ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G302953 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om egenföretagares personliga borgensåtagande Lagreglerna om medbestämmande i arbetslivet har medfört att arbetsgivarens beslutanderätt inskränkts i betydande grad. Allvarliga konsekvenser kan uppkomma för en arbetsgivare som är företagsägare - vilket är mycket vanligt i mindre företag - därigenom att han kan få svårigheter att garantera avtal med kunder och leverantörer. Företagaren har ofta med hus och hem tvingats gå i personlig borgen för att få de lån och krediter som behövs för att driva företaget. Han har vågat göra detta eftersom han planerat och tänkt sig en viss utveckling av företaget. Men med den inskränkta bestämmanderätten enligt medbestämmandelagen kommer han inte personligen att kunna svara för sina borgensåtaganden. har tidigare behandlat egenföretagarens personliga borgensåtaganden. skrev utskottet följande: Utskottet delar uppfattningen i föreliggande motioner, att kraven på lånesäkerhet kan framstå som onödigt hårda och understundom orättvisa ur företagens synvinkel. Utskottet slog dock fast att något särskilt uttalande från sida i denna fråga synes inte vara påkallat. För att undvika de negativa effekter medbestämmandelagen kan få för nyetableringar och expansion inom svenskt näringsliv bör enligt vår mening kravet på borgen vid lån från statliga institutioner begränsas till att gälla endast företagsinteckningar och icke som f. n. den egna företagarens personliga ägodelar. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning om egenföretagarens personliga borgensåtagande enligt vad som i motionen anförts. PER () ()
mot · G302956 · 1980-01-24 00:00:00 — om förbud mot export av kärnreaktorer m. m. All export av kärnreaktorer och kärnreaktorteknologi från vårt land bör upphöra, vilket en seger för linje 3 vid folkomröstningen skulle innebära. Enligt tidningsuppgifter har exportkreditnämnden (EKN) åtagit sig att garantera för Asea-Atoms offert på en reaktor till . Det är alltså ovisst om en sådan beställning kan effektueras. En sådan affär är från alla synpunkter tvivelaktig. har inte kärnkraft i sitt energisystem. Landet har inte undertecknat avtalet om icke-spridning av atomvapen. Denna farliga och dyrbara energikälla, som alla partier i vårt land säger sig vilja avveckla, kan inte bidra positivt till landets utveckling. är ett strategiskt mycket känsligt område. Dess roll som NATO:s östligaste utpost gör det till ett land som lätt kan komma att dras in i internationella konflikter. Vidare är ett land som mot folkrätten och FN.s resolutioner illegalt ockuperar en del av ett annat suveränt land, nämligen . Enligt samstämmiga internationella bedömare är det politiska läget i f. n. kaotiskt. Det ekonomiska läget är om möjligt ännu värre. skriver t. ex. i nr 2/80 att landet står på randen till anarki och bankrutt. Inflatiohen uppgår till . Man har vid olika tillfällen vägrats internationella krediter med hänsyn till den bottenkörda ekonomin. har det politiska våldet krävt mer än 2 400 liv. omkommer fortfarande ca 300 personer genom olika terror aktioner. 7 000 turkar har polisbevakning dygnet runt (SvD 27/12). Undantagstillstånd råder i 16 provinser. EKN har till uppgift att inom de av statsmakterna angivna riktlinjerna mot premie ikläda staten ansvar för att täcka vissa risker för utebliven betalning som kan uppstå vid export. Med nuvarande riktlinjer har det alltså varit möjligt att till ett företag garantera risken i samband med en export, värd . Dessa riktlinjer bör ändras. Det är inte rimligt att ett så stort åtagande kan göras av en nämnd utan regeringens godkännande. Med anledning av det anförda hemställs att beslutar 1. att förbjuda export av kärnreaktorer och kärnreaktorteknologi från vårt land, 2. att ändra riktlinjerna för exportkreditnämnden så att projekt alltid underställs regeringen.
mot · G302957 · 1980-01-24 00:00:00 — av och om energisparande åtgärder Regeringen föreslår att statens industriverk (SIND) skall kunna ge stöd till införande av ny energiråvara inom industrin, inom transport och samfärdsel eller inom övrigt näringsliv. Detta är ett av fem äskanden som framförs i en skrivelse till regeringen från SIND . Det förefaller vara ett viktigt sätt att så snabbt som möjligt minska vårt beroende av importerade bränslen. Metanol och andra drivmedel, som kan tillverkas av inhemska råvaror, kan därmed snabbt introduceras för att öka försörjningstryggheten samt minska luftföroreningarna och den negativa bytesbalansen. I samma skrivelse meddelar emellertid SIND att pengarna är slut på budgetposten varur detta stöd skulle utgå, nämligen E 5. Energibesparande åtgärder inom närlingslivet m. m. SIND bedömer att ytterligare ca 140 milj. kr. behövs för innevarande budgetår för att klara den uppgift man tilldelats av staten. har verket fått ansökningar till eller vetskap om flera mycket stora projekt, vilket borde innebära att stora mängder olja kan sparas om resurser sätts in. Erfarenheten av bidragsgivningen har varit mycket positiv. Ca en miljon ton olja kommer att sparas för en insats på ca . I jämförelse med det nuvarande oljepriset och med investeringskostnaderna för ny elproduktionskapacitet blir det från samhällets synpunkt utomordentligt fördelaktigt om industrin investerar för att ta till vara energin bättre. Företagen har emellertid ofta stora investeringsbehov som bedöms ännu nödvändigare för själva produktionen än för minskad energikostnad. De kan därför inte prioritera energihushållningsinvesteringar utan samhällets aktiva medverkan. Denna medverkan kan sannolikt med fördel delvis omformas från direkta bidrag till specialdestinerade lån. Ur samma anslagspost går också stöd till prototyper och demonstrationsanläggningar som är viktiga från energiförsörjningssynpunkt. Det är självfallet mycket angeläget att nya idéer till maskiner och system som tar till vara energi bättre eller tar till vara förnybara energikällor kan stimuleras och föras fram till det utvecklingsstadium där företag vill börja marknadsföra och producera dem. Goda produktidéer är ett livsvillkor för näringslivet. Energiområdet är, med de nya högre energipriserna, sannolikt det intressantaste området för nyskapande som vi har. Det är här fråga om en framåtsyftande och god investering från samhällets sida, inte en utgift. Tillräckliga resurser måste ställas till förfogande. Eftersom det råder en bred politisk enighet om att det är angeläget att industrins energianvändning effektiviseras, är vi övertygade om att det går att finna lämpliga former för detta. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas för att satsningar på energisparande åtgärder inom näringslivet och prototyper och demonstrationsanläggningar kan fortsätta utan förminskning så att alla från energihushållningssynpunkt välmotiverade projekt kan genomföras.
mot · G302958 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. har utrett kalkbruksindustrins framtid. Man befarar en minskad användning av kalk av god kvalitet. Jordbruket kommer att behöva mer kalk, och naturvården behöver motarbeta försurningen av sjöarna genom kalkning. Men där räcker det med kalk av lägre kvalitet. Denna utredning är inte tillräckligt offensiv. Man ser bara till nuvarande behov och söker inte nya framtidsmöjligheter. Kalk som passar till kvalificerade ändamål inom industrin är en naturtillgång som bör tas till vara till fullo. Det gäller att finna också nya användningsområden. En ny utredning bör tillsättas tillsammans med företrädare för branschen för att offensivt klarlägga kalkindustrins framtida utvecklingsmöjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning om kalkindustrin i enlighet med vad som framförts i motionen. () ()
mot · G302959 · 1980-01-23 00:00:00 — av m. fl. om lokalisering till av ett produktutvecklingscentrum Frågan om inrättande av ett produktutvecklingscentrum i har varit aktuell under hela andra . Från början väcktes tanken av den grupp som tillsattes av regeringen med särskild uppgift att bevaka arbetsmarknadsfrågorna i Linköpingsområdet. Naturligtvis är avsikten att ett produktutvecklingscentrum skulle ge stöd och service till företag i hela regionen. Följande redovisning kan lämnas rörande frågans handläggning. 1976 Arbetsgruppen föreslår industridepartementet att inrätta ett produktutvecklingscentrum i . 1977-1979 i utvecklar förslaget till ett led i länets regionalpolitik och tar upp frågan i de årliga regionalpolitiska länsrapporterna. 1978 Regeringen uppmärksammar i propositionen om teknisk forskning och utveckling det förslag som lagts fram från /och menar att ett led i förslagets genomförande bör vara att stärka kontaktsekretariat. Denna tanke har inte förverkligats. 1978 Styrelsen för teknisk utveckling (STU) uppdrar åt professor vid att mer i detalj utforma ett förslag till produktutvecklingscentrum i . 1979 Med professor material som underlag utformar utvecklingsfonden ett förslag till organisation i stiftelseform och redovisar stadgar och finansiering för centrets verksamhet. 1979 Förslaget går till , kommunerna och industridepartementet för ställningstagande. De två förstnämnda intressenterna och finansiärerna ställer sig positiva medan industridepartementet avvisar förslaget efter yttrande från industriverket. 1980 sammanträder , utvecklingsfonden, och länets kommuner och når efter diskussion fram till den samstämmiga uppfattningen att ärendet fortfarande har hög aktualitet och att ansträngningar skall göras att med de krafter som finns inom länet fullfölja intentionerna att etablera ett produktutvecklingscentrum i . Den allmänna industriella situationen i och gör det nödvändigt att konkreta insatser sätts in. Som tidigare framhållits finns i regionen betydande vetenskapliga och tekniska resurser som gemensamt bildar en gynnsam bas för ett produktutvecklingscentrum. Också utanför industrisektorn har staten under gjort stora investeringar såväl i avancerade utrustningar som i mänsklig kompetens i . Vi anser att dessa samlade resurser måste tillvaratas för att främja sysselsättning och utveckling. Som framgår av ovanstående redovisning är de regionala intressenterna ense om att tanken på ett produktutvecklingscentrum i bör genomföras. Staten bör nu ge sitt stöd utan ytterligare dröjsmål. har f. ö. - /78 - uttalat att så bör ske. Detta uttalande har emellertid ännu ej gett något konkret resultat. Under hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett produktutvecklingscentrum möjligt inrättas i . () () ()
mot · G302960 · 1980-01-23 00:00:00 — av m. fl. om statlig styrelserepresentation i Utvecklingen på läromedelsområdet kännetecknas på producentsidan av en allt starkare koncentration till ett litet antal storföretag. Så t. ex. har en utredning som gjorts av statens pris- och kartellnämnd visat att var marknadsandelen för de tio största företagen på området i det närmaste . De fem största företagen svarade enligt samma undersökning för en marknadsandel på . ökade de tre största koncernerna sin marknadsandel med (1976 mot 1970). Det största företaget, , svarade ensamt för en tredjedel av den totala läromedelsmarknaden . Om man räknar samman de läromedelsföretag som i form av en särskild division ingår i Esseltekoncernen , och Generalstabens Litografiska Anstalt - till ett företag kommer de fyra största läromedelsproducenterna upp till en marknadsandel av . Av denna dominerar Esseltekoncernen helt marknaden med inemot hälften av den totala försäljningen. Marknaden kan således, enligt koncentrationsutredningens kriterier, betecknas som fåtalsdominerad. Den absoluta huvuddelen av läromedelsföretagens produkter säljs till stat, kommun och landsting. Dessa har inga möjligheter att påverka kostnadsutvecklingen utan tvingas i princip att erlägga de kostnader som företagen begär. För kommunernas del är utgifterna för läromedel en betydande kostnadspost. Företagens totala försäljning uppgick till drygt 360 milj. kr. Lönsamheten anses vara god. Genom den marknadsdominerande ställning som Esseltekoncernen har på läromedelsområdet, vilket nästan helt bekostas av allmänna medel, finns det särskilt starka skäl till insyn i detta företag. ingick därför i styrelsen för två samhällsrepresentanter. Med den borgerliga regeringens godkännande ändrades bolagsordning så att samhällsrepresentanterna uteslöts. Vi anser det angeläget att staten får insyn i det företag som är marknadsledande på ett område som i det närmaste helt är inriktat på den offentliga sektorn. Därför föreslår vi att den statliga styrelserepresentationen i skall återinföras. 1 1979/80. Mot bakgrund av vad som anförs i motionen hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om statlig styrelserepresentation i styrelsen för . () ()
mot · G302962 · 1980-01-22 00:00:00 — av och om inrättande av ett har under detta sekel på ett avgörande sätt med sin elkraft och de stora exportinkomsterna från länets råvarukällor medverkat till hela landets höga materiella standard. har länet befunnit sig i en nära nog permanent ekonomisk kris, som tagit sig uttryck i hög arbetslöshet och stora flyttningsförluster. De dominerande företagen i är statsägda. Dessa har genom sina stora vinster tillfört statskassan betydande belopp. Tyvärr har icke kapital avsatts för en vidareförädling av länets råvarutillgångar. Dessa sysselsättningsskapande åtgärder har följaktligen gått länets arbetssökande befolkning förbi. På vattenkraftens område har den utbyggda vattenkraften i Lule älv tillfört utomordentligt stora vinster, vilka i betydande utsträckning använts, dels till investeringar i andra regioner och andra kraftslag, dels direkt till statskassan. För övriga kraftföretag i landet gäller i de flesta fall att dessa ägs av kommuner och industrier inom berörda regioner. De vinster som sådana kraftföretag lämnat har där kunnat användas för att utveckla ett starkt näringsliv. Där kraftverksrörelse kombinerats med industriföretag har det oftast visat sig att konjunktursvackor icke påverkat industrin på samma krisartade sätt som i övriga företag. De tunga och energikrävande industrier i statens ägo som finns i skulle med säkerhet aldrig varit så hårt drabbade av tillfälliga kriser om dessa själva ägt ett kraftproducerande företag. I den nu aktuella energisituationen finns också anledning att aktualisera andra energikällor, av vilka det finns riklig tillgång i . Oljeförbrukningen i länet har legat /år. Denna skulle kunna minskas högst väsentligt. Vid i sker en ständig förbränning av gas, värderad till 22 milj. kr./år. Denna energi skulle i en fjärrvärmeanläggning kunna förse centralort med värme. Tyvärr har man ännu icke kunnat anvisa medel för ett sådant fjärrvärmesystem. Den stora tillgången på torv i är ännu helt outnyttjad. Förutom de energivinster som dessa kan ge skulle också ett stort antal arbetstillfällen kunna skapas, främst i inlandet och där stora torvtillgångar finns. Framställningen av metanol är också en sak där olika råvaror såsom ved, torv och masugnsgas kan användas. Med de stora naturtillgångar som finns i ges goda förutsättningar att där placera en produktionsanläggning för metanol. För att stärka de norrbottniska industriföretagens konkurrenskraft, samt på ett samlat och rationellt sätt tillvarata den rikhaltiga mängd av energitillgångar som finns i , bör därför ett komma till stånd. samlade resurser i skall därvid utgöra grunden för detta energiföretag. På detta sätt skulle en av de stora tillgångar som finns i länet kunna användas för en välbehövlig utveckling inom länets näringsliv. En utredning bör tillsättas som föreslår formerna för ett sådant energiföretag. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning om energisituationen i samt därefter förelägger förslag i ärendet.
mot · G302963 · 1980-01-24 00:00:00 — av och om strukturförändringar i skogsindustrin Alltsedan världsmarknaden för skogsindustriprodukter kom ur balans har fabriksnedläggningarna duggat tätt i de redan tidigare av arbetslöshet drabbade skogslänen. Tusentals människor har genom nedläggningarna ställts utan arbete. Inom skogsbruket har också genom rationaliseringar tusentals människor förlorat sina arbeten. Men nedläggningarna drabbar inte bara de anställda. Även kommunerna ibland hela regioner - i skogslänen får stora svårigheter att leva vidare därför att näringslivet är ensidigt och den nedlagda industrin ofta varit den största och ibland den enda arbetsplatsen på resp. ort. Det län som drabbats hårdast av fabriksnedläggningar inom skogsindustrin är . De anställda inom skogsindustrin har åter börjat oroa sig för vad som sker. En ny våg av strukturförändringar är på väg. Råvarutillgången anges som skäl till förändringar. Särskilt stor är oron i och , eftersom diskussioner pågår om skogsindustriernas framtid i dessa kommuner. Bara i dessa två nämnda kommuner innebär de diskuterade nedläggningarna ett direkt sysselsättningsbortfall i storleksordningen tusentalet anställda. klarar inte ytterligare sysselsättningsminskning. Att vissa strukturförändringar ändå måste ske är oundvikligt, men vi kan inte acceptera en planlös utslagning av fabriker. Olika alternativ för att behålla sysselsättningen måste prövas, bl. a. möjlighet till vidareförädling och att arbeten skapas genom ersättningsindustrier. I det arbetet skall förutom företaget och de anställda också samhället delta, detta för att de samhällsekonomiska synpunkterna skall bli beaktade och för att eventuella ekonomiska åtaganden från samhällets sida skall kunna göras i ett skede då industrins alla möjligheter till överlevnad inte är uttömda. Kravet måste vara att inga nedläggningar får ske förrän annan sysselsättning kan erbjudas. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att bemyndiga regeringen att ta initiativ som syftar till att ingen nedläggning av skogsindustriell verksamhet får ske i förrän beslut om ersättningssysselsättning fattats.
mot · G302964 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om den framtida användningen av fasta bränslen Som vi alla vet är barrskogstillgångar intecknade av landets skogsindustrier. Skogen har en avgörande betydelse för landets ekonomi, utrikeshandel och sysselsättning. Skogen är också en omistlig naturtillgång och har stort värde för rekreation och friluftsliv. I debatten om vår framtida energiförsörjning har från flera håll hävdats att all den energi vi behöver finns i . Den stora tillgången är skog. och odling av särskilda energiskogar skulle vara ett ordentligt tillskott. När man nu måste forska för framtida energiförsörjning anser vi det mycket angeläget att alla tänkbara ekonomiska och miljömässiga konsekvenser undersöks. De eventuella negativa miljöfaktorer vid odling av energiskog som kan uppstå av gödsling och utdikning m. m. måste undersökas parallellt med forskningsarbetet. Satsningarna på fliseldning måste få till resultat att tillgången på råvara för vår massa- och pappersindustri minskar. Detta kan få många icke önskvärda konsekvenser, eftersom all tillgänglig råvara behövs för industrins nuvarande kapacitet. Det behöver redan nu göras klart vilka konsekvenser en minskad råvarutillgång för industrin får, såväl för sysselsättningen som för landets handelsbalans. En framtida ökad flis- och torvanvändning kan komma att ställa stora krav på både transport och lagringsförhållanden. Det måste vara angeläget att klarlägga om det kan anses lämpligt att använda t. ex. flis över hela landet eller om man bör göra bränslezoner, där man i en zon använder flis, i en annan torv och i en tredje vind eller något annat för att klara energiförsörjningen. - Fasta bränslen behöver stora utrymmen för både lagring och transporter. Torvanvändning kan ju också skapa miljöproblem i form av utdikningar och förändringar när det gäller vattenlagringen. För att minska behovet av färskt virke borde förutsättningarna för användning av rivningsvirke till flis undersökas. körs stora mängder rivningsvirke till soptippar eller bränns utan att tas till vara. Detta virke är torrt och borde av den anledningen vara fullt användbart som bränsle. I tider med knapphet på råvara för industrin och ökande behov av virke för flisframställning, vare sig det skall tas från energiskogar eller från våra andra skogar, behöver verkligen alla möjligheter att spara på råvaruåtgången undersökas. Alla de svårigheter sorn kan komma att möta oss vid ökad användning av flis och torv bör klarläggas innan vårt beroende blir alltför stort. Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att hos regeringen hemställer att en utredning tillsätts som kartlägger de i motionen anförda frågorna när det gäller framtida användning av fasta bränslen. () ()
mot · G302965 · 1980-01-24 00:00:00 — av om Luxors framtid befann sig i akut kris. Företaget tvingades inställa sina betalningar. övertog för en symbolisk summa av . Investeringsbankens primära uppgift har varit att rekonstruera företaget finansiellt. Regeringen har genom sin proposition 1978/79:192 anvisat 175 milj. kr. till finansiell rekonstruktion av företaget. Företaget har framgångsrikt bedrivit sin verksamhet i . expanderade företaget mycket kraftigt och kunde redovisa en personalstyrka på över 2 000 anställda. Det var framför allt tillverkningen av färg-TV som bidrog till den kraftiga uppgången och stora utbyggnaden. För att klara företagets stora behov av personal startades en tillverkningsenhet i , som sysselsätter 90 anställda. I liksom i har företaget en avgörande betydelse för sysselsättningen; strukturen på tillverkningen har varit väl lämpad för att ge sysselsättning åt kvinnor och ungdomar. Orsaken till krisen vid var att TV-marknaden började bli mättad och att konkurrensen från lågprisländerna ökade. köpte upp en rad europeiska distributionsbolag. Det bidrog också till att försvaga företagets ekonomi. är tillsammans med två av de få företag som ägs inom landet och som utvecklar elektroniken och datoriseringen, varför företaget har stort intresse för den branschen. Elektroniken måste också ses som en viktig del, inte bara för det svenska näringslivet utan i lika hög grad i vad gäller kontroll och bevakning över dess användningsområde. Hemelektroniken kommer att vara en sektor som kommer att öka . representerar goda kvalitéer i form av ett stort kunnande bland de anställda. Detta har konstaterats i gjorda analyser av företaget. Uppfattningen finns att Luxors kunnande på elektronikens område kan vidareutvecklas till att omfatta andra produkter än radio och TV. De anställda vid anser att många skäl finns för att samhället och de anställda kommer att ha möjligheter till inflytande och kontroll över tillverkningen så att tekniken kommer till samhällets bästa. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande Luxors framtid 1. beträffande behovet av välutvecklad teknik på elektronikens och datoriseringens område, 1979/80:965 13 2. beträffande Luxors avgörande betydelse för sysselsättningen i och .