mot · G302668 · 1980-01-20 00:00:00 — av ni fl. För sin framtida utveckling är landets industri och hantverk i högsta grad beroende av att rekrytera utbildad arbetskraft. Beaktar man dessutom reformer som bl. a. sänkt pensionsålder och ökade möjligheter till förtidsoch delpensionering framstår detta behov ännu klarare. Skillnaden mellan gymnasieskolans utbud och behovet av utbildad arbetskraft gör att företagen är tvingade att försöka utbilda egen arbetskraft. Med tanke på konjunkturläget och höga utbildningskostnader sker detta i liten omfattning. Det resterande personalbehovet måste därför tillgodoses med outbildad arbetskraft och därpå följande effekter, små arbetscykler, hög pesonalomsättning, risker för yrkesskador m. m. För att belysa de angivna förhållandena kan följande uppgifter beträffande situationen för exempelvis livsmedelsindustrin stämma till eftertanke. I denna betydelsefulla bransch är 70000 75000 personer sysselsatta och det årliga rekryteringsbehovet av personal är av antalet anställda. Gymnasieskolans livsmedelstekniska linjer och specialkurser ger livsmedelsindustrin ett årligt tillskott av grundutbildad arbetskraft endast motsvarande 23 °/(io av antalet anställda! har under /78 beviljat totalt 900 bidrag för hantverks- och byggnadsyrken och 16 för livsmedelsindustrin. För livsmedelsindustrins vidkommande innebär detta en tilldelning motsvarande av det totala anslaget för /78 med 900 bidragsrum. Behovet av och intresset för lärlingsutbildning torde vara mycket stort då denna utbildningsform har lång tradition samt alltid lagt grunden till gediget yrkeskunnande och god yrkesskicklighet, ett förhållande som ofta understryks av berörda intresseorganisationer, personalrekryterare och fackliga företrädare. Rutinerna kring lärlingsutbildningen skall enligt riksdagsbeslut (UbU 1978/79:40) ändras. Fr. o. m. den skall de kommunala skolstyrelserna administrera bidragsgivningen. Föredragande statsrådet redovisar i årets budgetproposition att "förslaget innebär att försöksverksamheten skall ersätta nuvarande statsunderstödd lärlingsutbildning. 1 fråga om lärlingsutbildning som har påbörjats före den bör emellertid för hela utbildningstiden tillämpas nuvarande statsbidragssystem. liksom i huvudsak också de därmed sammanhängande reglerna om bl. a. tillsyn och företagarens åligganden. Storleken av statsbidraget till lärlingsutbildning och grundbidragets förhållande till lärlingslönen framgår av nedanstående uppställning. ningen baseras på en årsarbetstid samt att lärlingsutbildningen omfattar . Lärlingslönerna är de från aktuella inom bageri- och konditoribranschen. Summa Per tim.* Summa Kronor Kronor Kronor Per tim.* Summa Kronor Kronor 2000 0,42 1200 2700 0.56 1600 4 500 0,94 2600 0,25 3 200 0,33 4 300 0.54 7050 *årsarbetstid = Tabellen visar mar). genomsnittsbidraget för hela treårsperioden (4800 tim Lärlingslön inkl. soc. Summa Per tim. Kronor Kronor Summa Per tim. Kronor Kronor Bidraget täcker ej på något sätt kostnader för instruktörer, undervisningsmaterial, lokaler, utrustning m. m. Om bidraget ställs i relation till anslagen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder t. ex. beredskapsarbete för ungdomar - framstår blygsamheten i ännu mer öppen dager. 1 enlighet med godkännande (prop. 1977/78: 164, AU 1977/ 78: 40) får företag som ordnar praktikplatser för ungdomar i form av s. k. enskilda beredskapsarbeten bidrag av kostnaderna! När man sålunda av sysselsättningspolitiska skäl ger bidrag om av kostnaderna för beredskapsarbeten, syftande till att bereda ungdom mellan praktisk erfarenhet från arbetslivet, är det ganska svårförståeligt att ett företag som ger ungdomar en treårig yrkesutbildning inte skall få åtminstone samma ersättning som företagen får om de utan nämnvärda förpliktelser ger ungdomar sysselsättning! Vi anser att man i stället borde utge stöd till reguljär företagsintern utbildning, vilken ger ungdomarna en mer adekvat yrkesbakgrund. Detta på grund av att bl. a. lärlingsutbildningen sker enligt fastställda läroplaner och under översyn av . Vi föreslår därför att bidrag skall utges för lärlingsutbildning även på gymnasieorter, att antalet bidragsrum för lärlingsutbildning utökas och att bidragets storlek ställs i paritet med de bidrag som utgår i samband med 1979/80: 668 arbetsmarknadspolitiska åtgärder, och att man i första hand utnyttjar de reguljära utbildningsmöjligheter som finns för ungdom inom företagen. Om en ökad satsning på reguljär lärlingsutbildning kan komma till stånd torde motsvarande behov av att inrätta beredskapsarbetsplatser kunna minska. Vi föreslår därför att den av oss föreslagna höjda ersättningen finansieras genom motsvarande minskningar på det arbetsmarknadspolitiska anslaget till beredskapsarbete. Med anledning av vad som anförts hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om höjningar av anslagen till lärlingsutbildning 2. att beslutar uttala att en höjning av bidragen till lärlingsutbildning finansieras genom motsvarande minskningar pä anslagen till anordnandet av beredskapsarbeten. () GOTE () HANS NYHAGE (m) BJORN KORLOF(m) L. i ()