mot · G3021233 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1233 av m. fl. I motionen 1977/78:1796 yrkade vi från socialdemokratiskt håll avslag på regeringens förslag (prop. 1977/78:91) om att dela upp i ett moderbolag och fyra förhållandevis självständiga programföretag. Vi ansåg att uppdelningen av företaget i flera bolag skulle medföra betydande merkostnader genom onödiga dubbleringar av tjänster och ett ökat lokalbehov. Vidare skulle en väsentlig del av personalen bli sysselsatt med omorganisationen i stället för att kunna ägna sig åt programproduktion. Den föreslagna organisationen skulle sammanfattningsvis innebära en ökad byråkratisering till stora kostnader utan att medföra positiva effekter för programverksamheten. Enligt vår mening skulle regeringens förslag också innebära en försämring av yttrandefriheten genom att kravet på balans i programutbudet skulle gälla för varje programföretag och för varje TV-kanal för sig. Kravet på ett balanserat programutbud borde därför, liksom varit fallet, avse hela den samlade programverksamheten inom . Riktigheten i vår kritik i denna del har bekräftats av ordföranden i radionämnden, som framhållit att nämnden till följd av att programverksamheten delats upp på olika företag måste tillämpa snävare regler . I årets budgetproposition har föredraganden räknat med en resursförstärkning för programverksamheten för nästa budgetår med 45,5 milj. kr. har i sin anslagsframställning begärt 100 milj. kr., för att kunna uppfylla de beslut som tog 1978 om radions och televisionens fortsatta verksamhet. De farhågor som vi uttalade i motionen 1977/78:1796 beträffande konsekvenserna av omorganisationen av har besannats. Trots att regeringen kraftigt skurit ner medelstilldelningen i förhållande till anslagsframställningen tvingas regeringen att föreslå en höjning av mottagaravgifterna med . för den allmänna mottagaravgiften och . för tilläggsavgiften för innehav av färg-TV. I propositionen erinras om att radioutredningen ansåg att dess förslag skulle medföra att TV-avgiften skulle behöva höjas under den aktuella avtalsperioden. I årets anslagsframställning har redovisat kostnadsberäkningar som visar att TV-avgiften behöver höjas /79-1985/86 för att kunna genomföra beslut. Det är anmärkningsvärt att regeringen jämför radioutredningens beräkningar med . föreslog ingen uppdelning av Det skedde först i propositionen (prop. 1977/78:91) och sedan i rikdagsbeslutet (KrU 1977/78:24). Merkostnaderna kan till stor del förklaras just av den organisatoriska klyvningen i ett moderbolag och fyra programbolag. Denna omorganisation har medfört betydande kostnader och en ökad byråkrati. Utvecklingen måste därför noga följas och ev. åtgärder vidtas för att eliminera nackdelarna med den beslutade omorganisationen. Med en i huvudsak oförändrad organisation hade betydande medel i stället kunnat tillföras programverksamheten för bl. a. ökad egen produktion, en mera omfattande frilansmedverkan och ökad kvalitet i programutbudet. Snöpningen av programverksamheten och den höjda mottagaravgiften är en naturlig följd av den borgerliga riksdagsmajoritetens beslut , en utveckling som vi förutsåg i vår motion. I propositionen ansluter sig föredraganden till förslag beträffande formerna för medelstilldelningen, vilket innebär att ansvaret för verksamhetens utformning inom statsmakternas målsättning åvilar medan statsmakterna begränsar sin granskning till att avse de samhällsekonomiska förutsättningarna för medelstilldelningen. Vi instämmer i denna uppfattning. Med hänsyn till radio- och TVverksamhetens integritet skall statsmakterna inte göra någon fördelning av medlen vare sig på de i koncernen ingående bolagen eller på de olika programverksamheterna. Mot bakgrund av regeringens principiella syn på ansvarsfördelningen är det förvånande att tydliga markeringar ändå görs i propositionen. Det gjordes visserligen också i föregående års budgetproposition, varvid kulturutskottet (KrU 1978/79:20) på grundval av vår motion om lokalradion uttalade att det måste vara programföretagens sak att finna lämpliga lösningar utan vägledande synpunkter från regeringens och sida. gäller det bl. a. frilansmedverkan, där föredraganden framhåller att det kan finnas anledning att överväga möjligheten att kvotera driftmedelsanslaget för att på så sätt garantera en rimlig omfattning av frilansmedverkan. Skälet till att frilansmedverkan inte fått den omfattning som förutsågs i riksdagsbeslutet är återigen att de tilldelade medlen inte räckt till för allt det som då beslutade samt att omorganisationen dragit dryga kostnader. Den illa dolda pekpinnen beträffande omfattningen av frilansmedverkan rimmar dåligt med regeringens principiella syn som den kom till uttryck . Något stöd i riksdagsbesluten eller 1979 finns inte heller för sådana uttalanden. Föredraganden erinrar f. ö. själv i årets budgetproposition om att riksdagsbeslut när det gäller den planerade utbyggnaden och andra ambitionshöjningar angavs i allmänna termer: Proposition och utskottsbetänkande innehöll alltså ingen närmare precisering av kostnaderna för de enskilda reformerna. I riksdagsbeslutet angavs inte heller någon detaljerad plan för i vilken takt reformerna skall genomföras . Detta gäller också frilansmedverkan. Inte heller riksdagsbeslut gjordes någon närmare precisering. Vi har för vår del ingen erinran mot en ökning av frilansmedverkan. Tvärtom är detta angeläget. Men vi avvisar bestämt propåerna om att specialdestinera medel för detta eller andra ändamål. riksdagsbeslut omfattade hela avtalsperioden, och det förutsattes - med undantag av regional-TV-utbyggnaden - sålunda att de olika reformerna skulle vara genomförda vid avtalsperiodens slut. Till yttermera visso framhåller departementschefen i årets budgetproposition att det kan bli aktuellt att fördela reforminsatserna över en betydligt än vad som ursprungligen var avsikten. Mot den bakgrunden ter sig regeringens kritik för bristen i måluppfyllelsen än mer obegriplig. Vi delar uppfattningen att det kan bli aktuellt att genomföra reformerna över en längre tidsperiod än vad som förutsattes . Vi har heller ingen erinran mot att inför nästa års anslagsframställning gör en noggrann genomgång av olika reforminsatser och särskilt undersöker kostnader för dessa och deras konsekvenser för TV-avgiftens utveckling. Vi vill särskilt understryka vikten av en uttömmande redovisning för den planerade regional-TV-utbyggnaden som spelar en stor roll för den totala kostnadsökningen. En sådan redovisning får visa om regional-TV-utbyggnaden kan förverkligas enligt intentionerna av 1978. har redovisat ett omfattande reformprogram för lokalradion. Föredraganden framhåller att något sådant reformprogram inte förutsattes i ursprungliga ställningstagande. Han anför vidare att det är angeläget att ambitionshöjningarna i radio- och TV-verksamheten inriktas på de mål som har angetts i riksdagsbeslutet. Utbildningsministern för alltså åter till torgs sin snäva syn på lokalradion och dess verksamhet. Vi delar inte denna uppfattning. Dessutom strider dessa uttalanden mot principen att det är som självständigt skall svara för medelsfördelningen till de olika programföretagen. uttalade redan i samband med det ursprungliga riksdagsbeslutet av (KrU 1975:6, rskr 1975:82) att det vid kommande beräkningar av medelsbehovet kunde komma att visa sig nödvändigt att utgå från en genomsnittligt större tilldelning än den som förutsattes i propositionen 1975:13 om inrättande av lokalradion. har därefter , och framhållit behovet av ytterligare resurser till lokalradion. Exempelvis framhöll kulturutskottet (KrU 1977/78:24) det angelägna i att lokalradion tillförs personella och ekonomiska resurser som gör det möjligt att successivt förverkliga de mål som sattes upp för lokalradion i propositionen 1975:13 och genom det efterföljande riksdagsbeslutet. I vår motion 1977/78:1796 framhöll vi, till skillnad från utbildningsministern, att det inte var tillräckligt att konsolidera lokalradioverksamheten vid Lokalradion borde också få möjlighet att bygga ut ett system med underredaktioner för att bättre spegla lokala frågor och förhållanden. Vi framhöll vidare vikten av att den försöksverksamhet med s. k. allemansradio som bedrivs inom lokalradion i samarbete med utbildningsradion kunde utvidgas. gjorde i anledning av bl. a. socialdemokraternas motion ett tillkännagivande till regeringen angående lokalradions utvecklingsmöjligheter. Därvid hänvisades till tidigare riksdagsuttalanden om att lokalradions uppgift är att inrikta programverksamheten på lokal information. framhöll på förslag av kulturutskottet att det är angeläget att lokalradioverksamheten tillförs personella och ekonomiska resurser som gör det möjligt att successivt förverkliga de mål som sattes upp för lokalradion av regering och riksdag 1975. Vidare ansåg att regering eller riksdag inte bör styra formerna för hur bevakningen i länen skall anordnas (KrlJ 1977/78:24). Det är svårt att frigöra sig från intrycket att utbildningsministern med sin snäva syn på lokalradion vill bereda livsrum för den närradioverksamhet som utreds av en särskild kommitté och som också bedriver en försöksverksamhet med närradio. Lokalradion har, som vi framhöll i motionen 1978/79:895, en väsentlig uppgift att fylla för att vidga yttrandefriheten och bredda den politiska debatten. Genom lokalradion kommer en opinion till tals som eljest har svårt att göra sig hörd. De höga lyssnarsiffrorna visar också att lokalradion är uppskattad runt om i landet. Det är därför viktigt att lokalradion ytterligare kan förstärkas och får arbeta i de former som bäst tjänar dess målsättning. Lokalradion bör ges möjligheter att bygga ut sin verksamhet på ytterligare orter med särskilda lokalredaktioner i enlighet med vad vi utvecklat i tidigare motioner. Vi framhöll också vikten av att det skapas möjligheter för lokalradion att i samarbete med utbildningsradion bedriva verksamhet med s. k. allemansradio. Därvid betonade vi även behovet av försök med lokalradiosändningar begränsade till en kommun, s. k. kommunradio. Därigenom ges möjligheter till intressanta jämförelser med närradio när försöksverksamheten skall utvärderas. Vi vill erinra om att uttalade (KrU 1978/79:20, rskr 1978/79:184) att det är angeläget att lokalradion på grund av brist på resurser inte hindras att pröva olika vägar att nå det mål som gäller för verksamheten. Utskottet betonade att det är önskvärt att lokalradion får möjlighet att genom olika åtgärder fortsätta bl. a. den lokala bevakningen. Med hänsyn till uttalandena i årets budgetproposition är det enligt vår mening angeläget att upprepar sin principiella syn på lokalradions verksamhet samt slår fast principen att det ankommer på att svara för den närmare medelsfördelningen inom koncernen. I budgetpropositionen har regeringen räknat med att sändarstationerna för AM i , och skall läggas ned redan under /81, varvid 3 milj. kr. Om skulle bifalla regeringens förslag skulle konsekvenserna bli omfattande. Möjligheterna att ta emot svenska ljudradioprogram i grannländerna skulle minska avsevärt. Detta gäller både P 1 och utlandsprogrammen. Möjligheterna-att ta emot väderrapporter i och skulle också kraftigt försämras. Det blir också betydligt svårare att behålla sändningsresurser för att av försvarsberedskapsskäl nå utanför landets gränser. Regeringen har föreslagit en nedläggning av de tre AM-sändarna utan någon motivering. Inte heller lämnas någon motivering till regeringens avslag på planer på en utbyggnad av AM-sändare. Med hänsyn till de negativa konsekve.nserna, bl. a. för de nordiska grannländerna och för dem som har sin sysselsättning inom fiske och sjöfart, är vi inte beredda att tillstyrka regeringens förslag om nedläggning av de tre AM-sändarna i , och . Hela frågan om det framtida AM-nätet bör utredas och belysas i ett sammanhang innan några beslut kan fattas. Vi yrkar därför avslag på regeringens förslag. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna a. vad som i motionen anförs om medelstilldelningen, b. vad som i motionen anförs om lokalradion, 2. att beslutar att avslå regeringens förslag att lägga ned AM-sändarna i , och . () () () () () () () () () () HANS () () ()