ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G302281 · 1980-01-17 00:00:00 — av och om ekonomiskt stöd till alkoholfria restauranger beslutade på förslag av regeringen (prop. 1976/77:108 om alkoholpolitiken) att avveckla möjligheterna att få statliga lån för alkoholfria restauranger. I propositionen konstaterades att lånemöjligheterna hade utnyttjats i mycket begränsad omfattning. Dåvarande socialministern tilläde dock i propositionen att det borde stå fritt att överväga det alkoholpolitiska behovet av stöd i andra former åt sådan verksamhet och att nämnden borde lägga fram förslag för , om den fann att det med rimliga insatser kunde åstadkommas ett verksamt stöd. I samband med riksdagsbehandlingen aktualiserades frågan om stöd till alkoholfria restauranger i flera olika motioner. anförde i sitt betänkande (SkU 1976/77:40) att frågan om stöd till alkoholfria restauranger borde prövas av alkoholpolitiska nämnden och att denna prövning borde ske med förtur. följde utskottets förslag. De senaste årens utökade kursverksamhet och stora behov av alternativa kursgårdar har inneburit att flera konferensanläggningar med absolut alkoholfri miljö av organisationer och företag befunnits erbjuda det alternativ man kräver för uppnående av bästa effektivitet och konferensresultat. Moderna restauranger och kök kräver stora kostnader i samband med ny-, om- eller tillbyggnad, och dessa kostnader är oberoende av om restaurangen kommer att drivas med eller utan alkoholservering. De relativt stora inkomster en alkoholrestaurang inbringar kan således i snabbare takt användas för avskrivningsändamål och sålunda ge ägaren avkastning på nedlagt kapital. Den alternativa restaurangen, utan alkoholservering, får en större kapitalkostnad per gäst, vilket synes oss helt oacceptabelt. För att de olika alternativen skall uppnå lika villkor krävs att effekten av investeringskostnaderna utjämnas. Vi anser att detta endast kan uppnås genom t. ex. ett särskilt investeringsstöd till alkoholfria restauranger och kursgårdar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om särskilt stöd till alkoholfria restauranger och kursgårdar. () ()
mot · G302286 · 1980-01-16 00:00:00 — av m. fl. om reprissändningen av program som anmälts till radionämnden Det väcker på många håll anstöt att radio- och TV-program som anmälts för radionämnden likväl sänds i repris oberoende av om nämnden hunnit behandla ärendet eller ej. Enligt vår uppfattning borde inte program som anmälts till radionämnden få sändas i repris, förrän ett friande utslag erhållits från nämnden. Program som fällts i radionämnden bör alltså inte få sändas i repris. För att undvika att okynnesanmälningar stoppar önskvärda repriser kunde det stipuleras en minimitid inom vilken man måste avvakta radionämndens behandling av anmälan. Efter denna tidpunkt skulle det alltså vara fritt att sända ett anmält program i repris. Det skulle således ankomma på radionämnden att göra erforderliga tidsprioriteringar. bör enligt vår uppfattning uttala att regeringen söker införa en sådan bestämmelse i avtalet mellan staten och . Med stöd av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om reprissändningar i radio och TV av program som anmälts till radionämnden. () PER () () () () () L. () i ()
mot · G302288 · 1980-01-15 00:00:00 — av och om skolans kristendomsundervisning Det västerländska samhället har under mer än tusen är utvecklats utifrån den kultursyn som präglats av humanism och etik. Med varierande framgång har samhällen under århundraden arbetat i medvetandet om det kristna budskapets krav på medmänsklighet, kärlek och personligt ansvarstagande. Fram till mitten av detta århundrade ägde varje människa i vårt land åtminstone kännedom om innebörden i tio bud. bergspredikan och det kristna kärleksbudet: Allt vad I viljen att människorna skola göra Eder det skolén I ock göra dem. Den betydelse detta haft för normbildningen i vårt samhälle kan icke mätas. Hur är det ? Trots ökande välstånd och ökad materiell standard visar vårt samhälle allvarliga sjukdomssymtom. Våldet ökar i samhället. Alkohol- och narkotikamissbruket är vårt lands största sociala problem. Unga människor känner rotlöshet och har förlorat tron . Enligt en undersökning kännr sig av svenska barn omtyckta av någon. Skilsmässor, social utslagning och självmord ökar. Människor har förlorat respekten för andras liv och egendom. Skattefiffel och bedrägeri mot samhället och enskilda ökar. Att i detta sammanhang skylla påTV-program, ropa på ökade insatser från professionella samhällsrepresentanter och på förbud och restriktioner kring den enskildes rörelsefrihet är endast fruktlösa försök att plåstra på symtomen. Kyrkor och samfund såväl som många föräldrar och lärare arbetar även för att bibringa barn och ungdom kännedom om det kristna budskapet. Många barn får dock ingen kontakt med de centrala normer om ansvarstagande för sitt och nästans liv som vårt västerländska samhälle ändå bygger på. Skolans religionsundervisning är urvattnad och vågar inte ta ställning. Kristendomen jämställs med konfutsianism, buddhism, islam och andra religioner, vilka icke innehåller någon motsvarighet till det kristna kärleksbudet. Även barn som i något sammanhang bibringas en etik upplever förvirring och osäkerhet, när de finner att samhället inte ställer upp på dessa för mänsklig samvaro grundläggande begrepp. Utan att ens äga kännedom om det fundament på vilket den västerländska normbildningen bygger har den svenska ungdomen berövats möjligheten att förstå varför vi människor äger skyldighet att ta ansvar för varandra. Skolan måste ges möjlighet att till kommande generationer vidarebefordra vårt västerländska humanistiska och kristna arv. Med anledning av vad i motionen anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om att sådana åtgärder vidtas att kristendomsundervisningen får en självständig plats i den svenska skolan. () ()
mot · G302291 · 1980-01-17 00:00:00 — av och om andlig vård inom skolan En allmän fruktan finns inför utvecklingen bland barn och ungdom. Välfärdssamhället har inte kunnat ge hela människan den harmoni och trygghet som en alltmer påfrestande tillvaro kräver. Diktaren skrev om den moderna människan: Mitt under själens bladfall blommar, i meningslös och spöklig hälsa, kroppen. Han såg förkrigstidens dyrkan av det materiella på alla områden som ett hot mot det andliga - en höst med bladfall var för handen. hotas de unga även kroppsligen av narkotika och gifter, av en upplösande moral som ruinerat hemmen och utarmat vårt land i många avseenden. Visst är den största delen av vår ungdom sund, men andelen utslagna ökar, och alla undersökningar visar en negativ utveckling. I dagens svenska skola får eleverna en högklassig undervisning av skickliga lärare, som till sitt förfogande har förnämliga läromedel. Aktiviteterna på det kulturella området och inom idrotten är också väl utvecklade. Yrkesvägledningen ägnas stor omsorg liksom elevhälsovården. Men trots detta kämpar många skolungdomar med svåra problem. Det gäller för dem att lösa livsfrågorna, att finna livets mening. Och just detta att finna livets mening är, i sina olika aspekter, en av de största och djupaste frågorna för ungdomar i tonåren. Även valet av yrke kan vara mera påfrestande än vi tänker oss för en ung människa, inte minst med dess komplicerade samhällsliv. Det är inte säkert att det finns en arbetsuppgift som väntar, när man är färdig med sina studier. Allt detta skapar naturligtvis problem för de unga, och vi vet att det i icke ringa utsträckning förekommer alkohol- och narkotikamissbruk bland skoleleverna. Det har också blivit alltmer vanligt att eleverna skolkar från undervisningen. I sammanhanget bör nämnas att de många skilsmässorna säkerligen bidrar till att försvåra situationen för ett inte ringa antal skolelever. Mot denna bakgrund framstår det helt klart att behovet av verkliga ledstjärnor för skolungdomarna är stort, och här får samhället inte tveka när det gäller att ge ungdomarna all den hjälp som kan ges för att lösa problemen. Vi frågar: Varför har inte skolungdomarna tillgång också till en präst/pastor eller en kurator med positiv inställning till och utbildning för att ge hjälp och vägledning i svåra situationer, när lärarnas, läkarnas och de vanliga skolkuratorernas insatser inte räcker till? De kontakter som kristna personer har med skolan - kontakter som genomgående får ett positivt gensvar dokumenterar ständigt ungdomarnas stora behov av andlig hjälp och vägledning. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om möjligheterna att, i enlighet med vad som anförts i motionen, ge eleverna i det allmänna skolväsendet tillgång till andlig vård och vägledning inom skolans ram.
mot · G302292 · 1980-01-17 00:00:00 — av m. fl. om införande av dans i skolundervisningen har utövats av människan på alla kulturnivåer. I dansen vill man ge uttryck för stämningar, framkalla vissa tillstånd eller åskådliggöra ett händelseförlopp. Hos naturfolken har dansen ett både praktiskt och religiöst syfte. I det forntida fanns en sakral dansform samt en profan dans, figurdans. Av framgår att även judarna använde dansen som religiös rit och som glädjeuttryck, och även på andra håll fanns dels religiös, dels sinnlig dans. I den grekiska kulturen utgjorde dansen en oumbärlig del av ungdomens fostran. I det kristna församlingslivet fortlevde dansen, trots att kyrkobröderna försökte införa förbud, in i vårt århundrade, särskilt i . Den världsliga dansen i västerlandet har till stor del utvecklats vid hovet, och kom tangon till från som senare foxtrot från . Dessa tillsammans med slowfox och stilla vals kallades med ett gemensamt namn för modern dans. dansades mest modern dans samt bugg och den vildare s. k. jitterbuggen. avlöste modedanserna twist, shake m. fl. tröttnade många på att dansa modern dans och ville åter börja variera med gammal dans, dvs. vals, hambo, schottis och polka m. fl. Genom kursverksamhet har tusentals människor utvecklat sin dansförmåga till att även omfatta gammal dans, eller kulturell dans som den också kallas. Den moderna dansmusiken har alltmer ersatts med discomusik på ungdomsdanser. Det har utbildats en dansform där man har mycket liten eller ingen kontakt med det motsatta könet. Barn och ungdom som växer upp har aldrig fått chansen att lära sig att dansa och saknar därför självförtroende att bjuda upp till dans och närma sig det motsatta könet på ett naturligt sätt. Drogbruket har spritt sig långt ned i åldrarna och har säkert inte bara detta som orsak. Det har framkommit vid enkätundersökningar i skolor att en av orsakerna till spritförtäring i samband med ungdomsdanser är okunnighet att dansa/dåligt självförtroende. Regelbunden dansträning tillsammans med andra former av socialt inriktade övningar är ett sätt att minska kontaktlösheten och även minska ett motiv för att använda alkohol bland barn och ungdom. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar uttala 1. att modern och gammal dans införs som ett obligatoriskt ämne på skolschemat fr. o. m. årskurs 4 och bör ingå i ämnena musik och gymnastik, 2. att dansundervisningen bör omfatta samtliga elever i t. o. m. årskurs 9. () ()
mot · G302296 · 1980-01-17 00:00:00 — 1979/80 296-305 Motion 1979/80:296 av om samordning av pålagor på bilismen Bilen kommer alltid att ha sin givna plats i transportsystemet. För många människor är bilen det enda tänkbara transportmedlet. Detta beror på att den kollektiva trafiken inte är och aldrig kommer att bli så utbyggd att den tillgodoser alla resebehov. För många är bilen nödvändig för att komma till arbetet, och barnfamiljer behöver bilen i hög grad. De här människorna drabbas hårt om det blir mycket dyrare att ha bil. Det finns visserligen en opinion, som kräver restriktioner för bilismen, särskilt i tätorterna, där man ställer krav på anpassning. Man kan t.ex. inte bortse från sambanden mellan bilutnyttjande och energiförbrukning-miljöpåverkan-trafiksäkerhet och betingelser för kollektiva trafikmedel. Det är angeläget att komma till rätta med dessa problem. Men problemen bör lösas utan att detta medför alltför stora merkostnader för bilisterna. Det har vidtagits en del åtgärder som i vissa fall uppfattas såsom riktade mot bilismen, och ytterligare åtgärder i samma riktning kommer att vidtagas. Många olika myndigheter och utredningar försöker, var och en för sig, få in pengar för att lösa problem inom sina speciella områden. Ingen räknar ihop summan av de åtgärder som utredningar, kommittéer och myndigheter föreslår och beslutar. Inom handläggs ärenden av detta slag inom flera departement varför man i den löpande ärendebehandlingen inte får en klar uppfattning om alla de pålagor som läggs på bilismen. Därför kan summan av alltihop bli för betungande för många bilägare. Bilismen har stor betydelse för sysselsättningen och för handelsbalansen i vårt land. Man måste se till att det inte läggs så stora bördor på bilismen att det på ett avgörande sätt ändrar konkurrensförutsättningarna för svensk bilindustri eller påverkar sysselsättningen inom branschen negativt. Det är viktigt att alla åtgärder som berör bilismen samordnas, så att man har en samlad bild över vilka pålagor som läggs på bilismen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att samtliga pålagor på bilismen bör samordnas. 1 1979/80.
mot · G302297 · 1980-01-16 00:00:00 — Motion 1979/80:297 av om upprustning och utbyggnad av ostkustbanan Frågan om en förlängning av ostkustbanan norrut från har vid upprepade tillfällen varit föremål för behandling i . Vid sitt ställningstagande i frågan ansåg att de transportmässiga förbättringar som en utbyggnad skulle föra med sig inte var tillräckliga för att motivera de samhällsinvesteringar som skulle bli nödvändiga. Argumenten mot en utbyggnad av ostkustbanan är emellertid inte övertygande, särskilt inte med tanke på energifrågorna. I ett läge där alla medel måste prövas för att hålla vårt beroende av importerade bränslen nere, blir frågan om en uttalad satsning på energisnåla järnvägstransporter alltmer intressant. Ett argument som förts fram mot en förlängning av ostkustbanan har varit att de transportmässiga förbättringarna i fråga om persontrafiken skulle bli begränsade bl. a. med tanke på möjligheten att utnyttja flyg. Både när det gäller persontransporter och övriga transporter kan det konstateras att ett ökat hänsynstagande till behovet av energihushållning inom transportsektorn kommer att förskjuta flygets konkurrensförutsättningar contra andra transportslag i negativ riktning. Energiåtgången för en given transportvolym med flyg är ca 6,5 gånger större än för motsvarande transport med järnväg. Utvecklingen inom transportsektorn måste nu med ökad konkretion fogas in i en långsiktig energipolitisk planering. De utredningar och överväganden som presenterats har endast i begränsad utsträckning och tämligen ytligt uppehållit sig vid den frågan. Frågan om en förlängning av ostkustbanan är i hög grad en fråga om att förbättra utvecklingsmöjligheterna för tillverkningsindustrin i berörda delar av landet. Goda fysiska transportmöjligheter och överkomliga transportkostnader kan då i ett sådant långsiktigt perspektiv till viss del ses som alternativ till direkta företagssubventioner. På kort sikt skulle projektering och byggande av den aktuella bansträckningen kunna ge betydande tillskott av arbetstillfällen i berörda kommuner. En utredning om ostkustbanans förlängning torde i betydande utsträckning kunna nyttiggöra sig redan framtaget grundmaterial och därför bedrivas snabbt. Förutom att de energipolitiska aspekterna med ökad tyngd bör vägas in är det angeläget att överväganden i denna fråga inte begränsar sig till sträckan . Med en förlängning av banan till borde resultatet bli en betydande utjämning av godstransportvolymen och således bättre ekonomi på projektet i dess helhet. Samma skäl som talar för en förlängning av ostkustbanan norrut kan även anföras för en eventuell förlängning av ostkustbanan i dess andra del - dvs. Utredningen bör således belysa vilka möjligheter som föreligger att genomföra en tillbyggnad av ostkustbanan i dess norra del. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att ostkustbanans till- och ombyggnad blir föremål för snabb utredning. 1* 1979/80.
mot · G302298 · 1980-01-15 00:00:00 — av och om motorvärmaruttag vid vissa flygplatser Det s. k. lågprisflyget har medfört starkt ökad resandefrekvens inom inrikesflyget. Servicen under flygningen är av hög klass och bidrar till att flygresan blir en positiv upplevelse. För att fullfölja en positiv servicekedja bör man även ta i beaktande möjligheterna för passagerare att parkera sina bilar i anslutning till flygresor. Speciellt i Norrlandslänen med långa reseavstånd till flygplatsen och små möjligheter att utnyttja kollektiv trafik, finns ett stort behov av att kunna lämna bilen utan oro för att den ej skall vara i kördugligt skick vid återkomsten. Kölden utgör här ett stort problem för bilägaren. Det bör därför vid varje sådan flygplats finnas möjlighet att hyra parkeringsplats med tillgång till motorvärmare. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas för att vid flygplatserna i norra motorvärmaruttag ställs till resenärernas förfogande.
mot · G302299 · 1980-01-16 00:00:00 — av m. fl. om utnyttjande av som sjötransportled Frågan om byggande av en kanal i lopp, som skulle förbinda Siljan med , har varit föremål för diskussioner . I en skrivelse till regeringen aktualiserade frågan och hemställde om att medel skulle ställas till förfogande för att undesöka förutsättningarna för ett kanalprojekt. Regeringen avslog framställningen . De huvudproblem som är tänkta att lösas med en eventuell kanalbyggnad är både långsiktiga och kortsiktiga sysselsättningsfrågor inom länet. Ett sätt att förbättra förutsättningarna för länets industri skulle kunna vara att göra segelbar för lasttonnage mellan Siljan och kusten. Med tillgång till sjötransporter kan förutsättningarna för lokalisering av nya industrier till länet förbättras. Möjligheterna att ta till vara länets naturtillgångar och att t. ex. öka förädlingen av skogsprodukter inom länet skulle bli bättre. Från fackligt håll, t. ex. , har man ansett att frågan om trafikering bör bli föremål för en skyndsam statlig utredning. Man har då framhållit att vi har inte råd att avslå något förslag som kan leda till sysselsättningsfrämjande åtgärder under nu rådande förhållanden på arbetsmarknaden. I en kommande utredning av kanalprojektet anser vi att följande delmoment bör beaktas: o Anläggningen av kanalen med följdinvesteringar. o Omställningen till kanaltransporter från användning av andra transportsystem. o Driften av kanalen och frågor som sammanhänger därmed, o Effekten på industri m. m. genom existensen av en kanal i , o Effekten utanför . o Bedömningen av vilka framtida förändringar som kan bli effekten av kanalprojektet. En utredning om att bygga en kanal i lopp från Siljan till havet måste bedöma alla effekter och ske på bredast möjliga bas. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning om möjligheterna att utnyttja som sjötransportled från Siljan till . () () () () HANS () ()
mot · G302300 · 1980-01-16 00:00:00 — av m. fl. om backväxel på snöskoter Bestämmelser om hur snöskotrar skall vara utrustade finns i 11 § terrängtrafikkungörelsen (1972:594). Snöskotern har i många sammanhang kommit att användas som ett arbetsredskap. Genom de egenskaper den har att ta sig fram på snötäckt mark används den t. ex. i skogsarbete som ersättare för de mindre traktorerna, ja, till och med som ersättare för hästen i vissa sammanhang. Fram till fanns det föreskrivet att backanordning skulle finnas i de fall fordonets tjänstevikt översteg . Enligt en notis i tidningen nr 29 1979 hade fp-regeringen beslutat ta bort detta krav. Motiveringen skulle vara att kravet i vissa sammanhang setts som ett exempel på bestämmelser som leder till onödigt krångel utan att ge några egentliga fördelar. Eftersom snöskotern är relativt tung och som redan framhållits används som arbetsredskap måste det anses som mycket otillfredsställande speciellt från arbetarskyddssynpunkt att fordonet saknar backningsanordning. Många olyckstillbud har inträffat där utgången skulle kunnat bli mycket allvarligare om inte backningsanordning funnits. T.ex. har förare fastnat med foten i de band som driver fordonet men tack vare att det funnits backanordning själva kunnat ta sig loss. Framför allt från arbetarskyddssynpunkt måste det anses som angeläget att bestämmelse om backningsanordning på snöskotrar återinförs. Om det kan antas att en bestämmelse kan förebygga olycksfall får vi finna oss i att behålla sådana bestämmelser, även om de av somliga kan uppfattas som onödigt krångliga. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär återinförande av bestämmelser i terrängtrafikkungörelsen om att backanordning på terrängskoter skall finnas. () () () AXEL ()
mot · G302301 · 1980-01-17 00:00:00 — av m. fl. om förstatligande av järnvägslinjen Den privatägda NKlJ-banan mellan och är en resurs som är till mycket stor del outnyttjad sedan Uddeholmsbolaget föregående år drog bort sina transporter från järnvägen till landsvägen. ökar pendlingstrafiken markant mellan och , vilket medför att landsvägen som går i stort sett parallellt med nämnda järnväg blir mycket hårt belastad. Sålunda har exempelvis drygt 2 000 personer som har sitt arbete i och som därför pendlar . Därtill kommer det stora antal skolungdomar som också trafikerar sträckan. All denna persontrafik har numera även fått den stora kvantiteten timmertransporter, som tidigare fraktades på NKlJ-banan, att trängas med ett förhållande som från trafiksäkerhetssynpunkt är helt otillfredsställande. Det måste vara ett samhälleligt intresse att NKlJ-banan åter kommer att utnyttjas, och att de 200-300 järnvägsvagnar som togs ur drift och står och rostar bort åter kommer till användning. Underlag finns, inte bara för återinsättande av den borttagna stora godsmängden som fraktades längs bandelen, utan även för ett återupptagande av den tidigare nedlagda persontrafiken. SJ bör därför utreda möjligheten till ett statligt övertagande av bandelen. Ett sådant krav har också samtliga berörda kommuner framfört till regeringen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att anhåller att regeringen uppdrar åt SJ att utreda förutsättningarna för ett statligt övertagande av NK1J. () () () () () ()