mot · G302435 · 1980-01-18 00:00:00 — om m. fl. om utbildningskapaciteten vid och läns skogsskola I en särskild gruppmotion från den socialdemokratiska gruppen i jordbruksutskottet hemställs att hos regeringen anhåller att en utredning tillsätts med uppdrag att se över den eftergymnasiala skogliga yrkesutbildningen. I detta sammanhang anser vi det angeläget att Gammelkroppas skogsskolas roll prövas ordentligt och att man söker finns bra lösningar för hur skogsteknikerutbildningen vid Gammelkroppa skall kunna integreras med den helstatliga utbildning. Gammelkroppa skogsskola i , som startades på initiativ av hushållningssällskap och landsting, finansierades då till med statliga medel. Den nuvarande placeringen i Gammelkroppa tillkom 1906. Totalt har i skolans regi utexaminerats 1 500 skogstekniker. Gammelkroppa skogsskola, som ligger i , har utgjort en värdefull tillgång för bygden. Rent geografiskt ligger den väl lokaliserad i ett område där skogshanteringen tillsammans med bergsbruket av hävd utgjort basnäringen. Från kommunens sida har man vid behandlingen av de olika länsplaneringsomgångarna med skärpa framhållit värdet av skogsskolan i . har förlorat många arbetstillfällen, varför regeringen tillsatte en särskild arbetsgrupp för att närmare analysera kommunens problem. har i sin bedömning understrukit behovet av den speciella utbildning som bedrivs i Gammelkroppa och den betydelse skolan har som väletablerat utbildningscentrum i . Skogsteknikerutbildningen, som står under tillsyn av , bedrivs enligt samma läroplan som gäller för de statliga instituten. Elever från hela landet söker sig i allt större omfattning till Gammelkroppa, eftersom skolan har en central placering i Skogssverige och man numera inte ger företräde för sökande från S- och T-län. (har de antagna eleverna till bestått av elever från andra län.) Antagning sker var tredje termin. Antalet platser beslutas av skolans styrelse för varje kurs. Fortbildningen av skogliga arbetsledare bedrivs i nära samarbete med myndigheter och utbildningsintressenter. Referensgruppen för skogsbrukets fortbildning, studieråd och yrkesråd är exempel på sådana samarbetsorgan. Fortbildningsvolymen har varierat mellan 1 200 och 2 000 1* 1979180. omnämner i sin sakrapport (s. 76) Gammelkroppaskolan som föregångare inom skogsbrukets fortbildning. Under nuvarande lågkonjunktur märks dock en något minskad efterfrågan på fortbildning. Genom att utbildningen av skogstekniker vid står under tillsyn och fyller samma krav som utbildningen vid skogsinstituten är det naturligt med ett intensivt samarbete mellan de olika utbildningsanstalterna. Detta sker i form av elev- och lärarkonferenser, där kursplaner, läromedel, arbetsformer m. m. diskuteras. Under skogsinstitutsutredningens gång har Gammelkroppaskolan hållits informerad och aktivt deltagit i därmed sammanhängande diskussioner. För fortbildningen deltar skolan i ett omfattande samarbete med samtliga övriga producenter av skoglig fortbildning, bl. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller att i anslutning till den översyn som är begärd av den eftergymnasiala skogliga yrkesutbildningen hänsyn tas till den outnyttjade utbildningskapacitet som finns vid och Orebro läns skogsskola, Gammelkroppa i . () () () () () ()