ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G402112 · 1980-11-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. De svenska alunskiffrarna kan väsentligt bidra till att förbättra ekonomi, handelsbalans, försörjningstrygghet och sysselsättning. Skiffrarna innehåller många för vårt land viktiga råvaror. Där finns kerogen - ett organiskt ämne med ett energiinnehåll som motsvarar av oljans energiinnehåll. Alunskiffrarna är vårt lands ojämförligt största fossila bränslereserv. Visserligen har ingen totalinventering gjorts, men den mineralpolitiska utredningen anger att värmeinnehållet i skiffrarna motsvarar olja. I skiffrarna finns också uran, svavel, kalium, fosfor, kväve, aluminium, magnesium, titan, zirkonium, vanadin, molybden, krom, kobolt, nickel m.fl. betydelsefulla ämnen. Det borde vara självklart att regeringen tar initiativ till bl. En totalberäkning av alunskifferreserven. Forskning och utveckling för att göra det möjligt att använda skiffrarna med minimala skador på miljön. bedriver AB Svensk Alunskifferutveckling () arbeten i syfte att utveckla processer för fullutvinning ur de svenska alunskiffrarna. Dessa arbeten finansieras huvudsakligen genom villkorade lån som anvisat 1978, 1979, 1980 under rubriken processutveckling i . har försökt att basera utvinningen av metaller, speciellt uran, på en kommersiell uppgörelse med tänkbara svenska förbrukare. Bolaget anser emellertid att det f. n. inte finns några förutsättningar att kunna genomföra en kommersiell uranutvinning i när det nuvarande utvecklingsprogrammet avslutas . Bolaget vill däremot vidareutveckla en process för förgasning av kerogen, vilken är helt oberoende av uranutvinning. Bolagets utredningar visar att det kan vara tekniskt och ekonomiskt möjligt att utnyttja kerogenet för förgasning för t. ex. metanolutveckling. Man vill därför få möjlighet att utveckla processer för detta användningsområde. 1 en anslagsframställning till regeringen av ansöker om ett anslag om 93 milj. kr. under budgetåren 1981/82-1983/84, fördelat i belopp om 31 milj. kr. per budgetår, för att i pilotskala förgasa alunskiffer. Detta initiativ bör stödjas av statsmakterna. Det vore djupt olyckligt om våra möjligheter att utnyttja alunskiffrarna i vår totala energiförsörjning skulle försvinna på grund av att uranutvinning inte bedöms som intressant. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att begär att regeringen beviljar 93 milj. kr. under budgetåren 1981/82-1983/84. fördelade i belopp om 31 milj. kr. per budgetår, för att i pilotskala förgasa alunskiffer. () () () ()
mot · G402117 · 1980-11-13 00:00:00 — Motion 1980/81:117 av i m. fl. med anledning av proposition 1980/81:51 med förslag till ändrade riktlinjer för Norrlandsfondens fortsatta verksamhet m. m. I de nuvarande stadgarna för Norrlandsfonden sägs att fonden skall främja näringslivets utveckling i , främst i . , som geografiskt tillhör och sysselsättnings- och näringsmässigt har problem av samma karaktär som de fyra nordligaste länen, har i praktiken legat utanför fondens verksamhetsområde. Mineraljakten, som Norrlandsfonden har bedrivit även i , är det enda avsteget från den regeln. Det har rått osäkerhet om vilka möjligheter Norrlandsfonden har att ge stöd till industriella verksamheter i . Fonden har för egen del i informationsskrifter och i andra sammanhang hävdat att den är till för de fyra nordligaste länen. Det har också återspeglat sig i styrelsens exklusiva sammansättning. har vid flera tillfallen, med anledning av riksdagsmotioner, konstaterat att det inte föreligger några formella hinder för Norrlandsfonden att ge stöd till företag i . I det utredningsförslag som låg till grund för propositionen finns den osäkerhet som har rått fortfarande kvar. Utredningen talar om men tycks utgå ifrån att fonden skall begränsa sin verksamhet till de fyra nordligaste länen. Det är enligt vår uppfattning utomordentligt angeläget med ett klarläggande besked beträffande Norrlandsfondens möjligheter att ge stöd även till företag i . Vi vill först peka på att numera är det enda av Norrlandsoch skogslänen där staten inte har gått in med speciella insatser i form av regionala investment- eller utvecklingsbolag. I samtliga andra berörda län finns statliga resurser för speciella utvecklingsinsatser. Det talar för att bör få ta del av Norrlandsfondens resurser eller kompenseras på annat sätt, t. ex. genom en särskild fond för de södra skogslänen eller ett regionalt investment- eller utvecklingsbolag. När det gäller Norrlandsfonden bör följande uttalande från näringsutskott (NU 1976/77:7) framhållas: att sysselsättningsproblemen i de inre delarna av i stort sett är av samma art som i övriga norrländska inlandskommuner. Den i propositionen förordade inriktningen av fondens geografiska verksamhetsområde får anses innebära att stöd skall kunna ges även för angelägna projekt i . Som stöd för kravet på att ta med i Norrlandsfondens verksamhetsområde redovisas följande tabell från utredningen om Norrlandsfonden, kompletterad med uppgifter om . 1 skyddat el. Av tabellen framgår att i de flesta avseenden är jämförbart med de nordligaste länen (undantaget), när det gäller befolknings- och sysselsättningsförhållanden. De markeringar som riksdag och regering tidigare gjort beträffande Norrlandsfondens geografiska omfattning samt befolknings- och sysselsättningssituationen i talar för att i fortsättningen bör ingå i Norrlandsfondens verksamhetsområde. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att uttalar att bör ingå i Norrlandsfondens geografiska verksamhetsområde. () ()
mot · G402118 · 1980-11-17 00:00:00 — Motion 1980/81:118 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:27 om försvarsmaktens organisation m. m. på Den sammanslagning av arméförbanden på som föreslås i propositionen är riktig och bör genomföras. När det däremot gäller fortsatt stridsvagnsutbildning och stationering av pansarförband på finns det inga hållbara skäl att bibehålla dessa funktioner. Om pansarförbanden stryks, bortfaller också huvudargumentet för en utvidgning av det militära övningsfältet på ön. Vilka skäl talar emot en fortsatt stationering av pansar på ? Det torde inte, med någon större sannolikhet, kunna hävdas att några tiotal stridsvagnar kan vara avgörande för försvar. Någon möjlighet till ersättning eller annat underhåll vid ett eventuellt krigsfall är inte heller möjlig att genomföra. När det lilla pansarförbandet på slagits ut, vilket torde vara gjort med de moderna anti-stridsvagnsvapen som finns , har också de kostnader som lagts ned på det förspillts till föga nytta. Om det är avskräckningseffekt och försvar mot fientligt pansar som eftersträvas, finns det bättre och billigare alternativ. En målmedveten satsning på moderna pansarvärnsvapen är ett bättre användande av knappa resurser. Kostnadsförhållandet mellan en stridsvagn och en precisionsrobot som kan förstöra den ligger på omkring 100:1. Det säger sig självt att en inriktning från början på sådana robotar ger större försvarseffekt, större uthållighet och blir billigare än ett konservativt fasthållande vid ett alltmera omodernt stridsvagnsvapen. Tillkommer så den fredsmässiga och civila synpunkten att en utvidgning av de militära övnings- och skjutfälten på intet sätt kan accepteras. Naturen på hotas av så många faror och förslitningstendenser att en utvidgning av ett militärt pansarövningsfält ter sig helt orimlig. Tillsammans med den ringa eller obefintliga förs v årseffekten av att bibehålla pansar på talar det för att varken det ena eller det andra förslaget bör genomföras. Med hänvisning till ovanstående föreslås att med anledning av proposition 1980/81:27 beslutar att pansarförbandet på dras in och att någon utvidgning av övningsfältet inte genomförs. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G402119 · 1980-11-17 00:00:00 — Motion 1980/81:119 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:31 om godkännande av konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar Den atmosfär som omger jorden är en del av biosfären. Betingelserna i biosfären avgör om det fortsättningsvis skall finnas liv på jorden eller ej. Sker väsentliga störningar inom denna biosfär, som en följd av människans verksamhet, så kan betingelserna för fortsatt liv på jorden försämras. Vår generation lämnar då över en jord till våra efterkommande som är mer livsovänlig än den vi själva fick träda till efter våra föregångare. En sådan negativ utveckling måste rimligen på alla sätt motverkas. Därför är det glädjande att så mycket som 33 stater, inom vår del av världen, kunnat underteckna en konvention som avser att motverka utsläpp av luftföroreningar och dessa föroreningars spridande över ländernas gränser. I propositionen anges att det bara av svaveldioxid f. n. släpps ut omkring i , varav svarar för bara . Det sägs i propositionen att av det försurande nedfallet över härrör från utländska källor. Därtill kommer bl. a. kväveoxider, vilkas andel i det försurande nedfallet synes öka. Dessa fakta talar för att det måste vara ett primärt svenskt intresse att konkreta åtgärder sätts in mot de emissionskällor som ger dessa luftföroreningar. Därför måste tillträda den aktuella konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Därför måste verka för att konventionen tillträds av minst 24 av de 33 länder som undertecknat den och därigenom kan komma i kraft. Därför måste verka för att konkreta åtgärdsprogram kommer till stånd för att minska dessa miljöskadliga utsläpp. De remissinstanser som uttalat sig om konventionen anser att skall tillträda den. Man välkomnar konventionen som ett första steg då det gäller att minska de miljöskadliga gränsöverskridande luftföroreningarna. Men påtalar flera remissinstanser att den nu aktuella konventionen visserligen föreslår åtgärdsprogram och samarbete i fråga om forskning och utveckling men att den inte har någon rättsverkan i de länder som tillträtt den. 1 vad mån konventionens intentioner kommer att få genomslag i verkliga åtgärder beror på de olika ländernas kommande agerande i frågan. Härvid är självklart de stora industriländernas beteenden avgörande. Eftersom i väsentligt högre grad är mottagare än avgivare i fråga om långväga gränsöverskridande luftföroreningar måste det vara ett nationellt intresse för att verka mycket aktivt bland konventions länderna dels för att konventionen träder i kraft, dels för att verkliga konkreta åtgärdsprogram mot de luftförorenande utsläppen kommer till stånd. Med hänvisning till det ovan anförda föreslås 1. att beslutar godkänna konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar, 2. att beslutar uttala att skall verka dels för att konventionen skall träda i kraft, dels för att konkreta åtgärdsprogram upprättas och genomförs mot luftföroreningarna inom de länder som undertecknat konventionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk)
mot · G402122 · 1980-11-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:36 med förslag till ändrade kapitaltäckningsregler för finansbolagen, m. m. I motionen tas upp den del av propositionsförslaget som gäller emittering av bankobligationer utomlands. I banklagarna infördes fr. o. m. en rätt för bankinstituten att ge ut egna obligationer. I fråga om obligationer med längre löptid än gäller att de får utfärdas till ett belopp som motsvarar högst av bankens inlåning från allmänheten. Under riksdagsbehandlingen av proposition 1978/79:165 hemställde hos näringsutskottet att obligationer som bank emitterar i utlandet inte borde medräknas vid tillämpningen av treprocentsregeln. Ett enhälligt utskott fann inte skäl bifalla hemställan (NU 1979/80:10). Utskottet förutsatte att bankobligationer med längre löptid än under ett begynnelseskede skulle komma att utges i relativt begränsad omfattning och att begränsningen därför knappast skulle medföra någon påtaglig restriktion för bankerna. Skulle det visa sig att treprocentsregeln på ett olyckligt sätt skulle påverka bankernas möjligheter till upplåning utomlands, borde den dock enligt utskottet kunna omprövas. beslöt i enlighet med utskottets utlåtande. På grundval av en ny begäran från föreslår regeringen i förevarande proposition att emission utomlands av bankobligationer bör få ske vid sidan av den gällande treprocentsregeln. Enligt vår mening har inte redovisat några nya omständigheter som ger anledning till annan bedömning än den som gjordes av ett enhälligt näringsutskott . bör därför avslå propositionen i denna del. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår propositionen i vad avser ändring i 66 § lagen om bankrörelse, 35 § lagen om sparbanker och 42 a § lagen om jordbrukskasserörelsen. () () () () () () () () () () () () ()
mot · G402125 · 1980-11-18 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:50 om skatten inkomster, m. m. I proposition 1980/81:50 föreslås i vad gäller periodiskt understöd att dylikt begränsas till . för en och samma givare. Därmed erhålls en nödvändig begränsning av möjligheterna att använda det periodiska understödet av andra skäl än sociala. Det finns emellertid en marginell grupp i vårt land som för sin försörjning varit helt hänvisad till periodiskt understöd. Det gäller ett fåtal personer som helt ägnat sin tid åt kristet ideellt arbete utan förankring i någon regelerad organisation. Deras verksamhetsområde går ofta vida utöver vårt lands gränser. I deras livssyn och kallelse ingår att för den egna försörjningen enbart lita till de gåvor vänner och sympatisörer vill bistå med. För denna grupp blir de nya reglerna för periodiskt understöd synnerligen hindersamma. Som propositionens syfte är att reducera möjligheten till omotiverade avdrag och därmed sammanhängande skatteflykt borde den ovannämnda gruppen medborgare kunna dispenseras från nu föreslagna begränsning av periodiskt understöd. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att uttalar att vid tillämpning av lagen om periodiskt understöd nödig hänsyn tas till vad i motionen anförts.
mot · G402126 · 1980-11-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:51 med förslag till ändrade riktlinjer för Norrlandsfondens fortsatta verksamhet m. m. Behovet av särskilda insatser för att skapa ytterligare arbetstillfällen till de fyra nordligaste länen är stort. Vi delar den uppfattning som och remissinstanserna framfört, nämligen att Norrlandsfonden har en uppgift i strävandena att skapa sysselsättning i de fyra nordligaste länen. Emellertid finns starka skäl som talar för att även , som i andra sammanhang hänförs till Norrlandslänen, bör omfattas av Norrlandsfondens verksamhet. Vi har svårt att finna någon väsentlig skillnad när det gäller sysselsättningsproblemen mellan och de andra Norrlandslänen. Av den anledningen föreslår vi den omorganisationen att även medtas. Önskvärt är att få till stånd längre tidsperioder i fondens handlingsprogram, detta skulle innebära större möjlighet till åtgärder av mera långsiktig karaktär. Vi delar därför den samstämmiga uppfattning som framkommit i remissvaren om än i vad gäller fondens handlingsprogram samt prövningen av medelsbehovet. Vi tycker detta är en riktig bedömning, inte minst för att få en mera långsiktig planering av verksamheten. När det gäller medelstilldelningen anser vi en medelsram vara en . Vi vill också här ansluta oss till de synpunkter som framförts i remissvaren, att handlingsprogrammet och den ekonomiska bidragsramen sträcker sig över . När det gäller medelstilldelningen anser vi att statens bidrag bör höjas utöver vad som föreslås i propositionen. Ett rimligt krav är att den urholkning som har skett genom inflationen täcks: därför anser vi en höjning med 10 milj. kr. anförs i propositionen det statsfinansiella läget som ett skäl mot en höjning av bidraget. Men det motsatta kan också anföras, nämligen att bidraget bör höjas för att med särskilda insatser förbättra situationen i norrlänen när det gäller sysselsättningen och utkomst för dess befolkning. En sådan utveckling skulle innebära inbesparingar på andra områden, exempelvis arbetslöshetsunderstöd och särskilda beredskapsarbeten, vilket till resultat skulle få en förbättring i det statsfinansiella läget. Med hänvisning tili det anförda föreslås att med ändring i proposition 1980/81:51 beslutar 1. att skall ingå i Norrlandsfondens verksamhet, 2. att Norrlandsfondens program och medelsbehov skall bli föremål för prövning , 3. att statens bidrag till Norrlandsfonden fastställs till . under budgetåren 1981/82-1983/84. (vpk) (vpk)
mot · G402127 · 1980-11-18 00:00:00 — Motion 1980/81:127 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:52 om bidrag till Internationella utvecklingsfonden kommunisterna har under en följd av år kritiserat och dess underorgan. Världsbanksgruppens politiska påtryckningar liksom dess länderinriktning bär en huvudsakligen starkt reaktionär prägel också om enstaka undantag finns. Gruppen tjänar ekonomiska och politiska syften. Progressiva länder nekas lån eller så sätter gruppen upp villkor för lånen, som hårt drabbar de breda folklagren i resp. land. Röstbestämmelserna i världsbanksgruppen är klart odemokratiska och innebär bl. a. att ett land som saknar möjligheter att påverka gruppens beslut och inriktning. 1 regeringens proposition 1980/81:52 föreslås att skall godkänna ett bidrag till övergångsarrangemanget för den sjätte påfyllnaden av Internationella utvecklingsfondens resurser med ett belopp om . Dessa medel skulle kunna ges en betydligt bättre och mer effektiv användning om de används i bilaterala program med progressiva regimer och rörelser eller multilaterala program som inte bär världsbanksgruppens socialt och politiskt utvecklingsfientliga prägel. bör lämna världsbanksgruppen. Propositionen bör avslås. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1980/81:52 om bidrag till Internationella utvecklingsfonden. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G402128 · 1980-11-18 00:00:00 — Motion 1980/81:128 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:60 om särskilt investeringsavdrag och förlängd tid för särskilt forskningsavdrag I proposition 1980/81:60 lägger regeringen förslag om särskilt investeringsavdrag för investeringar i maskiner och byggnader. Avdrag som inte kunnat utnyttjas det år investeringarna skett, får utnyttjas senast . Avdrag medges inte för inventarier vars sammanlagda anskaffningsvärde understiger . Samma beloppsgräns gäller för byggnadsinvesteringar. Nyetablerade rörelseidkare och jordbrukare gör ofta betydande nyinvesteringar . I dagens ekonomiska läge kan de dock få vänta innan vinst uppstår. Under dessa år kan de således inte utnyttja investeringsavdrag. Vi anser det därför motiverat att förlänga den tid under vilken investeringsavdrag kan utnyttjas från 3 till efter investeringsåret. Vi anser vidare att den av administrativa skäl föreslagna höjningen av beloppsgränsen från . ej bör ske. En sådan höjning skulle drabba många värdefulla investeringar inom de små företagen, de mindre jordbruken och inte minst inom trädgårdsnäringen. Vi finner det även angeläget att tillgodose behovet av investeringar när det gäller vattenavledning och täckdikning. Under lång följd av år har underhållet av vattendragen och täckdikning släpat efter. En genomförd undersökning visade att minst 30000 ha borde täckdikas för att hålla jordarna i ett tillfredsställande dräneringstillstånd. torde inte mer än hälften av dessa arealer ha täckdikats. har det observerats att svåra skördeskador uppstått, bl. a. på grund av för dålig dränering och bristfälligheter i huvudavloppen. Det bör därför vara angeläget att sådana grundförbättringsåtgärder på allt sätt kan stimuleras. Förslaget i propositionen medger inte investeringsavdrag för denna typ av investeringar. Det står emellertid klart att dessa investeringar i hög grad också medverkar till förbättrad sysselsättning, dels inom de industrier som producerar olika typer av dräneringsrör och vattenavledningsrör. dels i form av grävningsarbeten såväl som andra servicearbeten i samband med anläggningsutförande. Vi vill därför föreslå att beslutar att även investeringsavdrag kan få utnyttjas för investeringar för vattenavledning och täckdikning. Slutligen förutsätter vi att utskottet i sin skrivning närmare preciserar vilka andra transportmedel och liknande anordningar för befordran av gods som avses i 4 § 1 st. 4 i förslaget till lag om särskilt investeringsavdrag för inventarieanskaffning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att underskott som uppkommit genom investeringsavdrag får utnyttjas senast då investeringen görs, 2. att beloppsspärren för investeringsavdrag bibehålls vid , 3. att investeringsavdrag även får utnyttjas för investeringar för vattenavledning och täckdikning. L. () ()
mot · G402129 · 1980-11-18 00:00:00 — Motion 1980/81:129 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:60 om särskilt investeringsavdrag och förlängd tid för särskilt forskningsavdrag I proposition 1980/81:60 föreslår regeringen nya avdragsmöjligheter för företagen. Dessa ges vid investeringar i inventarier och byggnader samt för kostnader för forsknings- och utvecklingsarbete vid industriell tillverkning. När det gäller inventarier uppgår avdraget till av anskaffningsvärdet, och för byggnader uppgår avdraget till resp. av bolagens kostnader för investeringar i inventarier och byggnader. Detta innebär att övriga skattebetalare får bidra med . till en investering om 10 milj. kr., där hälften avser inventarier och hälften byggnader. Att regeringen motiverar förslaget med en allmän hänvisning till besparingspropositionen är knappast en tillfällighet. Att ta pengar från lönearbetarna och skänka dem till arbetsköparna är ett led i den reaktionära ekonomiska politik som bedrivs av den borgerliga regeringen. Vpk har konsekvent vänt sig mot dessa gåvor till arbetsköparna, se t. ex. motion nr 2665 vid 1978/. En allvarlig invändning kan riktas mot att bidrag ges på detta generella sätt utan att bidragens effektivitet ens ifrågasätts, än mindre utreds. I den mån behov finns av liknande bidrag bör sådant stöd ges efter prövning enligt av fastlagda riktlinjer efter samhällsekonomiska överväganden, varvid berörda fackliga organisationer ges reellt inflytande över beslutsprocessen i företaget, och inte genom generella avdrag vid taxeringen. En begränsning i avdragsrätten förföretagen i detta hänseende skulle ge ett betydande tillskott till statskassan och bidra till en omläggning av den nuvarande lönebeskattningen. 1 sin nuvarande utformning syftar avdragsmöjligheterna ytterst till att säkerställa bolagens vinster och aktieägarnas utdelningsinkomster. Detta skall ses mot bakgrund till de lättnader i aktievinst- och förmögenhetsbeskattningen som föreslås i andra propositioner till detta . Regeringens klasspolitik skärps alltmer. Skattepolitiken utvecklas alltmer till ett instrument för att skydda höginkomsttagarna och kapitalägarna. I denna utveckling utgör det nu aktuella förslaget ytterligare ett steg. Vpk avvisar därför den föreslagna lagstiftningen. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar avslå proposition 1980/81: 60. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G402130 · 1980-11-18 00:00:00 — Motion 1980/81:130 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:32 med förslag till ändrade regler för beskattning av realisationsvinst vid fastighetsavyttring I motion i anledning av proposition 1980/81:42 har vi gett vår samlade syn på de förslag på skatte- och bostadspolitikens område som regeringen lagt fram i proposition 1980/81:32, 42, 63 och 64. I föreliggande motion framlägger vi våra yrkanden i anledning av proposition 1980/81:32. Med stöd av det anförda hemställs 1. att avslår de i proposition 1980/81:32 framlagda lagförslagen, 2. att beslutar att reglerna för beskattning av realisationsvinst vid fastighetsavyttring skall utformas i enlighet med vad som förordas i motionen. () () () () () ()