ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G40292 · 1980-11-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. i har en skärgårdsutredning som presenterade ett förslag till handlingsprogram för skärgården med inriktning mot en levande skärgård. För att skapa fler sysselsättningstillfällen och för att göra boendet i skärgården attraktivare krävs enligt utredningen bl. a. avsevärda förbättringar av kommunikationerna. Regeringen föreslår i sin s.k. besparingsproposition i stället kraftiga försämringar för dem som redan nu har besvärligare kommunikationer än andra. Indragning av vissa färjeförbindelser, turlisteändringar för andra, avgiftsbeläggning av viss trafik samt minskat öppethållande för vissa rörliga broar kommer att drabba skärgårdens och kustområdets folk hårt. Vi kan inte godta den föreslagna försämringen för skärgårdsbefolkningen i . Om man vill minska driftkostnaderna utan att försämra servicen bör man enligt vår mening gå till väga på ett helt annat sätt. Vi förordar därför i stället för indragningar av färjeförbindelser m. m. att vissa färjeleder ersätts med broar. I första hand bör sådana broar byggas som har en mycket god samhällsekonomisk lönsamhet. Till de samhällsekonomiskt mycket lönsamma hör och Hamburgsund-Hamburgö. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om broar mellan och samt mellan och Hamburgö i . () () Nr 92 95.
mot · G40293 · 1980-11-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. I regeringens proposition 1980/81:20 föreslås besparingar på driftkostnaderna för färjeverksamheten med 15 milj. kr. Som tänkbara åtgärder för att minska kostnaderna föreslås indragning av färjor, avgiftsbeläggning, privatisering och minskad turtäthet. Glesbygdens folk kommer att drabbas hårt av sådana försämringar. För del har vi anledning att hysa farhågor för färjetrafiken EkhammarBjörsund. Drygt 700 människor som bor i och är beroende av denna trafik. Av dessa är 250 personer s.k. utpendlare. Huvudparten av dessa pendlare har sitt arbete i och utnyttjar färjan för att få en rimlig resväg. Till detta skall läggas studerande som reser mot . Området hör också till norra sjukvårdsdistrikt, vilket betyder att alla sjuktransporter till går via färjan. En stor grupp i Eskilstunaområdet utnyttjar färjan för att nå sitt fritidsoch rekreationsområde på ön. Färjans centrala roll för bygden avspeglas i att trafikfrekvensen kan uppgå till inemot 550 fordon . Färjan är inte i bästa skick, vilket gör att det inte är ovanligt att det inträffar driftstörningar. Dessa innebär stora problem för dem som har arbetstider att passa eller vid t. ex. akuta sjukdomsfall. Mot bakgrund av detta avvisar vi de åtgärder med exempelvis minskad turtäthet som anvisas i propositionen. Vi vill i stället föreslå att en bro byggs mellan Björsund och . Ett sådant projekt skulle vara väl motiverat från samhällsekonomisk synpunkt och minska nuvarande driftkostnad för färjan. Dessutom skulle en sådan bro för dem som bor i denna glesbygd innebära väsentligt större möjligheter att nå arbete, utbildning och samhällsservice. Med stöd av ovanstående motivering hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om färjeleden mellan och Björsund. MAJ () () () () ()
mot · G40295 · 1980-11-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. Som ett led i den övergripande ekonomiska politiken har det blivit nödvändigt att göra förändringar i systemet för bostadsbidrag. När det gäller den ekonomiska bakgrunden till detta beslut hänvisar vi till beslut (FiU 1979/80:40 med anledning av proposition 1979/80:150) samt till vad som inledningsvis anförts i proposition 1980/ 81:20. När besparingar av denna omfattning blivit nödvändiga har det varit omöjligt att förbigå bostadsbidragssystemet, men inom detta system har besparingarna valts ut på sådant sätt att socialt oacceptabla effekter skall undvikas. Förändringarna i bostadsbidragssystemet aviseras i proposition 1980/ 81:20, men konkreta förslag kommer inte att framläggas förrän i den kommande budgetpropositionen. När det gäller en av punkterna i denna del av förslaget vill vi framhålla vikten av att när det gäller de sociala effekterna inte bara ta hänsyn till hur bidragsreglerna kommer att vara efter den genomförda ändringen. Den hastighet med vilken förändringar genomförs kan ha betydelse också för enskilda människors möjlighet att planera sin ekonomi. Detta bör understrykas med anledning av förslaget att studiemedel skall räknas som inkomst i samband med ansökan om bostadsbidrag. Effekterna av detta för enskilda bidragsmottagare kommer naturligtvis att skilja sig ganska kraftigt åt. I en del fall blir verkningarna begränsade eller rent av obetydliga. Det som måste observeras är att det i en del andra fall, bl. a. för vissa studerande med barn, blir fråga om ett bortfall på . Sådana drastiska förändringar i den privata ekonomin kan motivera ett genomförande av förslaget i mer än ett steg, och ett sådant etappvis genomförande torde vara möjligt även med hänsyn till syftet med proposition 1980/81:20. Någon anledning till ett ställningstagande i detalj från sida i detta sammanhang finns inte, eftersom regeringen skall framlägga ett detaljerat förslag i budgetpropositionen. Vad här anförts om prövning av möjligheten till etappvis genomförande bör däremot enligt vår mening ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående genomförande etappvis av den föreslagna förändringen vid behandlingen av studiemedel vid inkomstprövningen för bostadsbidrag. () ()
mot · G40297 · 1980-11-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. Inom ekonomidepartementets verksamhetsområde förordar regeringen vissa nedskärningar för SCB:s verksamhet, minskningar av produktionskostnaderna för femöresmynt samt begränsningar i information etc. kring lönsparandet. Vidare förordas att etableringskontroll för bankinstitutens etablering av nya kontor avskaffas. Dessa förslag har ringa social verkan och kommer av regeringen att ställas under prövning senare, varför det inte i detta sammanhang finns anledning att markera ställningstagande. Inom ekonomidepartementets verksamhetsområde föreslås också "ändrade principer för beräkning av prisindex till grund för fastställande av basbelopp och basenhet. Det konkreta förslaget finns här under bil. 4, och avvisas av vpk i en annan motion, då detta förslag är av stor social betydelse och då det innebär försämringar av många sociala rättigheter. Basbeloppet följer f. n. konsumentprisindex. En lång rad sociala rättigheter är knutna till och deras beloppsmässiga storlek räknas ut i förhållande till basbeloppet. Detta gäller om folkpensioner, delpensioner, bidragsförskott, studiemedel. Regeringen vill att basbeloppet skall relateras till vad som kallas nettoprisindex i vilket verkan av indirekta skatter, tullar och avgifter dras bort från konsumentprisindex men tillägg görs för subventioner. Regeringen menar att man också bör bortse från förändringar i energipriser. Regeringens avsikt sägs vara att det inte är rimligt att det beviljas standardökningar" som måste betalas med någon form av nya pålagor, då inte exportpriser ökar som priserna på importen, samt att indexhöjningarna motverkar de avsedda effekterna med ökningarna av de indirekta skatterna. Avsikten med och verkan av indexregleringar av sociala rättigheter, dvs. att dessa inte skall få holkas ur av inflationen, är inte som regeringen påstår standardökning utan standardsäkring. Vad regeringsförslaget sålunda går ut på är standardsänkning för de berörda grupperna, främst pensionärerna. Själva grundtanken med indexreglering går förlorad om regeringens tankegångar härvid genomförs. Regeringsförslaget är social nedrustningspolitik. Med hänvisning till ovanstående föreslås att uttalar att beräkningen av basbelopp och basenhet icke bör förändras i enlighet med de riktlinjer regeringen förordar. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G40298 · 1980-11-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. De synpunkter som framförs i propositionen om skattepolitiken i stort kommenteras i ett annat avsnitt. Här kommer endast i fråga de besparingar m. m. som föreslås inom budgetdepartementets verksamhetsområde. Den största besparingen åstadkommes genom en ändring i bidragsbestämmelserna vad gäller skatteutjämningsbidragen till kyrkliga kommuner. Dessa uppgår 1981 till ca 138 milj. kr. och skulle 1982 enligt regeringens förslag bli ca 82 milj. kr. Besparingen på statsbudgeten för /82 beräknas uppgå till drygt 30 milj. kr. Övriga förslag gäller senareläggning av vissa byggnadsarbeten för , förenklade rutiner för rapportering av sjuk- och föräldraledighet för statsanställda m. fl., ändrad finansiering av pensionsadministrationen för affärsverk m. fl. samt avveckling av bidraget till och personalutbildning. Ur principiell ståndpunkt borde statens skattebidrag till kyrkliga kommuner helt avskaffas. Det kan inte vara riktigt att allmänna skattepengar, inbetalda också av icke medlemmar i kyrkan, används för att finansiera kyrklig verksamhet. Det ätroligt att det skulle skapa problem om hela beloppet dras in på en gång, men detta skattebidrag bör i varje fall avvecklas . Med hänvisning till det anförda hemställs att i anslutning till proposition 1980/81: 20 gör ett principuttalande om att skatteutjämningsbidragen till kyrkliga kommuner bör avvecklas . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G40299 · 1980-11-06 00:00:00 — Motion 1980/81:99 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. Regeringen föreslår en besparing på sammanlagt 108 milj. kr. 100 milj. kr. är besparingar inom budgeten för internationellt utvecklingssamarbete. Det är oacceptabelt att med vilka har ett biståndssamarbete skall drabbas av regeringens felaktiga ekonomiska politik. Besparingsåtgärderna blir inte mera motiverade av att regeringen försöker ändra beräkningsgrunderna för BNP. Detsamma gäller när regeringen överför kostnader från andra huvudtitlar till att belasta biståndsanslaget. Översikt: (milj. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att avslår förslaget i proposition 1980/81:20 bilaga 2 vad avser minskat anslag till internationellt utvecklingssamarbete. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G402176 · 1980-12-09 00:00:00 — Motion 1980/81:176 med anledning av proposition 1980:81:44 om sänkt minimitid för fängelsestraff I proposition 1980/81:44 föreslås möjlighet att döma till fängelse eller mot f. n. minsta tiden en månad. Vissa skäl kan tala för att en sådan reform genomförs, men det bör beaktas att om den genomförs blir konsekvensen på ett speciellt område allvarlig. Det gäller det nuvarande straffet för rattfylleri på minst en månad. utdömdes knappt 5 500 domar på en månads fängelse, av vilka 3510 var för rattfylleri. Av trafiksäkerhetsverkets skrift Fakta om alkolhol och trafik framgår att minst 200 människor vaije år dör i trafiken på grund av rattfylleri eller rattonykterhet. Trots att det kan förmärkas försiktighet hos vissa människor att framföra motorfordon efter förtäring av alkohol är alkoholen, ett stort problem i trafiken. Den som druckit alkohol och sedan framför motorfordon är ju en presumtiv skadegörare. Många andra orsaker finns för olycksfall i trafiken, men att med berått mod sätta ner sin körskicklighet genom förtäring av alkohol i samband med trafik kan inte ursäktas. Det är glädjande att samhället visat en allt hårdare attityd mot alkoholen, och det kan då inte vara befogat att mildra straffen för ett sådant, enligt min uppfattning, grovt brott som att framföra motorfordon efter förtäring av alkohol. Den nuvarande ordningen att rattfylleri leder till minst en månads fängelse har onekligen en avskräckande effekt som den klart visar samhällets bestämda avvisande av sådana kombinationer som alkohol och trafik. Den i propositionen föreslagna lagändringen bör därför kompletteras med en ändring av trafikbrottslagens 4 §, 1 morn., första stycket av denna innebörd. Det förutsätts att utskottet utarbetar erforderligt förslag till lagtext. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att, i de fall där fängelse utdöms för rattfylleri, den minsta strafftiden även fortsättningsvis skall vara en månad.
mot · G402177 · 1980-12-09 00:00:00 — Motion 1980/81:177 med anledning av proposition 1980/81:71 om avgränsning av obrutna fjällområden Behovet av särskilt skydd för våra orörda fjällområden har med rätta uppmärksammats. Lagar har stiftats för att förhindra sådan skogsavverkning och vägbyggnad som menligt påverkar landskapet och för att bevara t. ex. obruten fjällnatur. Men i vissa hänseenden har strävan att skapa naturreservat fått en alltför hög prioritering i förhållande till närboendes önskan att bättre kunna utnyttja sin fjällregion. De som bor i inland och som regelbundet vistas i fjällvärlden har ofta andra synpunkter på vägbyggande m. m. än de som tänker på området i egenskap av fjärran boende tillfälliga turister. Därvidlag finns det anledning att ta särskild hänsyn till dem som bor i de skyddade fjällområdenas närhet. I proposition 1980/81:71 har regeringen bl. a. beträffande vägplanering alltför ringa beaktat de förslag som framkommit från olika instanser i . I ett särskilt fall kan rent av en försämring ske i möjligheten att få tillgång till fjällvärlden. Det gäller vägen från Suorva till Ritsem och eventuellt över Sitasjaure vidare västerut. I propositionen föreslås en vägkorridor mellan Kebenekaise och Sareks fjällområden endast för vägsträckan , och man tar inte ställning till huruvida denna väg skall öppnas för allmän trafik. Bland befolkningen i finns ett starkt önskemål att vägen Suorva-Ritsem blir öppen för allmänheten och att man för nödvändig nyttotrafik bibehåller vägen till Sitasjaure som enskild väg. Frågan om eventuell fortsättning till menar man inte vara tillräckligt utredd. Inte minst för underhållsarbeten är det av vikt att vägen till Sitasjaure finns kvar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att vägen Suorva-Ritsem skall öppnas för allmän trafik, 2. att vägen Ritsem-Sitasjaure skall bibehållas som enskild väg.
mot · G402178 · 1980-12-09 00:00:00 — Motion 1980/81:178 med anledning av proposition 1980/81:71 om avgränsning av obrutna fjällområden Steg för steg har ingrepp gjorts i och fjällområdet kring . har man sagt att det aktuella ingreppet skulle vara det sista. Men i stället har gjorda ingrepp senare använts som motivering för nya. Förtroendet för statsmakternas vilja att slå vakt om nationalparkernas och de obrutna fjällområdenas naturvärden har allvarligt skadats. Det skulle innebära en vändpunkt i denna trista utveckling, om nu sade ifrån att den väg från Suorva till Ritsem som motiverades av anläggningsarbetena i Ritsem skall läggas igen sedan dessa arbeten har slutförts. Det skulle betyda ett stopp för metoden att ta gjorda ingrepp i nationalparkerna till intäkt för ytterligare ingrepp. I proposition 1980/81:71 pekas på betydelsen av vägen till Ritsem för fjällturismen. Självfallet underlättas turismen av en väg. Det kan dock påpekas att det tidigare var möjligt att ta sig fram till Ritsem med båt. Om vägen läggs igen kan man utgå från att båttrafiken till Ritsem kan återupptas. I propositionen refereras uttalanden om att ljällturismen skulle begränsas, om man inte hade allmän väg fram till Ritsem, till att omfatta en relativt liten grupp fjällvandrare och turister som kan utnyttja kollektivtrafiken till Ritsem. Det sägs dock inte vilka stora grupper turister man tänker på, som inte skulle kunna ta sig fram till Ritsem med buss eller båt. Det torde gå lika bra att ordna bilparkering i Suorva som att göra det i Ritsem. De motiv som gällde för avgränsningen av och av de obrutna fjällområdena gäller alltjämt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att vid behandling av proposition 1980/81:71 beslutar som sin mening ge regeringen till känna att ingen ändring skall göras av de obrutna fjällområdena i området kring samt att vägen Suorva-Ritsem skall läggas igen, 2. att , om detta yrkande inte skulle bifallas, uttalar att vägen SuorvaRitsem inte skall få utnyttjas för allmän trafik utan endast för trafikanter med särskilt tillstånd, såsom t. ex. postverkets busstrafik, för befattningshavare hos och samerna i området. () ()