mot · G3021235 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1235 av m. fl. om ett arkiv för invandrarkultur Invandrarnas antal har ökat mycket markant, och den totala gruppen av invandrare är en betydande minoritet i det svenska samhället. Att så många människor sökt sin tillflyktsort i vårt land beror säkerligen i hög grad på förmåga att bjuda invandrarna en öppen och trygg tillvaro. Invandrarna kommer inte från geografiskt snäva områden med besläktade språk, religioner och kulturer. De representerar i stället ca ett hundratal nationaliteter från de mest skiftande områden, från de nordiska länderna till . De senaste årens invandrare har krav på en multinationell kultur i sitt nya hemland. Det svenska samhället ger också ett mycket betydande stöd till invandrarnas aktiviteter för språkutbildning, annan studieverksamhet, seminarier, kurser, utställningar och teaterverksamhet. Men det bör observeras att dessa gruppers verksamhet inte omfattar hela gruppen av invandrare. De vänder sig med sina aktiviteter huvudsakligen till de senast anlända invandrarna. Detta får till följd att den tidigare bosatta gruppen av invandrare inte i önskvärd omfattning involveras i verksamheten, och deras betydande insatser i svenskt kulturliv är inte kända. I samtliga myndigheters agerande ingår som en målsättning att bevara invandrarnas kulturarv. Men vilket arv? I allmänhet vet man mycket litet om det. Det som kommer till kännedom sker huvudsakligen genom prestationer av några enskilda personligheter som av egen kraft lyckats övervinna omställningsproblemen och bryta främlingskapets förlamning och dra uppmärksamheten till sig. En annan svårighet är att många invandrare under sin flykt, innan de fick en i , tvingats att byta kulturtraditioner . Ytterligare en omständighet som speglar problemen när det gäller invandrarnas insatser i svenskt kulturliv är följande. I finns författare som skriver på svenska men ändå inte accepteras som svenska författare beroende på att de inte är födda med språket. Trots de här angivna svårigheterna är det många invandrare som gör värdefulla insatser inom svenskt kulturliv. Dessa insatser behöver dock komma till en bredare allmänhets kännedom. För att kunna berika den svenska kulturen med inslag från de kulturer som invandrarna är bärare av vore det en synnerligen angelägen uppgift att påbörja en inventering av invandrarkulturerna. Våra värderingar är i många fall annorlunda än deras. Men vad som behövs är bidrag till värdlandets kultur. Vad invandrarminoriteten behöver är också ett självmedvetande, att själv ha vetskap om vad de har bidragit med till vår kultur. Isoleringen av de olika kulturarbetarna bland invandrarna inom deras etniska grupp är ofta påtagligt utbredd enär de saknar naturliga kulturkontakter genom bristen på egna tidningar och publikationer. Invandrargruppernas brokiga sociala och kulturella bakgrund är i sig själv ett svårbemästrat problem. De har ofta tidigare inte haft några kontakter sinsemellan i sina resp. hemländer och också levt under helt skilda förhållanden för att senare förenas i sitt nya hemland. Dessa antydningar kan ge en tankeställare angående omfattningen av de många problem som kräver systematisk forskning för att kunna leda fram till ett fruktbringande samarbete. För att möjliggöra en inventering av invandrarkulturerna och senare även forskningsuppgifter inom detta område föreslår vi inrättandet av Arkivet för invandrarkultur. Arkivet kunde lämpligen inleda sin verksamhet med att upprätta ett kartotek över kulturarbetarna. Det kommer då bl. a. att visa sig att vi har en stor grupp kända och mycket verksamma personer som representerar den andra generationen av invandrare. Efter detta arbete påbörjas insamlandet av material som manuskript, brev, fotografier, filmer, böcker, bildkonst, musik, dans, scenkonst, arkitektur, litteratur, översättningar, vetenskapliga verk, bandupptagningar och intervjuer. finns det tekniska förutsättningar att bevara olika kulturella yttringar för framtiden. kan verksamheten med fördel växa ut i aktiviteter som symposier, seminarier, utställningar och pedagogiska förgreningar. Arkivet kan senare utvidgas till ett forskningsinstitut med uppgift att bearbeta och forska utifrån det insamlade materialet. Mot en neutral fond är de s. k. etniska och nationella särarterna mera påtagliga än i sina naturliga och invanda miljöer. Därför skulle ett invandrarnas kulturarkiv och forskningsinstitut kunna ge möjligheter till djupare kunskaper om olika sociala beteendemönster, kunskaper som är till ovärderlig nytta för både myndigheter och enskilda. Med lämpliga lokaler och en säkrad driftkostnad kan grunden läggas till en institution som kommande generationer blir tacksamma för. Är dessa grundläggande förutsättningar klara så finns också ett stort antal frivilliga krafter och . Arkivet för dekorativ konst i är ett utmärkt jämförelseobjekt. Det föreslagna arkivet kan också med fördel upprättas i samarbete med någon kommun. Som redan framhållits har många invandrare. Andra länder i har miljoner gästarbetare. Människan är mer än enbart arbetskraft människans kultur- och identitetsbehov är lika viktigt. Det gäller att få en levande kulturprocess att bli en stimulerande injektion i värdlandets kulturliv, ett medium för att lära känna varandra bättre till gagn för hela vårt samhälle. Med stöd av vad som anförts i denna motion föreslår vi att beslutar att hos regeringen hemställa om en utredning angående inrättandet av Arkivet för invandrarkultur med de arbetsuppgifter som redovisats i motionen. () ()