ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021375 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80:1375 av om lager av ogräsbekämpningsmedel m. m. Den omfattande användningen av bekämpningsmedel av olika slag liksom hanteringen av avfallsprodukter från industri och energiproduktion har oroat människorna och ytterligare understrukit den stora klyftan mellan alla de människor som utsätts för miljöpåverkan och beslutsfattarna. I har beviljat det danska företaget i Köge tillstånd att upprätta ett växtgiftlager i inom . Beslutet har fattats mot hälsovårdsnämndens enhälliga avstyrkande. har, med anledning av skrivelser med erinringar mot etableringen, övervägt den avsedda användningens överensstämmelse med gällande byggplanebestämmelser och finner att den avsedda etableringen ej uppfyller de krav byggnadsplanebestämmelserna ställer och att endast verksamheter av sådan beskaffenhet att närboende ej vållas olägenheter med hänsyn till sundhet, brandsäkerhet och trevnad kan godtas. är därför ej beredd att godkänna avsedd etablering för lagring av bekämpningsmedel i . Lagret som ännu inte tagits i bruk är lokaliserat till ett planlagt men så gott som outnyttjat småindustriområde i nära anslutning till bostadsbebyggelsen. Denna består uteslutande av småhus med inslag av handelsträdgårdar med egna vattentäkter för bevattningsändamål. Den närboende befolkningen har på olika sätt demonstrerat sin oro genom petitioner, demonstrationer och vakthållning vid anläggningen. Det är enligt min mening angeläget att beslut i sådana här fall fattas på nivå, där förutsättningarna att bedöma frågorna har en bättre förankring. Jag vill därför föreslå att beslutar att hos regeringen begära en översyn av nuvarande miljöskyddslagstiftning med beaktande av vad som föreslagits i motionen.
mot · G3021376 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om olaga grustäkt m. in. Naturvårdens intressen skall beaktas vid alla former av exploatering av naturen som innebär förändring av naturmiljön. Speciellt viktigt är detta när det gäller exploatering av icke förnyelsebara naturtillgångar. Enligt naturvårdslagens 18 § krävs därför tillstånd för att bedriva täkt av sten, grus, lera m. m. Om tillståndsplikten nonchaleras kan obotliga skador på naturen uppkomma. Bakom en sådan verksamhet ligger ofta kortsiktiga profitintressen. Tillståndsprövande myndighet är , som även har ansvaret för tillsynen. I exempelvis upptäcktes via tillsynsverksamhet fr. o. m. till 37 olaga täkter, varav 24 fall förts vidare till åklagare. De flesta länsstyrelser saknar på grund av bristande personalresurser en egentlig tillsyn inom detta område. För brott mot 18 § naturvårdslagen är preskriptionstiden . Även i län som har särskild personal avdelad för tillsyn av täktverksamheten kan den korta preskriptionstiden medföra att täkter som förts till prövning hos åklagare avskrivs med hänvisning till att brottet är preskriberat helt eller delvis. Resultatet blir ofta att den skyldige undgår åtal för en större eller mindre del av den olaga verksamheten. En kort preskriptionstid medför också att det blir svårare att hinna med förhör och bevisföring innan preskription inträtt. Enligt vår mening motverkar den korta preskriptionstiden syftet med hela tillståndsgivningen och kan t. o. m. uppmuntra till brott, på grund av att risken för upptäckt av själva verksamheten då är liten. Mot denna bakgrund finner vi det angeläget att preskriptionstiden förlängs till . Detta torde enklast kunna ske genom en skärpning av straffsatsen för brott mot 18 § naturvårdslagen, vilket automatiskt skulle medföra en längre preskriptionstid. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av förlängning av preskriptionstiden för olaga täktverksamhet till . () ()
mot · G3021377 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om skador på ozonskiktet Ozonskiktet skyddar mot farlig ultraviolett strålning. Utsläpp som förstör ozonet i stratosfären medför risk för ökade skador på de viktiga ämnen som bygger upp allt levande. Fallen med hudcancer kan öka snabbt om inte freonutsläppen i världen begränsas hårdare än f. n. sker. Om man utgår från de uppskattningar om framtidens freonproduktion som gjorts av USA-.s naturvårdsverk, EPA (), kommer utsläppen av freoner att öka med i genomsnitt . Detta anses kunna ha reducerat ozonskiktet . och har som enda länder infört förbud mot freon i sprayburkar, avser att göra detta 1981. , och har bara accepterat en mindre begränsning. Alla länder måste ta del av ansvaret för skydd av ozonskiktet. Det finns anledning att internationellt fortsätta diskussioner för att få fram en snabb begränsning av utsläpp som skadar ozonskiktet. Bland källor som sprider ämnen vilka är skadliga för ozonskiktet är kärnkraftverken. Ur underlagsrapport nr 1 till betänkande Ds I 1978: 21, rubricerat Kol och miljö, citeras följande: Från kärnkraftverk och upparbetningsanläggningar släpps vissa radioaktiva gaser ut i atmosfären. Tritium och är de viktigaste av dessa. Eftersom har en halveringstid på ungefär och inte kan avlägsnas ur atmosfären genom kemiska processer, kommer en global ökning av atmosfärens innehåll att ske. Den aktivitet som kan bli aktuell är för låg för att anses ha en nämnvärd direkt verkan på biologisk vävnad. Möjligheten har däremot nämnts att atmosfärens elektriska ledningsförmåga kan öka som följd av den joniserande strålningen från (, 1976). Den förbättrade ledningsförmågan skulle kunna förändra betingelserna för uppkomst av åska, och kanske även av nederbörd i samband med åskväder. Därigenom skulle också värmeutbytet mellan olika nivåer i atmosfären kunna förändras något. Inget försök att kvantitativt beräkna storleken av dessa effekter har ännu gjorts, och det är därför vanskligt att bedöma hur allvarligt detta problem kan tänkas bli. I avsnitt 3.1.5 påpekas alltså att kärnkraftens luftutsläpp av tritium och kan medverka till att förändra betingelserna för åska. Ozon bildas främst genom åska. Ingenting har, enligt denna underlagsrapport till , gjorts för att bedöma hur allvarliga dessa utsläpp från kärnkraftverken är. Med anledning av det ovan anförda hemställs att beslutar 1. att hos regeringen begära kartläggning av de effekter kärnkraftverkens utsläpp har på ozonskiktet, 2. att begära regeringens initiativ för att nationellt och internationellt kraftfullt verka för en snar begränsning av utsläpp som skadar ozonskiktet. . () ()
mot · G3021381 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1381 av m. fl. om prov rörande maskiners och redskaps miljöpåverkan Statens maskinprovningar handhar provning av maskiner och redskap för jordbruk, skogsbruk, trädgårdsbruk och mejerihantering. Huvuduppgiften är att prova maskiner och redskap och lämna lantbrukare och andra uppgifter om dessas beskaffenhet. Vidare skall anstalten på uppdrag av tillverkare och importörer prova maskiner och redskap och lämna redogörelse för provningen till den som begärt provningen. För landets lantbrukare innebär maskinprovningen en värdefull upplysning vid val av maskiner för jord- och skogsbruk. I provningen undersöks förutom maskinernas kvalitet och funktion även energibehovet och på vilket sätt maskinen i fråga påverkar arbetsmiljön. Däremot undersöks inte maskinernas miljöpåverkan. Således undersöks inte hur en maskin eller ett redskap påverkar ogrässpridningen och därigenom föranleder en ökad eller minskad insats av kemiska bekämpningsmedel. Ändå anges ofta i marknadsföringen av vissa redskap att dessa skulle motverka ogrässpridningen. Maskinprovningarna ger inget underlag för den som vill minska eller upphöra med kemiska bekämpningsmedel att välja rätt maskin eller redskap. Eftersom strävan i det svenska jordbruket numera är att minska användningen av kemiska bekämpningsmedel i växtodlingen är det angeläget att via maskinprovningarna få maskiners och redskaps egenskaper bedömda även i detta avseende. Därigenom skulle maskinutvecklingen drivas mot maskin- och redskapstyper som i mindre grad än förutsätter giftanvändning i jordbruket. Andra miljöproblem uppstår t. ex. genom användningen av skogsmaskiner. Dessa kan ge svåra skador i skogsmiljön. En belysning av dessa maskiners miljöpåverkan är angelägen och bör genomföras av statens maskinprovningar. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att statens maskinprovningar får i uppdrag att pröva maskiners och redskaps miljöpåverkan i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () () ()
mot · G3021382 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1382 av m. fl. om åtgärder för att minska förekomsten av tungmetaller i handelsgödsel, m. m. Det riktas ofta kritik mot nyttjandet av handelsgödsel därför att tungmetaller finns i råvaran som handelsgödseln tillverkas av. Tungmetallhalten är olika i råvaror från olika förekomster. Den fosfat man får från opaliten i de norrländska gruvorna är t. ex. nästan helt i avsaknad av kadmium, medan den som importeras från bl. a. har högre kadmiumhalt. Kadmium är också den tungmetall som utgör det största problemet. De svenska förekomsterna av fosfat är inte av den storleksordningen att vårt behov på något sätt kan täckas av detta. Man kan också vid framställning av handelsgödsel hetta upp densamma för att få bort bl. a. kadmium. Denna metod är dyrbar och enligt uppgift inte särskilt framgångsrik. Det är nödvändigt att vidta de åtgärder som är möjliga för att minska tungmetallhalterna, och då speciellt kadmium i handelsgödseln. Försök och utveckling av ny teknik på området synes vara angelägen. Växternas upptagning av tungmetaller minskar avsevärt om kalkhalten (pH-värdet) i marken är högre. Den ökade försurningen av marken har lett till minskad näringstillgång, försämrad kvävefixering, ökad löslighet av tungmetaller och en minskad mineralisering. Av detta framgår att markens pH-värde är direkt avgörande för mängden tungmetaller som tas upp av växterna. De försök som görs för att höja pH-värdet i utsatta sjöar innebär också förbättringar för åkerjorden, eftersom större delen av kalken läggs på åkerjorden. Såvitt vi förstår vore det riktigt att vidta åtgärder för att kalkningen av åkerjorden avsevärt skall ökas. och vatten hör intimt samman. Detta skulle därför inte bara vara positivt för åkermarken utan också för sjöar i dess närhet. Försurningen är ett allmänt problem och beror till största delen på händelser utanför jordbruket. För de områden i som är mest utsatta för försurning borde därför stöd ges till kalkning av åkerjord, för att på det sättet kompensera den försurning som sker. Sammanfattningsvis vill motionärerna framhålla att det är viktigt att minska tungmetallförekomsten i handelsgödseln. Det är också viktigt att vidta åtgärder för att öka kalkningen av åkerjorden i de områden av som är mest utsatta för försurning, och därigenom minska växternas upptagning av tungmetaller. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställes att anhåller att regeringen tar initiativ i motionens Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs () () () ()
mot · G3021383 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1383 av m. fl. Det mycket höga ränteläget har medfört svåra påfrestningar för de lantbrukare som är nystartade eller som genomfört stora investeringar. Inte minst de som satsat på mjölkproduktion genom att bygga nya moderna anläggningar har drabbats av kapitalkostnader, som är långt större än de som kalkylerats. Genom inflationsskyddet får jordbruket kollektivt kompensation för de kostnadsökningar som inträffar, bl. a. genom räntehöjningar. Fördelningen av kostnadskompensationen sker dock utan hänsyn till den faktiska situationen hos de enskilda lantbrukarna. Detta spelar mindre roll när olika kostnadsposter stiger i ungefär samma takt. Så har inte varit fallet med räntan. Kostnadsbelastningen blir starkt beroende av skuldsättningen. Man kan säga att lantbrukare med små skulder blir överkompenserade medan de svårt skuldsatta blir underkompenserade. I det extrema ränteläge som råder borde en rättvisare fördelning av kostnadskompensationen till lantbruket eftersträvas än den som kan åstadkommas genom generella prisjusteringar. Det skulle kunna ske genom att räntekostnaderna för särskilt hårt skuldsatta lantbrukare sänktes. En lösning vore att vid prisöverläggningarna avsätta ett belopp för fördelning till enskilda lantbrukare i relation till deras faktiska räntekostnader. De närmare reglerna bör få utformas i samband med prisöverläggningarna. Systemet bör bara tillämpas så länge vi har nuvarande extrema ränteläge. Med hänvisning till det anförda hemställs att medger att kostnadskompensationen i vad avser räntekostnaderna får fördelas till enskilda lantbrukare i förhållande till deras faktiska kostnader. () () () ()
mot · G3021385 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1385 om miljövårdande åtgärder i Den blekingska miljön är hårt belastad när det gäller bl. a. nedfall av försurande ämnen och tungmetaller. Utsläppen av försurande ämnen från länets industrier, giftanvändningen i skogs- och jordbruket och därtill nedfall från andra länders industrier gör att mark och vatten har en surhetsgrad som inger betydande oro. Länets naturvårdsenhet har trots sina mycket knappa resurser iakttagit och varnat för den ständigt ökande försurningen av länets sjöar. Vissa sjöar håller på att helt förstöras, och de fågelarter som lever vid dessa är i farozonen. Planer på att placera ytterligare miljöstörande industrier i västra är oacceptabla, utan ytterst stränga miljö- och reningsåtgärder. Jord- och skogsbrukets giftanvändning måste begränsas. Det är känt att i försurade miljöer omvandlas kvicksilver till mentylkvicksilver, som är en organisk förening som i hög utsträckning anrikas i näringskedjorna. Berättigade frågeställningar är hur länge det dröjer innan grundvattenförändringar uppstår och vad en ökad mängd tungmetaller betyder för livsmiljön i . Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslås att hemställer hos regeringen 1. att skyndsamt låta undersöka de särskilda miljöproblemen i , 2. att i samarbete med naturvårdsenheten i utarbeta ett åtgärdsprogram och för framlägga förslag till medelsanvisning för programmets genomförande.
mot · G3021386 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80:1386 av m. fl. Frågan om skogsteknikerutbildningens dimensionering och placering tycks fortfarande vara komplicerad och har ännu inte fått sin lösning. I samband med de överväganden som görs att överföra skogsinstituten i och till är det angeläget att Gammelkroppas skogsskolas roll prövas ordentligt och att man söker finna bra lösningar för hur skogsteknikerutbildningen vid Gammelkroppa skall kunna integreras med den helstatliga utbildningen. Gammelkroppa skogsskola i som startade på initiativ av hushållningssällskap och landsting finansierades då till med statliga medel. Den nuvarande placeringen i Gammelkroppa tillkom . Totalt har i skolans regi utexaminerats 1 500 skogstekniker. Gammelkroppa skogsskola, som ligger i , har utgjort en värdefull tillgång för bygden. Rent geografiskt ligger den väl lokaliserad i ett område där skogshanteringen tillsammans med bergsbruket av hävd utgjort basnäringen. Från kommunens sida har man vid behandlingen av de olika länsplaneringsomgångarna med skärpa framhållit värdet av skogsskolan i . har förlorat många arbetstillfällen, varför regeringen tillsatte en särskild arbetsgrupp för att närmare analysera kommunens problem. har i sin bedömning understrukit behovet av den speciella utbildning som bedrivs i Gammelkroppa och den betydelse skolan har som väletablerat utbildningscentrum i . Skogsteknikerutbildningen, som står under statlig tillsyn genom SÖ och länsskolnämnden, bedrivs enligt samma läroplan som gäller för de statliga instituten. Elever från hela landet söker i allt större omfattning till Gammelkroppa, eftersom skolan har en central placering i Skogssverige och man numera inte ger företräde för sökande från S och T län. (har de antagna eleverna till bestått av elever från andra län.) Antagning sker var tredje termin. Antalet platser beslutas av skolans styrelse för varje kurs. utexaminerades 16 elever. Fortbildningen av skogliga arbetsledare bedrivs i nära samarbete med myndigheter och utbildningsintressenter. brukets fortbildning, studieråd och yrkesråd är exempel på sådana samarbetsorgan. Fortbildningsvolymen har varierat mellan 1 200 och . omnämner i sin sakrapport (s. 76) Gammelkroppaskolan som föregångare inom skogsbrukets fortbildning. Genom att utbildningen av skogstekniker vid står under SÖ:s tillsyn och fyller samma krav som utbildningen vid skogsinstituten är det naturligt med ett intensivt samarbete mellan de olika utbildningsanstalterna. Detta sker i form av elev- och lärarkonferenser där kursplaner, läromedel, arbetsformer m. m. diskuteras. Under skogsinstitutsutredningens gång har Gammelkroppaskolan hållits informerad och aktivt deltagit i därmed sammanhängande diskussioner. För fortbildningen deltar skolan i ett omfattande samarbete med samtliga övriga producenter av skoglig fortbildning, bl. Det borde också vara möjligt att inleda ett samarbete med för att ta tillvara de resurser som finns inom länet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att vid de fortsatta övervägandena angående skogsteknikerutbildningens dimensionering och förläggning, Gammelkroppaskolan inordnas i denna utbildning. () () () ()
mot · G3021388 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1388 av m. fl. om tillgången på lax och havslaxöring har tillgången på lax och havslaxöring i våra älvar avsevärt minskat. fångades det exempelvis inte en enda avelslax i . Tillgången i de norrländska älvarna har försämrats så att de som sköter reproduktionen har uttryckt farhågor för återväxten. Detta har inte med utbyggnaden av älvar att göra, då de outbyggda älvarna har samma problem. Den minskade tillgången måste tydligen bero på fiskens möjlighet att finna vägen upp i vattendragen. började man fiska med finnfällor. Det är nät på ända upp till 800 m längd. Dessa läggs ut vid älvmynningarna i ett stort antal. Genom att de betraktas som fasta fiskredskap ligger de ute större delen av det isfria året. Dessa redskap har förbjudits i och när det gäller älvmynningarna. Det är angeläget att klara reproduktionen och att bibehålla det traditionella älvfisket även i . Utan att ta ställning till om det är dessa fångstredskap som skapat den dåliga tillgången på lax och havslaxöring i våra vattendrag, anser vi att en utredning skall tillsättas som undersöker frågan. För att ett traditionellt fiske i fortsättningen skall kunna existera måste det beslutas om fiskevägar i älvmynningarna eller/och att de fasta fångstredskapen i älvmynningarna inte skall få ligga ute mer än i 14 dagars intervaller med en veckas uppehåll detta för att laxen skall ha möjlighet att gå upp i vattendragen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsam utredning om de fasta fiskredskapens inverkan på laxens och havslaxöringens möjligheter till naturlig vandring uppför våra älvar. () PER ()
mot · G302139 · 1980-01-10 00:00:00 — Motion 1979/80:139 om barns medverkan vid samhällsplanering FN:s barnår är nu avslutat. Jag vill i denna motion ange en väg på vilken det skulle kunna fortsättas. Först ger jag ordet åt barnen, som bör få vara med även i en motion till . Några 9-10-åringar intervjuades (i södra delen av ) om vad som är viktigt för barn . Deras svar lät t. ex. så här: , : Att man har en vän. Att man får mat. Att man får leka. Att man får sjukvård. Att man har någon att gå till när man är rädd. Att man får gå i skolan. Att man ska ha någonstans att bo. Att man inte behöver vara lessén. , : Det är viktigt att föräldrar pratar med barn. Det är viktigt att barn kan komma på sjukhus när dom är sjuka och behöver hjälp. Det är viktigt att föräldrarna bryr sig om barnen. Då känner barnen sig trygga. , : Jag tycker det är bra att ha föräldrar. Och att föräldrarna pratar med barnen. Och bryr sig om barnen. Jag tycker inte man ska vara lessén. Man ska vara glad. Hur skall vi tillfredsställa dessa behov? Egentligen måste det till ett alldeles heltäckande politiskt program, från u-hjälp till trafikreglering, från läroplaner till alkoholpolitik, för att tillgodose vad , och verkligen behöver. Jag vill här och bara peka på en detalj i det stora sammanhanget, som fått en särskild behandling i under barnåret: barns möjlighet att vara med och ge sina åsikter när en kommundel planeras eller byggs om. Experiment i denna avsikt är på gång i kommun och kommer att bli färdiga . Där har man försökt att inhämta synpunkter från hela befolkningen, och inte minst från barnen själva, för att få veta hur planen borde se ut för att just barnens behov skulle bli täckta så väl som möjligt. Det är utomordentligt viktigt att detta försök får leda till att kommuner över huvud taget ser på samhället i barnhöjd. Ingen lösning av några bostadseller trafikproblem blir bra, om inte de yngsta medborgarnas behov är uppfyllda. Och det går förvånansvärt bra att fråga dem själva. De vet mycket om sina egna förhållanden, som aldrig når fram till bostadsnämnd och arkitektkontor. En väsentlig följd av barnåret borde vara att dessa åsikter och erfarenheter tas till vara och tas hänsyn till. 1 1979/80. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen i det pågående utredningsarbetet om fördjupad demokrati också uppmärksammar hur barns synpunkter kan tas till vara.
mot · G3021390 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om stöd till jordbruket i Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80: 1443 rörande åtgärder för att främja sysselsättningen i av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvärdering och förslag rörande stöd till jordbruket. () () () ()
mot · G3021391 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1391 av och om odling av biåmusslor Mot bakgrund av den vikande sysselsättningen i den bohuslänska skärgården är det angeläget att ta till vara alla de möjligheter som står till buds för att bibehålla eller skapa nya arbetstillfällen inom skärgårdsområdet. De verksamheter som har en naturlig anknytning till kusten och skärgården är i detta sammanhang av särskilt intresse. Musselodling är en sådan verksamhet. På i har försöksodling med blåmusslor pågått . erhöll anslag från styrelsen för teknisk utveckling (STU) för utveckling av odlings-, skörde- och förädlingsteknik. Genom detta utvecklingsarbete har bl. a. klarlagts att lönsam odling av blåmusslor är möjlig på . De främsta fördelarna från konsumtions- och produktionssynpunkt är blåmusslans höga näringsvärde och en föga energikrävande produktion. Även vid jämförelse med fisket kan musselodlingen uppvisa flera fördelar: en jämn tillförsel av råvaror till förädlingsindustrin kan garanteras, odlings- och förädlingskapaciteten kan i förväg anpassas till marknadens storlek, socialt odlaren har arbetsplatsen nära hemmet. Den på bedrivna försöksverksamheten med musselodling har ökat intresset för denna verksamhet och aktualiserat möjligheterna till industriell produktion i större skala. Visst stöd till verksamheten synes emellertid erforderligt i igångsättningsskedet. Enligt förordningen om statligt stöd till fiskets rationalisering m. m. (SFS 1978: 516) kan lån och lånegaranti lämnas för fisk- och musselodling om odlingen drivs i kombination med yrkesfiske. Detta utestänger personer som inte är yrkesfiskare från stöd till musselodling. Om odlingen kan hänföras till sysselsättningsfrämjande åtgärder i glesbygd kan visst stöd lämnas. Detta är dock begränsat till vissa kustoch skärgårdsområden. Medelsramen är också mycket begränsad. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar hos regeringen anhålla om en översyn av den författning som reglerar det statliga stödet till fisket (SFS 1978: 516), så att stöd till fisk- och musselodling kan utgå även till icke yrkesfiskare.