna med höga lyssnarsiffror som följd. Det är mot bakgrund av detta som i äskandet angav en utbyggnadsplan för lokalradion till ett slags basnivå. I budgetpropositionen anför utbildningsministern att Något sådant reformprogram förutsattes inte i ursprungliga ställningstagande och att Det är angeläget att ambitionshöjningarna i radio- och TVverksamheten inriktas på de mål som har angetts i riksdagsbeslutet. Detta uttalande kan tolkas som att regeringen menar att lokalradion inte bör utvecklas ytterligare under det kommande budgetåret och inte heller borde ha redovisat en utvecklingsplan. I lokalradiopropositionen 1975: 13 sägs uttryckligen att det ankommer på att i samband med sina anslagsframställningar redovisa utbyggnadsplaner. anförde också i sitt betänkande 1978/79: 20 bl. a. att Det är angeläget att lokalradion inte av brist på resurser hindras pröva olika mål som gäller för verksamheten. Önskvärt är att den får möjlighet att genom olika åtgärder förbättra den lokala bevakningen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att det är angeläget att lokalradions utbyggnad inte stoppas utan att den får del av de reformpengar som anslås till . () () ()
mot · G3021243 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1243 av m. fl. om utbyggnad av det mellansvenska regional-TV-distriktet riksdagsbeslut om innebär för TV:s del att en större andel av den svenska TV-produktionen skall göras i distrikten. Målet vid avtalsperiodens slut, 1985/86, är satt till distriktsproduktion. Ett annat mål är regional-TV över hela landet. På det här sättet kan kultur- och samhällsdebatt utanför nå ut till befolkningen. Vi finner att det är en riktig och självklar strävan att det svenska programutbudet, både riks- och regional-TV, får en bredare profil. Under den del av , som avtalsperioden med TV omfattar, kräver stora samhällsfrågor en omfattande bevakning av TV, inte minst regionalt. Vi har gått in med energifrågan för att nämna ett exempel. Läget nu är att, när det gäller regional-TV, vi har fem regionala TVnyhetsprogram. Den senast startade regional-TV-stationen är Östnytt i . Områden utan regional-TV är Smålands-, Värmlands-, Stockholms- och mellansvenska distrikten. I utbildningsministerns proposition äskas anslag för start av en sjätte station, , och den sjunde stationen bör bli . har redan regionala TVnyheter, Nordnytt, tillsammans med . Med den här propositionen har utbildningsministern gått emot den tidigare planering som funnits. Den innebar att det mellansvenska distriktet skulle byggas ut och bli det sjätte regional-TV-distriktet, efter . Vi ser det nu som oroande att i ett av de befolkningstätaste distrikten, det mellansvenska, med , och halva , regional-TV och därmed följande utbyggnad skjuts på en oviss framtid. Ca 700 000 personer bor och arbetar i detta distrikt. Många av 1980talets samhällsfrågor kommer att koncentrera intresset till den här delen av landet. I distriktet finns några av landets invandrartätaste områden och ett riks organisationsliv. Industrier som kommer att spela en viktig roll är t. ex. ASEA och . Sjukvård och skola är ett par andra områden där de mellansvenska länen ligger långt framme. Många viktiga frågor har intresse och betydelse för alla invånare i distriktet. Med regional-TV kan man nå det målet som väl ligger i anda med riksdagsbeslutet om . Vi oroas också över vad som kan ske med utbudet av allmänna program från . En utebliven utbyggnad av i kommer att innebära mindre resurser totalt för TV-produktionen i . Det skulle innebära en sämre bevakning av teater och musik i lansverige, sämre bevakning av kulturlivet och mindre antal samhällsprogram från denna viktiga del av . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar hos regeringen anhålla att det mellansvenska regional-TV-distriktet byggs ut i enlighet med tidigare planering. () () () () () () () () . () () () () PER (vpk)
mot · G3021244 · 1980-01-24 00:00:00 — av och om ett svenskt klassikerbibliotek En av de viktigaste formerna för stöd till litteraturutgivningen är den som gäller klassiker. Det är en självklar och angelägen uppgift för samhället att ta till vara och levandegöra äldre tiders litteratur, skrev litteraturutredningen. I det statliga litteraturstödet finns också en särskild stödform för denna litteraturkategori. Stödet är emellertid, liksom övriga stödformer, inriktat på enskilda titlar. Föregående budgetår var det 79 titlar som kunde få sådant stöd. Med hänsyn till att det är helt avgörande för ett lands litterära och kulturella liv, att den klassiska litteraturen ständigt finns tillgänglig, kan detta stöd inte anses tillräckligt. Framför allt saknas så gott som fullständigt i den svenska litteraturutgivningen sammanhållna utgåvor från olika epoker och samlingsutgåvor av enskilda författares verk. Kontakten med äldre tiders tankar och litteratur får inte bli förbehållen specialisterna. Rätten till det egna landets historia och litterära uttryck under andra tider tillkommer alla och är inte minst viktig för unga människor. Därför bör det nuvarande klassikerstödet kompletteras med stöd till utgivning av olika serier av klassiker, ett svenskt klassikerbibliotek. Klassikerserierna kan bestå av t. ex. litteratur från eller i en viss form eller av en författares samlade verk. De bör ges ut i enkla men goda utgåvor utan att för den skull tyngas av vetenskapliga kommentarer eller liknande. Upplagorna bör beräknas i syfte att nå en vid spridning och priset bör vara lågt, ca . per volym, vilket tillsammans med själva formen med sammanhållna serier torde göra böckerna lättsålda. För att inte klassikerserierna skall försvinna från marknaden lika snabbt som dagens nyutgivning, bör i villkoren för stödet stipuleras att utgivaren förbinder sig att lagerhålla den stödda serien . Med stöd av det anförda föreslås att för /81 under bil. 12 B 27 Litteraturstöd anvisar . utöver regeringens förslag avseende stöd till utgivning och lagerhållning av klassisk litteratur sammanhållen i serier, ett svenskt klassikerbibliotek. (vpk) (vpk)
mot · G3021246 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1246 om statsbidrag till föreningen () har i anslagsframställningen föreslagit att godkänns som statsbidragsberättigad och för /81 erhåller halvt grundbidrag. Föredragande statsrådet har förbigått detta i sin framställning utan närmare kommentar. har ca 10 000 medlemmar och avdelningar på drygt 250 platser fördelade över hela landet. Organisationen uppfyller väl de krav som ställs på en som skall erhålla statsbidrag. Detta bekräftas också av SUR:s anslagsframställning. Den verksamhet som bedriver är dessutom mycket viktig och bör stödjas på alla sätt. Den antirökkampanj de bedriver har en väsentlig betydelse för folkhälsan. Statsrådets förbiseende av att tillmötesgå SUR:s begäran framstår som märkligt när man konstaterar att regeringen i andra sammanhang är beredd att satsa betydande belopp i anslag till en särskild stiftelse, En rökfri generation, för en kampanj på skolorna mot rökning. I första hand bör givetvis de organisationer stödjas som traditionellt arbetar med detta. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att godkänna VISIR: s ungdomsförbund som statsbidragsberättigad och för /81 anvisa ett anslag motsvarande ett halvt grundbidrag. 1'1 1979/80.
mot · G3021247 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1247 om lokalisering till av administrationen av TV:s licensavgifter I budgetpropositionen, 1979/80: 100, redovisar departementschefen för att övervägande pågår om att överföra administrerandet av TV-avgifter från till en fristående enhet, eventuellt under . Enligt vår mening bör administrationen av TV-avgifter kunna förläggas till en kommun med verkligt besvärande sysselsättningsproblem. En sådan kommun är . Någon argumentering över att har ett besvärande sysselsättningsläge borde inte erfordras. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att administrationen av TV:s licensavgifter bör förläggas till .
mot · G3021249 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1249 av och om länsskolnämndernas missbruksupplysning Bruket av alkohol, narkotika och tobak () måste bekämpas i alla sektorer av samhället. Inte minst viktigt är det att denna kamp förs i skolorna. finns vid länsskolnämnderna så kallade ANT-kontaktpersoner med särskild uppgift att i länet stödja ANT-verksamheten inom undervisning och elevvård. Ursprungligen var nämnda kontaktpersoner länsskolpsykologer, fortbildningskonsulenter och lärare som på deltid ägnade sig åt detta viktiga arbete. Många har haft ett speciellt intresse för saken mot bakgrund av engagemang i bl. a. lokala eller regionala organisationer. Personliga initiativ har skapat gott samarbete med andra samhällsinstitutioner och organisationer. Vissa budgetår har särskilda medel hos länsskolnämnderna avsatts för verksamheten. Så synes inte vara fallet för /81. Det är dock ytterst angeläget att länsskolnämnderna använder tillgängliga resurser för att stödja ANT-verksamheten ute i kommunerna. Rapporter från skolor och polismyndigheter i skilda delar av landet ger vid handen att narkotikabruket är i stigande. Det finns anledning för att särskilt understryka vikten och värdet av en intensifiering av kampen mot alkohol, narkotika och tobak inom skolsektorn. Med anledning av det anförda vill vi föreslå att som sin mening ger regeringen till känna att ANTverksamheten vid länsskolnämnderna särskilt uppmärksammas och att arbetsmöjligheterna för ANT-kontaktpersonerna säkras.
mot · G3021251 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1251 av och om lokalradions områdesindelning i västra Vid beslutet om införande av lokalradio delades på så sätt att mellersta och norra delarna kom att tillhöra radio Trestad och södra delen radio . Redan vid det tillfället framfördes farhågor för att länsintressanta frågor skulle bli svåra att bevaka. Dessutom har området Stenungsund-Orust-Tjörn kommit på mellanhand. Vårt län har såväl länsstyrelse som landsting förlagt till . Även många andra länsomfattande verksamheter har sin administration och sina sammanträden i . Information och debatter om deras verksamhet är intressant för hela länets befolkning. av partier och andra föreningar drabbas av att deras distriktsarrangemang omnämns eller refereras endast i endera av lokalradioprogrammen, trots att det är av intresse för medlemmar och allmänhet över hela verksamhetsområdet. Vid behandling av kulturutskottets betänkande 1979/80: 13 beslutade att med hänsyn till det planeringsarbete som pågår och i avvaktan på lokalradioföretagets ställningstagande till resultatet av detta arbete inte göra några uttalanden med anledning av de yrkanden som ställts i då behandlade motioner. Som vi anfört anser vi att många skäl talar för att länen inte delas på lokalradioområden. En ändring bör därför komma till stånd beträffande lokalradion i . Olika alternativ kan tänkas, men målet skall vara att lokalradioprogrammen skall behandla frågor från hela länet. För att detta synsätt skall kunna behandlas i den pågående översynen anser vi att skall uttala sin ståndpunkt i principfrågan. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att uttalar att lokalradions organisation utformas så att man genomgående får länstäckande bevaknings- och sändningsområde. . () ()
mot · G3021255 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1255 av och om språket i radio och TV Etermediernas betydelse och ansvar för svensk språkvård och språklig kultur kan inte nog understrykas. Etermedia tränger in i praktiskt taget alla svenska hem. Språkbruket i radio och TV är attityd- och opinionskapande i en grad som lyssnaren och TV-tittaren inte alltid är medveten om. Särskilt barn och ungdom påverkas lätt av de uttryckssätt och den stil som radio och TV förmedlar. Därför är det oroande för svensk språkkultur, när etermedia gör sig skyldiga till förråande uttryckssätt därutöver ofta fyllt av svordomar. Tyvärr förefaller användandet av svordomar att öka och förekommer ofta även i barnprogram. Att använda svordomar är över huvud taget andefattigt men framstår för flertalet föräldrar som direkt stötande och förråande, när det förekommer i program för barn och ungdom. skrev med anledning av en motion till förra årets i sitt betänkande 1978/79: 20 i fråga om svordomar i att sådana borde undvikas i andra sammanhang än där konstnärliga krav eller äkthetsvärde motiverar dem samt att särskild restriktivitet borde iakttas när det gäller program för barn. Utskottet ansåg dock icke att det behövdes några uttalanden i denna fråga från sida. Vi kan inte dela denna utskottets uppfattning. Någon förbättring från radio och TV när det gäller kravet på att använda ett korrekt språk och undvika svordomar och förråande och stötande uttryck har inte kunnat förmärkas. Vi finner det därför mycket angeläget att gör ett uttalande i sådan riktning och understryker vikten av ett vårdat språk och att Radio-TV undviker svordomar och råa uttryck, som är stötande för det stora flertalet medborgare. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening uttala att Radio-TV i sina sändningar skall använda ett korrekt och vårdat språk och undvika svordomar, förråande och stötande uttryck samt särskilt beakta detta i program som är riktade till barn och ungdom. () ()