mot · G402113 · 1980-11-13 00:00:00 — för och totalt till 675 milj. kr. Flyttas till beräknas investeringarna till 330 milj. kr. för och totalt till 960 milj .kr. Med hänvisning bl. a. till att viss osäkerhet råder om utbyggnadernas omfattning och takt nöjer sig kommunikationsministern med att konstatera att Brommaalternativet för luftfartsverket, och trafikanterna långsiktigt ställer sig ekonomiskt klart fördelaktigare än Arlandaalternativet. Kommunikationsministern påstår vidare att det av ekonomiska skäl sannolikt skulle bli nödvändigt att kraftigt begränsa eller helt upphöra med trafiken på vissa stationer, bl. a. , , och . Även trafiken på andra stationer där trafikunderlaget är svagt, t. ex. , skulle sättas i fråga. En helt annan bild av kostnadsjämförelsen mellan på och på anges av . I en sammanfattande kostnadskalkyl baserad på av luftfartsverket gjorda utredningar (dispositions- och utbyggnadsplan , luftfartsverkets skrivelse till regeringen ) samt uppgifter från Linjeflygs internutredning (SALUT) ges följande totalbild: Investeringar fram Milj kr. Tillkommer investeringar för Linjeflyg 250 Utflyttning av Linjeflyg till Tillkommer investeringar för Linjeflyg 125 Investeringar vid flygning utöver Summorna är angivna penningvärde. Enligt Svensk pilotförenings bedömning är alltså Brommaalternativet på både kort och lång sikt klart sämre från ekonomiska synpunkter än Arlandaalternativet. De här båda beräkningarna, kommunikationsministerns beräkning i propositionen och beräkning, kan sägas vara ytterlighetsalternativ där propositionens siffror gör det fördelaktigast att välja Brommaalternativet medan piloternas alternativ ger ett klart försteg för . Således har exempelvis i propositionen Arlandaalternativet belastats med 330 milj. kr. för en tredje bana. Dessa kostnader är borttagna i alternativ eftersom luftfartsverkets s. k. PERMlS-utredning räknar med att denna tredje bana behövs tidigast . Å andra sidan ingår i kalkyl för Brommaalternativet Linjeflygs investeringar för utbyte av Fokkerflottan. En förklaring till varför man kan komma till så olika slutsatser om investeringsbehoven för LIN:s trafik på resp. ges i följande citat ur luftfartverkets skrivelse till regeringen : Någon meningsfull jämförelse av nu redovisade investeringsalternativ som kan tjäna som grund för ett beslut om val av alternativ är f. n. inte möjlig att göra. Detta sammanhänger med att de aktuella åtgärderna på såväl som flygplatser ingår som olika långtgående deletapper i olika slutlösningar och med delvis olika syften. Den långsiktiga lösningen i Brommaalternativet är en utbyggd flygplats enligt dispositionsplanen. 1 Arlandaalternativet är slutlösningen ett nytt inrikesterminalområde. Om valet mellan investeringsåtgärder på eller skall avgöras på långsiktiga ekonomiska grunder måste underlaget avse någorlunda likvärdiga alternativ, såväl kapacitetsmässigt och flygsäkerhetsmässigt som vad beträffar investeringarnas användningstid. En realistisk ekonomisk jämförelse mellan alternativen och i ett längre perspektiv är därför inte möjlig att göra förrän bl. a. resultaten av det s. k. för föreligger. Som luftfartsverket konstaterade i sitt remissvar på bedömdes de långsiktiga lösningarna för inrikesflyget på och ungefär likvärdiga från luftfartsverkets företagsekonomiska synpunkter. Verket har inte haft anledning att göra någon ny bedömning utan får hänvisa till remissyttrande över . Vad som vidare är väsentligt från ekonomisk synpunkt för luftfarten är att handlingsfriheten vad beträffar inrikesflygets framtida lokalisering inte bibehålles till priset av investeringsåtgärder på både och flygplatser. Den slutsats vi drar av detta är att det inte finns något som tyder på att det skulle vara dyrare att flytta till än att vara kvar på . En viktig utgångspunkt är dock att är en gammal nedsliten flygplats som, vilket piloterna särskilt har framhållit, är klart undermålig från säkerhetssynpunkt. En total upprustning krävs vid fortsatt användning. Det är i detta sammanhang av betydelse att avtalet mellan staten och löper ut . Det har från kommunens sida gjorts klart att någon förlängning av upplåtelseavtalet inte kan påräknas. å andra sidan är en modern flygplats där betydande investeringar har gjorts i flygsäkerhet. Framför allt ger dock Arlandaalternativet en bättre handlingsfrihet. Dispositionsmöjligheterna på är mycket stora. , och har i en skrivelse gemensamt anmält att investeringar för ca 70 milj. kr. i det prisläge som rådde behövs i det nuvarande inrikesområdet på för att LlN:s trafik skall kunna samlokaliseras där med SAS:s trafik . bör begära att regeringen omdelbart ger luftfartsverket i uppdrag att vidta de åtgärder enligt nämnda skrivelse som ankommer på staten. I likhet med vad som anförs i propositionen i vad gäller de där förordade säkerhetsinvesteringarna på torde kostnaderna för dessa åtgärder till stor del falla på kommande budgetår. Det ankommer på regeringen att återkomma till med begäran om nödvändiga investeringsmedel. Flygbolagen anser att redan från LIN:s inflyttning överskrids terminalanläggningens kapacitet. anser däremot att kapacitetstaket nås . Det är enligt vår mening klart att den befintliga terminalen har begränsade utvecklingsmöjligheter som terminal för den samlade inrikes passagerartrafiken och måste betraktas som en provisorisk lösning. Därför bör i anslutning till beslut om definitiv utflyttning av till tas ett principbeslut om en permanent inrikes terminalanläggning. Det bör ankomma på regeringen att ge luftfartsverket i uppdrag att påbörja programarbetet för genomförande av denna permanenta anläggning. Detta bör av ges regeringen till känna. Det förtjänar att påpekas att 45 milj. kr. redan har investerats i den befintliga terminalhallen på för LIN:s räkning. Ombyggnaden av den gamla utrikeshallen var nämligen avsedd för . Eftersom den borgerliga trepartiregeringen ändrade beslutet om utflyttning av till kom huset att stå tomt och i stället fick SAS flytta in i den ombyggda utrikesterminalen. På denna punkt ger alltså inte propositionen en korrekt beskrivning av händelseförloppet. En absolut förutsättning för att linjetrafiken skall kunna flyttas över från till är att kollektivtrafikförbindelserna mellan och förbättras. har uttalat att det behövs kraftfulla åtgärder för att uppnå en tillfredställande standard för kommunikationerna mellan och (/78: 13). Detta arbete skulle enligt utskottet - med hänsyn inte minst till behovet av en snar lösning av terminalfrågan i - bedrivas med skyndsamhet. Något sådant utredningsarbete har ännu inte påbörjats. Sedan trafikutskottet gjorde detta uttalande har ytterligare motioner väckts i frågan. F. n. tar bussresan till . i och finansborgarrådet i har i ett brev till trafikutskottet redovisat följande: AB har en sådan planering, att de ökade krav på kollektivtrafikförbindelser mellan och , som en överflyttning av flyglinjetrafiken till leder till, kommer att tillgodoses. Vi avser att omgående utreda möjligheten att utlägga de kollektivtrafikfält, som är nödvändiga för att flygbussarna skall kunna köra sträckan med minsta möjliga konflikt med biltrafiken och därigenom kunna uppnå påtagliga tidsvinster för resenärerna. Kommunen och är också beredda att tillsammans med staten medverka till att skapa förutsättningar för en förbättrad in- och utrikesterminal i centralt läge i . På kort sikt kan alltså de kollektiva transporterna till förbättras genom att direkta snabbussar sätts in. Bussarna bör köra direkt till via Järva krog utan omstigningsmöjlighet vid Hagaterminalen. Därmed blir tidsskillnaden mellan och inte större än 7 å . Vid i har i samarbete med ASEA studerats ett projekt med spårbunden trafik till . Med hjälp av ett datoriserat simuleringsprogram har olika utbyggnadsalternativ prövats. Projektgruppen har därvid kommit fram till att den optimala utbyggnaden måste vara att behålla existerande spår fram till slutet av järnvägstunneln i . Därefter bygger man ut nuvarande dubbelspår med ytterligare två spår till . Från räknar gruppen med att man drar ett dubbelt stickspår fram till . Fördelen med detta förslag är att också kapaciteten och servicegraden för såväl gods- som tjärrtrafiken och den normala pendeltågstrafiken mellan och ökar. Projektet skulle ta att genomföra och beräknas dra en investeringskostnad på 530 milj. kr. En järnvägsförbindelse till skulle, med en beräknad restid , innebära en väsentligt bättre service för flygresenärerna och för dem som arbetar på . Vid en utflyttning av inrikestrafiken från till skulle restiden från till flygplatsen inte bli längre trots att flygplatsen flyttas längre ut från city. förbättras markkommunikationerna för de resenärer och den personal som finns på . Utöver att ge en god kommunikation till får byggandet av ytterligare två spår stora positiva effekter på SJ:s trafik och SL:s pendeltågstrafik. Det ökade passagerarunderlaget för pendeltågen kräver en utbyggnad av kapaciteten som är svår att lösa utan ytterligare två spår. Om ändå ytterligare två spår måste byggas med hänsyn till pendeltågstrafiken, blir särkostnaderna för avseende anläggningskostnaderna i princip kostnaderna för sträckan MärstaArlanda (). Vi anser det redovisade projektet vara ytterst intressant. Regeringen bör ta initiativ till överläggningar mellan berörda parter: ASEA. , , luftfartsverket, SAS och . Förhandlingarna bör ledas av en särskilt tillkallad utredningsman. Utredningen bör ske så snabbt att beslut kan fattas under nästa budgetår. bör uttala sig för den förbättring av kommunikationerna till både på kort och något som vi här har förordat. Vid en jämförelse mellan Bromma- och Arlandaalternativen gäller också att ett samlande av allt inrikesflyg till ger möjlighet till förbättrad service och samordning både inom inrikesflyget och mellan inrikesflyget och utrikesflyget. flyger av antalet passagerare i inrikes linjetrafik på . Trots detta finns det exempelvis ingen tidtabellsanpassning mellan inrikesflygen på resp. . och utrikes passagerare sorn skall byta plan mellan och är kommunikationsproblemen besvärliga. En betydande andel av LIN:s passagerare på flyger nämligen vidare med annat flyg från . Påverkan på inrikesflyget i övrigt I propositionen uttalas oro för att en utflyttning av LIN:s verksamhet till skall skapa stora svårigheter för inrikesflyget. För att dramatisera det hela ytterligare så hotar kommunikationsministern med indragning av en rad flygplatser om Brommatrafiken försvinner. Detta är ett skrämskott för att påverka opinionen. Några planer i den riktningen har aldrig uttalats från ansvariga myndigheter, t. ex. från luftfartsverket. Man kan exempelvis jämföra med utvecklingen av flygtrafiken på och sedan DC 9-oma flyttades från till . Denna överflyttning har inte lett till någon förändrad utveckling. Flyget på resp. har fortsatt att öka i förutsedd takt. Som vi har konstaterat finns det inte fog för att hävda att Arlandaalternativet blir dyrare än , snarare tvärtom. Vidare finns mycket goda möjligheter för inrikesflyget på medan nått sitt kapacitetstak. Det finns alltså ingen faktisk grund för att hävda att en utflyttning från till skulle påverka LIN:s verksamhet så negativt att en rad flygplatser i landsorten skulle vara nedläggningshotade. Vi menar att det i själva verket förhåller sig tvärtom. lägger enligt vår mening sådana hämningar på flygutvecklingen att det är tveksamt om inrikesflyget kan fortsätta att utvecklas. Så länge och inte beslutar annorlunda måste även fortsättningsvis betjäna allmänflyget. har inte möjligheter att ta emot detta flyg. Vi anser att det trafikpolitiska beslutet också innebär att inrikesflygets roll i kollektivtrafiken måste beaktas. Vi vill att lågprisflyget skall vara en realitet för människor i olika delar av landet. Därför måste trafiken tryggas på de flygplatser där den nu upprätthålls. Därtill är enligt vår mening inrikesflyget alltför Stockholmscentrerat. Det är angeläget att inrikesflyget ges en sådan struktur att flygets möjligheter bättre tillvaratas i det samlade trafikarbetet. Det trafikpolitiska beslutet innebär att samhällsekonomiska hänsyn av t. ex. regionalpolitisk karaktär skall tas. Dét betyder för inrikesflyget enligt vår mening att kostnaderna för flygverksamheten (inkl. flyttningen till ) skall fördelas på ett sådant sätt att trafiken på de små flygplatserna inte äventyras. Vi anser mot denna bakgrund att en särskild utredning bör tillsättas om hur inrikesflyget skall utvecklas. Denna utredning bör med utgångspunkt i vad vi nu har anfört belysa inrikesflygets roll i trafikpolitiken. punkten skall således vara att jettrafiken flyttas från till som trafiken på övriga inrikesflygplatser även i fortsättningen tryggas. Såväl miljökrav, säkerhetskrav och ekonomiska beräkningar som inrikesflygets framtida utvecklingsmöjligheter talar för en överflyttning av jettrafiken till . Det är ytterst angeläget att koncessionsnämndens beslut snabbt genomförs. För alla berörda parter i första hand personal och kringboende - är det önskvärt att ett slutligt beslut äntligen fattas i Brommafrågan. bör därför nu besluta om en utflyttning av jettrafiken till möjligt och senast . Med stöd av det anförda hemställs 1. avslå proposition 1980/81:30, 2. att jettrafiken på senast flyttas till , 3. uttala att snabbusstrafiken mellan och och senast vid utflyttningen av jettrafiken från förändras i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. uttala sig för att en järnvägsförbindelse kommer till stånd mellan och samt begära att denna fråga snabbutreds av en särskild utredningsman, 5. begära att regeringen ger luftfartsverket i uppdrag att vidta åtgärder i det nuvarande inrikesområdet på i enlighet med vad i motionen anförts, 6. begära att regeringen så snart det erfordras redovisar förslag till nödvändiga investeringar på , 7. begära att regeringen ger luftfartsverket i uppdrag att skyndsamt redovisa program för det framtida inrikesområdet på , 8. uttala att trafiken på övriga inrikesflygplatser i fortsättningen skall tryggas, 9. begära att regeringen tillsätter en särskild utredning om inrikesflygets roll i trafikpolitiken. HANS () () () MAJ () () () () ()