ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G302303 · 1980-01-17 00:00:00 — av om subventionering av livsmedel Regeringen styr genom livsmedelssubventioner till stor del människors kostvanor. Att våra kostvanor inte är vad de borde vara behöver ingen sväva i tvivel om. Det räcker med alla de bantnings- och kostförslag som veckotidningarna redovisar och som utlovar goda resultat, om man äter si eller så. Fastekurer och hälsohem är också populära, och i radio har man program med läkare som svarar på lyssnarfrågor om kost och lämplig motion. Givetvis är allt detta ett bevis på att övervikten och vällevnadsproblemen är stora i . Det får ibland något nästan groteskt över sig, när man i samma tidning kan läsa om bristen på mat i många länder som inte kan tillfredsställa det elementära kravet hos människorna att få föda tillräckligt för att överleva dag från dag. Världssvälten är vårt ständigt dåliga samvete. av knapphet, när vi haft ransonering på socker, matfett, fläsk och kött var svenska folket friskare. Gall- och njurstensbesvär, hjärtinfarkter och hjärnblödningar minskade. Tänderna blev bättre. Fetman, som är en folksjukdom, drevs tillbaka. Det som då blev resultatet av ransoneringarna bör man också nu till viss del kunna åstadkomma med prisregleringar. Om det blir dyrare att äta söta kakor, karameller, choklad och feta livsmedel av alla slag, styr man över konsumtionen till billigare och nyttigare mat. Blir det billigare att äta potatis, övriga rotfrukter, grönsaker, grovt bröd, fisk, magert kött, lättmjölk och mager ost kan man styra matvanorna in på rätta vägar. Genom ett subventioneringssystem som gör bra mat billigare och dålig mat dyrare kan staten göra en stor insats för folkhälsan. Frågan är om vi har råd att låta bli? Sjukvården sorterar under , medan idrott och motion ligger under . Matpriserna påverkas av handels-, jordbruks- och finansdepartementen. Men bör inte en medveten hälsosatsning kunna göras av en beslutsam regering och riksdag. När den enskilda människans dåliga kostvanor leder till sjukdom som samhället skall klara av måste man börja över om inte största möjliga frihet för individen kan förenas med ett ansvar från staten att påverka konsumtionen. Om denna styrning innebär bättre kostvanor, bättre hälsa och minskade sjukvårdskostnader är detta en vinst både för den enskilde individen och för stat, landsting och kommun. Vi satsar mycket stora resurser på vår sjukvård. Frågan är om vi har råd att tära på dessa resurser genom att låta nedbrytande kostvanor motverka ansträngningarna för att få ett bättre hälsotillstånd för individen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av matsubventionerna i den riktning som i motionen anförs.
mot · G302304 · 1980-01-17 00:00:00 — av m. fl. om miljöskydd vid användning av kol För att minska vårt oljeberoende och för att kunna avveckla kärnkraften kan vår energiförsörjning ej utan alternativa energikällor. Hit hör kolet som ofta nämns som ett starkt alternativ till olja och kärnkraft, samt torv, flis och andra brännbara ämnen. Varje förbränning innebär en försämring av miljön. Förbränning av kol medför särskilt stora miljöproblem. Rökgaserna innehåller giftiga tungmetaller, svavel, kvävedioxid, cancerframkallande kolväten m. fl. Askan som förr flög ut genom skorstenen, avskiljs nu i filter och lagras i stora berg utanför kraftverket, och det är bra att askan inte går ut i luften. Askan innehåller emellertid giftiga tungmetaller som riskerar att lösas ut och förgifta grundvattnet. Omgivningen kring ett kolkraftverk nedsmutsas av koldamm. Koldioxiden som går ut i luften med rökgaserna kan vid stor kolförbränning öka koldioxidhalten i luften och enligt vissa experter medföra klimatförändringar. Problemen med kolet som energikälla är särskilt påtagliga genom de stora mängder som behövs för att ge en god effekt. Som exempel kan nämnas ett kolkraftverk i , som jag studerat. För att få ut 1 000 megawatts effekt behövdes i detta fall en förbränning av kol , eller 1 milj. kg kol dygnet runt! Att detta medför stora miljöproblem är givet. I vårt land har vi starka miljökrav och det med rätta. Befolkningen har rätt till skydd av liv och hälsa i bruket av alla energislag. Denna motion ägnar särskild uppmärksamhet åt bruket av kol som energikälla. De stora miljörisker som kolförbränning innebär och människors rätt till skydd gör att mycket höga krav måste ställas på kolhanteringen. Rening av råkolet genom fysikaliska metoder (tvättning, skumflotation) kombinerat med rökgasrening är ett sätt att minska miljöriskerna. Förbränning av kol i fluoriserad bädd kan förhindra svavelutsläpp och bör kombineras med spärrfilter med sådana egenskaper att utsläpp av t. ex. kvicksilver starkt reduceras eller helst förhindras. Det finns flera både våta och torra reningsmetoder av kol och rökgaser. Det är angeläget att redovisar vilka tekniska möjligheter vi nu har att få bort miljöriskerna med kolförbränning samt effekten och kostnaderna för detta. Att omfattande miljöbefrämjande åtgärder medför kostnader är klart, men detta får inte vara ett skäl för underlåtelse. De kända bästa metoderna för att skydda människors miljö och hälsa bör komma till användning. Många problem med kolförbränning är ännu olösta. en utökad forskning kring och utveckling av metoder vid användning av kol och andra brännbara energislag nödvändiga. Det är angeläget att nya och bättre metoder än de som används kommer i bruk. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar uttala 1. att användning av kol som energikälla sker på ett sådant sätt att skydd för människors liv och hälsa garanteras, 2. att forskning och utveckling av reningsmetoder för att uppnå dessa mål bör befrämjas. () () () () () () BO () ()
mot · G302307 · 1980-01-16 00:00:00 — Motion 1979/80:307 av om rätten till ersättning vid restriktioner i jord- och skogsbruk med hänsyn till naturvården Jord- och skogsbruket kommer ibland i konflikt med naturvårdens intressen. Det är därför oundvikligt att jord- och skogsbruket i vissa fall måste åläggas restriktioner av hänsyn till naturvården. Det är då viktigt att de jord- och skogsbrukare som hindras av dessa restriktioner i sin näringsutövning får skälig ersättning. Gällande ersättningsregler är vagt utformade. I princip gäller att rätt till ersättning föreligger vid avsevärt hinder i pågående markanvändning. Vad detta innebär i praktiken är dock ovisst. Vid tvist om rätten till ersättning kan frågan bli föremål för överprövning av tre olika organ, dvs. allmänna domstolar, regeringen och kammarrätten, beroende på vilken paragraf i naturvårdslagen som tillämpats. Skogsvårdslagen tillhandahåller ytterligare en variant för prövning av ersättningsfrågor. Det är en uppenbar risk att olika myndigheter använder lagstiftningen på olika sätt. Samma restriktioner bedöms på olika sätt i ersättningshänseende, beroende på vilken myndighet som prövar frågan. Det finns en risk att det leder till rättsosäkerhet. För att komma till rätta med rådande olägenheter bör överklagande av beslut om rätten till ersättning ske till en enhetlig besvärsinstans. För att undvika politisering och administrativt godtycke bör besvären avgöras av de allmänna domstolarna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lagändring så att de allmänna domstolarna skall utgöra ensam besvärsinstans vid prövning av ärenden angående rätt till ersättning för restriktioner i jord- och skogsbruket av hänsyn till naturvården.
mot · G302309 · 1980-01-17 00:00:00 — om de regionala utvecklingsfondernas företagsservice Den ökade satsningen på de regionala utvecklingsfonderna måste medföra skärpt uppmärksamhet på att fondernas service till små och medelstora företag blir så effektiv som möjligt. Därför bör såväl företagsservice som kreditverksamhet utformas i nära samarbete med berörda företag och deras organisationer. Erfarenheter och synpunkter från de företag som utnyttjat utvecklingsfondernas service bör spela en stor roll för inriktningen av verksamheten. När utvecklingsfondernas administration växer finns det annars en uppenbar risk att dessa blir tungrodda och byråkratiska och att den service man tillhandahåller blir alltför generell. Utvecklingsfonderna måste arbeta på ett sådant sätt att man verkligen når ut till våra minsta företag. En viktig förutsättning för ett bra samarbete mellan utvecklingsfond och företag är att man "talar samma språk. De som skall sköta kontakterna med företagen måste med andra ord känna till hur ett litet företag arbetar, förstå dess problem och möjligheter. Den form av företagsservice som en duktig och erfaren "samtalspartner kan förmedla är t. ex. mycket värdefull. Regelbunden och förtroendefull kontakt förebygger många problem och underlättar såväl planeringen som det dagliga arbetet. Utvecklingsfondernas personal borde också kunna hjälpa företagen med de ofta krångliga och tidskrävande kontakterna med myndigheter och organisationer. Utvecklingsfondernas service får inte bli krånglig och svåråtkomlig. Man måste på ett enkelt och okonventionellt sätt kunna ge råd och upplysningar, t. ex. om marknadsfrågor, produktutveckling eller exportverksamhet. Framför allt måste denna service utformas så att den uppfyller kraven också från de minst företagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de regionala utvecklingsfondernas service till de mindre företagen.
mot · G302312 · 1980-01-17 00:00:00 — av m. fl. om utbyggnad av skogsindustrin i I samband med att staten gick in i den krisdrabbade uttalades från sida att en utbyggnad av borde komma till stånd. En sådan utveckling måste te sig naturlig efter statens övertagande av aktiemajoriteten i företaget. Här skall vi inte teckna industriella förändringsbild. Den är väl känd. Konstateras kan emellertid att ingen del av vårt lands skogsindustriella områden genomgått en så dramatisk strukturförändring som . Detta ger anledning till särskilda insatser för att höja utvecklingspotentialen och stärka bygden . Under de hårda konjunkturåren var Väjafabriken enligt uppgift en lönsam enhet i . Detta ger en antydan om att det finns goda företagsekonomiska skäl för att satsa på fabriken. Genom en klok förstärkning av enheten i vidareförädlande riktning bör då en långsiktigt bestående industrienhet kunna skapas. Det är enligt vår mening ytterst väsentligt för att ett intensivt projektarbete kommer till stånd i syfte att skapa en långsiktigt positiv lösning för . Med enhetens läge vid har den en transportekonomiskt gynnsam position för att ta till vara det naturliga virkesflödet från , dvs. och dess biflödens fångstområden. Varje annat transportalternativ är dyrare att föra virket till industrierna i . Det virkesflöde som naturligen bör komma ner i mynningsvik stämmer väl överens med det virkesbehov som två långsiktigt utbyggda förädlingsindustrier i och kräver. Vad vi här sagt om innebär därför inte något hot mot de avsedda satsningarna i . Vi räknar med att båda dessa enheter kan skapas som långsiktigt bestående, förädlande enheter. Det är då givetvis angeläget att produktinriktningen blir sådan att enheterna inte dubblerar varandra utan snarare kompletterar varandra. Goda förutsättningar härför torde finnas. Under hänvisning till det ovan anförda hemställs att anåller att regeringen vidtar åtgärder för en snar utbyggnad av Väjafabriken i . () () BO () ()
mot · G302313 · 1980-01-16 00:00:00 — av m. fl. om inrättande i av ett regionalt investmentbolag Arbetsmarknaden i har drabbats av en rad varsel om nedläggningar eller inskränkningar vid olika industriföretag. Som de allvarligaste exemplen kan nämnas nedläggningen av Luxors fabrik i , den kraftiga nerdragningen av arbetsstyrkan vid , varsel av de anställda vid enhet i samt konkursen vid Slätte Möbler i . Enbart vid dessa företag berörs över 500 anställda. För att komma till rätta med de svårigheter som här nämnts krävs utöver det regionala näringspolitiska arbetet även centrala statliga insatser i form av punktvisa lokaliseringsstöd och. Länsorganens ansträngningar att utveckla de mindre och medelstora företagen behöver också förstärkas genom - utöver ökad medelstilldelning till utvecklingsfonden etablering av ett regionalt investmentbolag i länet. Det främsta syftet med en sådan etablering skulle vara att tillföra expansiva småföretag riskkapital för nyetablering av företag och för utveckling av nya produkter och nya exportmarknader vid existerande företag. Detta riskkapital skall alltså komplettera utvecklingsfondens arbete inom produktutvecklings- och marknadsföringsområdena. Regionala investment- eller utvecklingsbolag finns numera etablerade över praktiskt taget hela landet. har dock utelämnats i sammanhanget, på samma sätt som tidigare skett vid utlokaliseringen av statlig verksamhet. Utöver arbetsmarknads- och regionalpolitiska skäl talar sålunda starka rättviseskäl för att ett investmentbolag förläggs till länet. Detta bör lämpligen kunna ske i SVETAB:s regi. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anhålla att regeringen prövar möjligheten att inrätta ett regionalt investmentbolag med uppgift att främja de mindre och medelstora företagen i . () ()
mot · G302314 · 1980-01-16 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att trygga sysselsättningen vid i Sysselsättningsläget i inger oro. Inom är det särskilt allvarligt. har en verkstad i , som sysselsätter cirka 90 anställda. Framtiden för de anställda vid är trots finansiellt stöd till mycket oviss. Regeringen har genom sin proposition 1978/79:192 anvisat 175 milj. kr. till finansiell rekonstruktion av företaget. Rekonstruktionsarbetet inom har lett fram till att man har bantat en del av lagren och kundfordringarna. Soliditeten inom företaget är nu mycket bra, för att vara ett krisföretag. Trots detta finns det inget uttalat stöd för att trygga sysselsättningen vid fabriken i . Enligt vår mening bör staten ta sitt ansvar - och ställa krav på sitt insatta kapital. är att betrakta som en bransch med stora utvecklingsmöjligheter. finns kunnig personal och en modern produktionsapparat. Där finns också ett aktuellt produktsortiment och en god marknadsposition. Hemelektroniken inom kommer att öka . Ett bra sätt att utveckla företaget och tillvarata det kunnande som finns hos de anställda vore att överföra ägandet från Investeringsbanken till . För framtiden inom hemelektroniken och övrig elektronik bör staten ha ett avgörande inflytande. När det gäller denna bransch garanteras detta enligt vår mening bäst genom att inlemmas i . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framhållits om åtgärder för att trygga sysselsättningen vid Luxors fabrik i . () ()
mot · G302316 · 1980-01-17 00:00:00 — av m. fl. om verksamheten vid bryggeri i , m. m. AB Bryggerier ägs till av svenska staten. Verksamheten är lönsam, och koncernen redovisade exempelvis en vinst på drygt 70 milj. kr. Orter som har ett lokaliserat till sig borde, sett från dessa utgångspunkter, vara lyckligt lottade, och anställda vid sådana företag skulle inte behöva leva under nedläggningshot. Så är dock inte fallet. bryggeri i är ett exempel på ett sådant företag, som trots att det är beläget inom inre stödområdet har ett akut nedläggningshot hängande över sig. Ett 40-tal anställda vid företaget - f. d. , som övertogs av 1953 - blir vid en nedläggning friställda och helt utan chanser att kunna få något nytt arbete i regionen. Många är också äldre och lokalt bundna. Motiveringen till nedläggningen är heller inte att anläggningen i i och för sig är direkt olönsam utan motiveras med att det föreligger en överkapacitet vid koncernens stora anläggning i . Storleken av vinsten blir alltså utslagsgivande för var de olika industrierna skall vara lokaliserade. Detta synsätt kan inte accepteras. planer på att övergå till aluminiumburkar i stället för returglas är ytterligare en faktor som, förutom att det är slöseri med energi och resurser, också innebär ett dråpslag, inte bara mot bryggeri i utan mot övriga småbryggerier som har sin tillverkning baserad på returglas. Dessa planer måste stoppas, såväl av ovannämnda skäl som av miljösynpunkter. Hur kommer naturen att se ut sedan flera miljoner burkar, som därtill är onedbrytbara, har kommit i omlopp! Detta måste stoppas och en styrning mot allt större användning av returglas i stället ske, dels för att inte ytterligare försvåra för småbryggerierna, dels av resurs- och miljöskäl. Ett annat praktiskt sätt att stödja småbryggerierna är att ta bort eller i varje fall differentiera produktskatten. bryggeri i levererade exempelvis in 6,1 milj. kr. Den redovisade förlusten eller, rättare sagt, den redovisade lägre vinsten för koncernen uppgick till 2,4 milj. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att uttala att verksamheten vid bryggeri i bör fortsätta i någon form och med minst oförändrad personalstyrka, 2. uttala att planerna på övergång till engångsburkar av alumini1 1979180. um vid AB Bryggerier bör stoppas och att styrning mot större användning av returglas bör stimuleras. () () () ()
mot · G302317 · 1980-01-16 00:00:00 — av m. fl. om ett statligt program för varvtalsreglering av industrins pumpar m. m. För drift av pumpar, fläktar o. d. inom industrin används ca el. går de flesta pumpar på samma varvtal oavsett hur stort det nödvändiga pumparbetet är. En rad olika studier och utredningar visar att varvtalsreglering av industrins pumpar skulle kunna spara in el . Varvtalsreglering är i de flesta fall ekonomiskt lönsam för samhället. Kostnaden för varje inbesparad KWh kan skrivas av , vilket kan jämföras med den 25-åriga avskrivningstiden för nya kraftverk. Ändå kommer varvtalsreglering bara i undantagsfall till stånd. Det beror på att industrin kräver snabb och högsta möjliga avkastning på investerat kapital. Företagen föredrar också att i första hand använda sitt kapital för produktiva investeringar och rationaliseringsåtgärder i syfte att minska arbetskraftskostnaden. Från samhällsekonomisk utgångspunkt borde det vara en självklarhet att hushålla med energi så länge en inbesparad kilowattimme är billigare än en nyproducerad. För att utnyttja den tekniska potentialen för varvtalsreglering inom industrin anser kommunisterna att det är nödvändigt att genomföra ett planerat program för varvtalsreglering av industrins pumpar. De nödvändiga investeringarna bör finansieras genom hundraprocentiga statliga lån till normal ränta. Däremot behövs givetvis inga subventioner, eftersom åtgärden - finansierad på detta sätt - är lönsam även för företagen. Programmet för varvtalsreglering bör vara genomfört möjligt och senast . Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till program för varvtalsreglering av industrins pumpar, fläktar och liknande anordningar. (vpk) PER (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1* 1979/80.
mot · G302321 · 1980-01-17 00:00:00 — av m. fl. om studieresor som ersätts av försäkringskassorna För elever som är beviljade arbetsmarknadsutbildning ersätter kostnader för studieresor som ingår i utbildningen. Ersättningen utges i form av resekostnadsersättning och traktamente enligt bestämmelserna i allmänna resereglementet. Detta framgår av 21 § arbetsmarknadskungörelsen. Det kan emellertid vara svårt för att avgöra om en resa som ingår i utbildningen skall betraktas som en studieresa för vilken kostnaderna skall ersättas av . Studieresorna har ökat i omfattning. Man gör resor av många slag: hajker, friluftsövningar, naturstudier, studiebesök av olika slag, resor till större städer. För dessa olika typer av resor gör man sedan ersättningsanspråk hos , som har mycket svårt att bedöma angelägenhetsgraden hos de olika resorna och att göra en rättvis bedömning. Vid en sammanställning som gjorts av läns allmänna försäkringskassa har det visat sig att det är elever med utbildningsbidrag, dvs. elever med rätt till resekostnadsersättning och traktamente, som gör de längsta resorna, såväl som i avstånd. Elever som själva får bekosta sin utbildning väljer mer närbelägna alternativ till en lägre kostnad, trots att de går i samma utbildning. Detta gäller även en del elever som har familj. Man kan då ifrågasätta om dessa resor ingår i utbildningen och om de är ett krav för kursens genomförande. Den rikaste av studieresor svarar eleverna vid folkhögskolorna för. Genom folkhögskoleförordningen ges folkhögskolorna vida ramar inom vilka man själv får bestämma utbildningens inriktning. För att åstadkomma rättvisa regler för olika grupper av studerande och för att möjliggöra för försäkringskassorna att göra erforderliga och likartade bedömningar bör , arbetsmarknadsverket och utarbeta gemensamma anvisningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär översyn av reglerna för studieresor för vilka kostnaderna skall ersättas av försäkringskassorna. () ()
mot · G302322 · 1980-01-16 00:00:00 — av m. fl. om inrättande i av en statsverkets servicecentral Inom ramen för länsprojektet Y har i arbetats med uppslag kring bl. a. den offentliga sektorns möjligheter att stärka sysselsättningen i länets inland. Det bortfall av statlig sysselsättning som skett genom olika rationaliseringsåtgärder och den ringa kompensation som staten kunnat erbjuda gör det särskilt angeläget att speciella insatser kommer till stånd i inlandet. Ett av de projekt som Inland Y initierade gäller en servicecentral i . har på ett föredömligt sätt utrett möjligheterna att där inrätta en sådan central med kartteknisk inriktning. Verksamheten torde komma i gång . Det arbete som närmast kommer i fråga är digitaliseringsarbete för kartor samt viss stansning. Den avsedda servicecentralen på kartområdet ger obetydlig sysselsättning. Den är emellertid trots detta ett viktigt inslag i den vidgade offentliga verksamheten. Vi vill se den som en början till ytterligare sysselsättning. I anslutning till denna fråga vill vi hänvisa till att staten i arrangerat en servicecentral av inte obetydlig omfattning. Som vi förstått är det också möjligt att räkna med ytterligare en sådan central för administrativ och annan service i inlandet. Vi ser det som naturligt att det embryo som skapas i kan få bilda grunden för en sådan vidgad servicecentral. Under hänvisning till det anförda och till den särskilda utredning som lantmäteriverket lagt fram föreslås att beslutar anhålla att regeringen inrättar en statens servicecentral i , varvid samarbete bör kunna ske med den av lantmäteriverket skapade serviceenheten i .