ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021335 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1335 av om postnummer i telefonkatalogen Postnummerreformen har sitt bakom sig. Den har mött starkt gensvar hos allmänheten. har drivit en skickligt upplagd kampanj för att åstadkomma ett hundraprocentigt genomförande och är på väg att lyckas. Men varför ställer inte upp och hjälper till? har med all rätt kunnat marknadsföra telefonkatalogen som den bästa av alla. Det är knappast möjligt att behålla det omdömet om denna i och för sig goda publikation så länge den saknar ett väsentligt inslag i varje abonnentadress, nämligen postnumret. Det är hög tid att postnumren ingår i telefonkatalogens adressuppgifter - detta skulle innebära god service åt såväl som postverkets kunder, dvs. hela svenska folket. Med hänvisning till det som anförts i motionen hemställs att hos regeringen anhåller om att åtgärder vidtas i syfte att abonnentadresserna i telefonkatalogen kompletteras med uppgift om postnummer.
mot · G3021339 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1339 av och om postens service Under det senaste årtiondet har postverket bedrivit en ganska intensiv rationalisering av sin verksamhet. Mindre poststationer har dragits in, och lantbrevbärarlinjer har byggts ut. Genom utbyggnaden av lantbrevbärarlinjerna har, för vissa grupper i samhället, den sämre servicens olägenheter kunnat reduceras. Detta gäller framför allt personer som är anträffbara i sin bostad, t. ex. pensionärer, vissa företagare m. fl. Däremot är olägenheterna betydande där båda makarna förvärvsarbetar. Avståndet till postkontoret har ökat väsentligt, och enda möjligheten att avhämta paket eller lösa ut någon försändelse är att söka upp den nya postanstalten. Vi har full förståelse för att en rationalisering också måste ske inom postverket. Målsättningen för postverket bör vara att erbjuda en god service till rimliga kostnader. Därför motsätter vi oss inte en viss indragning av poastanstalter, men försämringen av servicen skulle bli väsentligt mindre om man i samband därmed förändrade den indragna postanstalten till ett postkontor med begränsat öppethållande. har i vissa fall tillämpat detta system, och där har indragningar accepterats utan något större missnöje. Vi anser därför att postverket i samband med indragningar av postanstalter - i större utsträckning än skall öppna postkontor med begränsat öppethållande med tid så förlagd () att förvärvsarbetande har möjlighet att efter ordinarie arbetstid utnyttja postkontoret. I ett föränderligt samhälle som vårt måste förändringar ske också inom postverkets verksamhetsområde. Men det är oerhört angeläget att dessa förändringar inte medför försämringar av servicen, försämringar som med relativt begränsade insatser hade kunnat undvikas. Vi anser därför att postverket i samband med rationaliseringsåtgärder bör uppmärksamma och tillgodose kravet på inrättande av mindre postkontor med begränsat öppethållande, framför allt i de orter där nedläggning av postanstalter sker. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att postverket i sin rationaliseringsverksamhet i större utsträckning prövar möjligheten att 1979/80:1339 15 inrätta postkontor med begränsat öppethållande när indragning av postanstalt sker. () ()
mot · G3021340 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1340 av m. fl. De senaste månadernas positiva utveckling av SJ:s persontrafik är att hälsa med tillfredsställelse. Åtgärder i syfte att vidmakthålla denna utveckling är angelägna. Härvid spelar resenärernas komfort och trivsel en mycket stor roll. En olägenhet sett från resenärernas synpunkt som allt oftare påtalas är att SJ:s stationsbyggnader i allt större utsträckning är stängda hela eller delar av dygnet. Vi avser särskilt de stationer vid vilka tågbyte eller tåg/bussbyte är aktuella. Förutom allmänna kostnadsskäl har en ökad vandalisering av byggnadsbeståndet angivits som skäl till att flertalet stationer numera är stängda. Utan tvivel ökar behovet av ett öppethållande av SJ:s stationshus, och då särskilt uppvärmda väntsalar, toiletter m. m., i takt med det ökade resandeantalet. Skälen härtill är enkla att förstå. Således kan väntan på tåg, tågförseningar, tillfällig skötsel av små barn eller behov av att telefonera vara skäl nog att resenären, särskilt , önskar att få tillgång till en väntsal m. m. Självfallet är det ökande antalet resenärer direkt relaterat till den införda taxepolitiken vid SJ. Man får för den skull inte bortse från risken av att människor, trots det låga priset för tågresan, finner andra olägénheter eller risken för olägenheter vara så stora att de av det skälet väljer ett annat färdsätt. Enligt vår mening spelar frågan om öppna eller stängda väntsalar härvid en avgörande roll. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om prövning av vilka åtgärder som kan erfordras i syfte att förbättra servicen för SJ:s resenärer i enlighet med vad i motionen anförts. () PER () PER STENMARCK (m) () () ()
mot · G3021341 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80 1341-1351 Motion 1979/80:1341 av m. fl. Det svenska inrikesflyget har den senare tiden haft en mycket positiv utveckling. Den nya taxepolitiken har lett till fler passagerare, vilket i sin tur möjliggjort utökade turlistor. Passagerarunderlaget vid i har ökat kraftigt . Tre dagliga turer till och från , varav en direkt, har naturligtvis tillsammans med den nya taxepolitiken och de förkortade flygtiderna ökat intresset för flyget som ett alternativ till andra kommunikationer. invigdes och har ställning som s. k. sekundärflygplats med som huvudman och ansvarig för drift och säkerhetstjänst. Kommuner och landsting lämnar bidrag till driftunderskotten. Det framstår emellertid som naturligt med hänsyn till riktlinjerna för den regionala trafikplaneringen och tankarna bakom förverkligandet av primära centra att flygplatsen klassas som primärflygplats. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att klassas som primärflygplats. () ()
mot · G3021342 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1342 om bibehållande av persontrafiken på järnvägssträckan I samband med behandlingen av propositionen 1978/79:99 angående trafikpolitiken framförde vi i motionen 1978/79:2392 att bandelen skulle föras till gruppen riksnät på vilket persontrafik skall bibehållas. Järnvägssträckans betydelse för industri- och hamnutvecklingen i är obestridd. Tungt vägande beredskapsskäl finns speciellt för de försörjningsmässigt viktiga industrier som förlagts till . Reservation av ytterligare områden för industrimark ingår i riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen. Efter trafikpolitiska beslut har effekterna av SJ:s lågprissatsning börjat visa sig i form av ökat tågresande. Kraftigt ökande bensinpriser verkar i samma riktning. Detta är ytterligare motiv för att föra över Lysekilsbanan till det riksnät på vilket persontrafik skall bibehållas. Banan är i behov av upprustningar. Vissa möjligheter till anslag för detta har diskuterats, bl. a. i samband med ersättningsarbeten vid kraftig neddragning av sysselsättning på varvsorter. Detta är dock nu osäkert. Bandelen bör därför som vi ser det föras över till det persontrafikriksnät som skall behållas och härigenom komma in bland de banor som SJ skall hålla i stånd för såväl gods- som persontrafik. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar uttala sig för att bandelen överförs till gruppen riksnät på vilket persontrafik skall bibehållas. . () ()
mot · G3021343 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1343 om upprustning av järnvägsnätet i m. m. Järnvägsnätet i har hamnat på undantag, trots sin geografiska belägenhet med bra hamnar och närhet till avsättningsmarknader i både öst och väst. För att bryta denna negativa bild krävs krafttag när det gäller investeringar i trafiknätet. Järnvägslinjer har lagts ned . I stället för nedläggningar måste det bli aktuellt att bygga ut och rusta upp vissa delar av järnvägsnätet för att de skall motsvara de krav som människor ställer. Järnvägsnätet byggdes ut utifrån andra ekonomiska och geografiska förutsättningar än de som gäller . Det är på många ställen inte anpassat till en snabb och bra tågtrafik. På långa och medellånga avstånd har järnvägen definitiva fördelar. Det borde vara självklart att både gods- och persontrafik överförs från landsväg till järnväg. måste utvecklas till att bli den livsnerv i transportsystemet som andra delar byggs upp omkring och i anslutning till. Detta förutsätter en medveten investeringsplan för att tekniskt utveckla järnvägen till en avancerad transportapparat. En sådan satsning skulle också skapa utrymme för en bättre persontrafik, då en stor del av de fasta kostnaderna, t. ex banunderhållet, är gemensam. Det finns ett nedläggningsbeslut för bandelen . Detta beslut måste upphävas, och i stället bör man bibehålla denna bandel och rusta upp densamma. Bandelen spelar en betydelsefull roll när det gäller både gods- och persontrafik. är denna bandel inte elektrifierad. Bandelen är i stort behov av upprustning. Med hänvisning till vad i motionen anförts föreslås att hemställer hos regeringen om förslag som innebär 1. att bandelen upprustas och elektrifieras, 2. att bandelen upprustas, 3. att bandelen bibehålls och upprustas.
mot · G3021344 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1344 av och om en bro vid Bjursund Skärgårdsbefolkningens behov av goda kommunikationer för att bibehålla en fast befolkning, utveckla industri och turism är av utomordentlig vikt att tillgodose. Från regionalpolitiska utgångspunkter är frågan om utveckling och underhåll av landsvägar och broar i glesbygd en förutsättning för att andra enskilda, kommunala och statliga satsningar skall bli meningsfulla. har befolkningen i socken, län, påtalat behovet av en fast broförbindelse vid Bjursund. En rikhaltig dokumentation av detta behov har samlats hos kommunala och statliga myndigheter. Flera framstötar har gjorts i i denna fråga , och den tilltänkta bron är upptagen i vägplanen, men f. n. föreligger inte beslut om tidpunkt för brons uppförande. Enligt uppgift ökar kostnader oavbrutet för nu befintlig färjtrafik, som olägenheterna för ortsbefolkning och ortens näringsliv blir alltmer påtagliga. En prövning av möjligheterna att omgående påbörja byggandet av broförbindelsen vid Bjursund ter sig av ovan angivna skäla angelägen. Med stöd av det anförda hemställs att anhåller att regeringen prövar förutsättningarna för att påbörja brobyggnad vid Bjursund i socken, län, i enlighet med vad i motionen angivits.
mot · G3021345 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1345 av och om bemanning av vissa järnvägsstationer m. m. SJ har tidigare genomfört rationaliseringar och personalinskränkningar vid flera stationer. Den försämrade servicen har gjort det ointressant både ekonomiskt och tidsmässigt att utnyttja SJ för transporter. Exempel på detta är och i . Andra viktiga stationer som har drabbats av direkt nedläggning är t. ex. och . Med anledning av stigande bensinpriser och bättre villkor för tågresenärer har resandefrekvensen med tåg kraftigt ökat. Det är glädjande att fler och fler utnyttjar de kollektiva trafikmedlen, och detta bör ytterligare främjas. Ett led i rätt riktning är att låta bemanna stationerna och göra en översyn av tidtabellerna, så att servicen bättre anpassas till behoven. Detta gäller generellt och alldeles speciellt stationer i närheten av turistorterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär initiativ syftande till att servicen vid järnvägsstationerna i förbättras och att de stationer som varit bemannade öppnas och bemannas igen.
mot · G3021347 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1347 om postens service i glesbygd anser, enligt uppgift som lämnades i ett interpellationssvar i , att dess service avsevärt förbättrats i glesbygden genom att normerna för lantbrevbäring successivt förändrats med sänkt krav på antalet betjänade hushåll per kilometer väg. F. n. gäller att postväskorna körs till hushållen vardagligen, om det finns reguljär linjetrafik. I praktiken innebär detta emellertid inte att glesbygdens folk får post . I en mängd fall får man inte post utan . Det finns folk som tycker att detta är fel och att alla svenskar skall ha i stort sett samma postservice. Även om postverket givetvis måste göra avvägningar mellan service och kostnader, bör den överväldigande majoriteten av svenskar som bor centralt och får god service kunna vara med och solidariskt svara för kostnaderna för det relativt ringa antal hushåll som bor i den extrema glesbygden. Jag kan belysa förhållandet genom ett pressklipp: Man skall inte behöva betala extra för post Konsten att få fullgod postservice i glesbygd är ett bekymmer på mer än ett håll. Som VK berättat betalar befolkningen i byarna delvis direkt ur egen börs för att få en hygglig postgång. tycker att människor i glesbygd verkligen skall kunna får sin post utan att behöva betala extra för detta. Anledningen till att de i notisen nämnda byarna inte får daglig post är att skolbarnstransporterna upphört. En privat bilägare har förklarat sig villig att för en årlig kostnad av . köra posten ytterligare , utöver de postverket beviljat. Postmästaren i har meddelat att postverket inte kan utvidga postgången men att ortsbefolkningen kan få bestämma var man vill hämta posten. Befolkningen i bygder som också i övrigt har ringa service och stora kostnader på grund av avstånden och de höga bensinpriserna får alltså finna sig i att behandlas styvmoderligt. Om man undantar dem som bor bortom all väg och dem som har extremt stora avstånd från postkontor och postväg, torde de hushåll i landet som genom särskilda postlinjer i glesbygd kunde försörjas med post inte vara fler än att har råd att göra dem jämställda med andra. Man kunde ju överväga, om inte alla svenskar kunde nöja sig med tre dagars postgång - det kunde tänkas vara en samhällsekonomiskt riktig reform. I varje fall vore den ett bidrag till jämställdheten. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att ge alla svenska hushåll samma postservice i stort.
mot · G3021348 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1348 av om postverkets rationalisering I syfte att rationalisera utformar postverket nu ett nytt system för sin verksamhet i de olika regionerna. Så uppges det att i endast ett distrikt skall finnas kvar. Det betyder att i norr och i inlandet förlorar arbetstillfällen. Åtgärden försämrar alltså ytterligare den regionala balansen i länet; gynnas ensamt. De affärsdrivande verkens omstrukturering innebär vanligtvis åtgärder som motverkar regionalpolitiken. Tvärtemot de normer som gäller för statligt handlande - där spridning av företag och arbete är principen koncentrerar verken sysselsättningen till redan gynnade orter. I innebär det i praktiken att inlandet och glesbygden förlorar verksamhet till förmån för kusten och tätorten. Tanken att statlig verksamhet skall vara ekonomiskt rationell är riktig, men i en rad fall övervärderas affärsverkens besparingar och medför dessutom behov av statligt stöd genom AMS eller på annat sätt. All planering av detta slag måste därför noga vägas mot andra samhällssketorers bästa. En statlig verksamhet får inte omformas eller indras, om det innebär sämre villkor för redan hårt drabbade eller hotade orter och ökade statliga utgifter totalt. Som regel försämras också servicen till allmänheten. Detta gäller även den förändring i postdistriktens utformning som pågår. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder med anledning av vad som i motionen anförts om postverkets rationalisering.
mot · G3021349 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1349 av m. fl. om upprustning av järnvägssträckan Järnvägslinjen byggdes av staten och öppnades för trafik 1925. Den utgör en viktig förbindelselänk mellan norra stambanan och . Framför allt under utnyttjades den för transporter av bilkol, bilved, ved och andra förnödenheter. största vedterminal under kriget var Tågsjöberg. Banan går delvis i dalgång, vars vägnät under vissa delar av året är av mindre god standard. På grund av mycket dåligt underhåll har banans standard sjunkit så att de två nya sågarna i och Tågsjöberg inte kan utnyttja vagnarnas lastkapacitet på grund av att den ej tillåter fullt axeltryck. Om axeltrycket ökas till kan man räkna med ökade transporter av timme och gods från industrier bl. a. i och . Då det finns beslut på att flottningen delvis skall läggas ned i , är förutsättningarna stora för en övergång till järnvägstransporter på sträckan . Vid ofred kommer denna bana att ha stor betydelse med tanke på norra stambanans stora sårbarhet. Då denna bana går genom en mycket vacker och gammal bygd (4 000-åriga hällristningar) bör banan bli en attraktiv turistled. I den av godtagna Ny trafikpolitik har Forsmo-Hoting-banan omnämnts bland de banor som skall prövas när det gäller persontrafik, men bör även prövas för godstrafik. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att anhåller att regeringen vidtar åtgärder för att en upprustning av järnvägslinjen skall komma till stånd med avseende på såväl gods- som persontrafik. () ()
mot · G3021350 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om lokalisering till av statens isbrytarledning Med anledning av förslag om omorganisation av verket bör ånyo frågan om isbrytarledningens lokalisering prövas och vilken plats som bör vara huvudort för isbrytarverksamheten i landet. Enligt vår mening bör isbrytarledningen lokaliseras till någon plats efter , där isbrytarsäsongen är längst. En lämplig plats är enligt vår mening. Där finns både sjöbefälsoch sjömansskola samt en marin enhet, vilket måste vara av värde för verksamheten. I i norra delen av är Lunds varv beläget. Det har kapacitet för underhåll och reparationer av vissa isbrytare. Planer finns för utökning så att varvet kan serva samtliga isbrytare. Vidare kan inte förbises att en lokalisering av den centrala isbrytarverksamheten till i stället för nu skulle överensstämma med de allmänna regionalpolitiska riktlinjerna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär utredning syftande till att statens centrala isbrytarledning flyttas till . () ()
mot · G3021356 · 1980-01-24 00:00:00 — om ökad säkerhet vid transport av miljö- och hälsofarligt gods En icke obetydlig mängd gods som är att beteckna som miljö- eller hälsofarligt transporteras på våra vägar. Riskerna från olycksfalls- och miljösynpunkt är härvid betydande. Det är angeläget att ytterligare söka förbättra säkerheten vid sådana transporter. En säkerhetsförbättring som bör prövas är ett system med dubbelkommando av vissa lastfordonstyper. Utredningen om transport av farligt gods bör pröva också denna åtgärd. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att motionen överlämnas till utredningen om transport av farligt gods för beaktande.
mot · G3021359 · 1980-01-25 00:00:00 — om utbyte av utländskt körkort mot svenskt Det är tämligen vanligt att som underlag för utfärdande av ett körkort ligger ett utländskt körkort. Detta kan ske enligt KK (nr 262) om rätt för person, som i främmande stat äger framföra motorfordon, att erhålla körkort utan att undergå förarprov. I en hel del fall visar det sig i efterhand att det utländska körkortet var oriktigt i något avseende, varför utbyte ej borde ha skett. 16 § körkortslagen behandlar i tio punkter grunderna för återkallelse av körkort. I denna paragraf finns ingenting nämnt om den ovan relaterade situationen. Inte heller kan en sådan återkallelsegrund läsas in i någon av de tio punkterna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar anta följande förslag till tillägg till § 16 körkortslagen: 11. om körkortshavaren förvärvat sitt körkort jämlikt KK (nr 262) och därvid som grund för sin ansökan företett falskt utländskt körkort eller därmed jämförlig handling. PER STENMARCK (m)
mot · G3021360 · 1980-01-25 00:00:00 — av Per Stenmarck om spärrtiden för körkort I 42 § körkortsförordningen (KKF) av stadgas: Efter återkallelse av körkort enligt 16 § 16 körkortslagen (1977: 477) lämnas körkort ut utan att nytt, godkänt förarprov behöver avläggas, om spärrtiden har varat högst och ansökan om körkortstillstånd har gjorts inom tid som anges i 39 §. Föreligger särskilda skäl får dock i beslut om återkallelse bestämmas att godkänt förarprov skall avläggas. Hänvisningen till 39 § lyder: och göres ansökan om körkortstillstånd eller förhandsbesked senast efter spärrtidens utgång Problemen med 42 § är av två slag: Länsrätterna synes i många fall ej utdöma längre spärrtid än . Detta för att den drabbade inte skall behöva avlägga nytt godkänt förarprov. I många av dessa fall hade sannolikt en längre spärrtid varit önskvärd. En lämplig åtgärd torde därför vara att den maximala spärrtid som kan utdömas, utan krav på nytt godkänt förarprov, förlängs . Problem nummer två avser hänvisningen till 39 §. Enligt denna måste ansökan om körkortstillstånd eller förhandsbesked senast efter spärrtidens utgång göras. nas från den dag körkortsinnehavaren fråntogs rätten att föra körkortspliktigt fordon, dvs. från det datum han delgavs beslut om polisens omhändertagande av körkortet eller, i det fall polisen inte omhändertagit körkortet, från det datum länsrätten återkallade körkortet t. v. I en del fall bestämmer länsrätten vid det slutliga återkallandet en spärrtid som är kortare än den tid som redan förflutit från det körkortet omhändertogs eller återkallades t. v. I det fall spärrtiden bestäms kortare än den tid som redan förflutit, går körkortsinnehavaren med den nuvarande lydelsen av 39 § miste om rätten att erhålla körkort utan förarprov; detta på grund av att den månad, inom vilken han skulle ha ansökt, redan förflutit. Körkortsinnehavaren gör alltså en rättsförlust därför att myndigheten av någon anledning dröjt med sitt beslut. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att anhåller att regeringen ändrar 39 och 42 §§ i körkortsförordningen i enlighet med följande förslag Har för återkallelse ej åberopats annan grund än som avses i 16 § mom. 2, 3 eller 4 körkortslagen (1977: 477) och göres ansökan om körkortstillstånd eller förhandsbesked senast efter spärrtidens utgång eller, i det fall då tiden innan slutlig återkallelse är längre än spärrtiden, senast efter delgivning av beslut om slutlig återkallelse, behöver besked om personutredning ej bifogas ansökningen. Föreligger särskilda skäl får dock förordnas om personutredning. Beslut om förlängning av spärrtid eller beslut om ny spärrtid får ej meddelas utan att förnyad personutredning har skett. Efter återkallelse av körkort enligt 16 § 16 körkortslagen (1977: 477) lämnas körkort ut utan att nytt, godkänt förarprov behöver avläggas, om spärrtiden har varit högst och ansökan om körkortstillstånd har gjorts inom tid som anges i 39 §. Föreligger särskilda skäl får dock i beslut om återkallelse bestämmas att godkänt förarprov skall avläggas. PER STENMARCK (m)