mot · G302173 · 1980-01-10 00:00:00 — Motion 1979/80:173 av m. fl. om förstatligande av bilindustrin, m. m. Den svenska bilindustrin - och - har stor betydelse för den svenska samhällsekonomin. De båda företagens försäljning uppgick till ca eller av den svenska industriproduktionen. Företagens investeringar motsvarade av de samlade svenska industriinvesteringarna detta år och exporten av produkter från översteg och svarade därmed för av den svenska industriexporten. Inom sysselsatte och SAABScania detta år 78 000 personer i sin egen verksamhet. Ytterligare ca 60 000 personer sysselsätts inom underleverantörs- och återförsäljarleden. För företag av en sådan storlek och med en sådan betydelse för den svenska samhällsekonomin vore det naturligt om det svenska samhället - stat och kommuner - hade ägandet och det avgörande inflytandet över den framtida inriktningen. Så är nu inte fallet. I stället pekar utvecklingen på en motsatt tendens. Den svenska bilindustrin samarbetar allt mera internationellt och det utländska kapitalinflytandet över svensk bilindustri ökar. Det senaste exemplet är Volvos knytning till franska . säljer av aktierna i till med möjligheter för det franska bolaget att ytterligare förvärva av aktierna. har å sin sida fått möjlighet att köpa av aktierna i finansieringsbolaget . samarbetar med italienska /Lancia och man planerar gemensam utveckling av en hel personvagn för 1980-talets andra hälft. Vid sidan av dessa stora samarbetsavtal finns flera mindre. har avtal med och om utveckling, konstruktion och tillverkning av personvagnsmotorer. har avtal med om konstruktion och tillverkning av dieselmotor. har för 96-modellen köpt motorer från tyska . svarar i för försäljningen av bilmodeller liksom av /Lancias Autobianchi och . Samarbete över nationsgränserna förekommer förstås också utländska biltillverkare emellan. , och Alfa har gemensam tillverkning av lätta dieselmotorer; och NSU () utvecklingssamarbetar i det gemensamt ägda Comoto; och har viss samverkan på forskningsområdet i det delägda DAG (Deutsche Automobil Gesellschaft). Listan kan göras längre. Samma tendenser till samarbete över gränserna finns för övrigt på lastvagnssidan. Det är sannolikt att de europeiska bilföretagen kommer att fortsätta att knytas fastare samman genom olika slags avtal och genom köp och samgåenden, medan man till synes konkurrerar om köparna av personbilar. Ett eller ett par stora överstatliga bilföretag i är ingen osannolik framtidsprognos inom de närmaste decennierna. Genom sin transnationella karaktär kommer dessa företag att vara omöjliga att påverka för enskilda nationer. I stället kommer hela nationer att vara i händerna på dessa företag när det gäller sysselsättningen. Nationerna kommer att tvingas att acceptera de villkor bilföretagen ställer upp. har svenska staten inte gjort något för att motverka en sådan utveckling. Man låter här, liksom i andra industripolitiska sammanhang, marknadskrafterna råda och hoppas att dessa skall spela på ett för svensk sysselsättning lyckosamt sätt. kommunisterna kan inte acceptera den brist på framtida samhällsplanering som är utmärkande för den svenska industripolitiken. För svensk bilindustri kommer den att vara förödande. Den svenska bilindustrin och användandet av personbilar och lastbilar måste inordnas i ett övergripande transportpolitiskt program som skall ha som mål att personer och gods skall transporteras på billigaste, miljövänligaste och mest ändamålsenliga sätt. Den svenska bilindustrins framtid kan inte ses isolerat från den trafikpolitik som förs. fattas beslut på flera olika departement som får inverkan på den svenska bilindustrin. Detta utan att den svenska staten har något ansvar för eller något inflytande på denna industris framtid. Lösningen på detta problem är inte att bilindustrins företrädare gör uppvaktningar och ställer sysselsättningsultimatum. Lösningen är i stället att det svenska samhället övertar ägandet av och ansvaret för den svenska bilindustrin. Det självklara samhälleliga ägandet av svensk flygindustri kan då också bli verklighet om Flygmotor och SAAB-Scanias flygdivision överförs i samhällelig ägo. Dessa delar av bilföretagen är ju helt beroende av samhälleliga beslut och samhällelig finansiering. Ett samhälleligt övertagande av bilindustrin måste vara ett första steg i en rad åtgärder för att successivt minska privatbilismen, bygga upp en god kollektivtrafik och garantera sysselsättningen vid de inhemska bilföretagen. Följande åtgärder anser vpk som nödvändiga i en sådan utveckling: Samhälleligt övertagande av AB och . I samarbete med de fackliga organisationerna påbörja samverkan mellan i syfte att slå samman dem till ett företag. Tillsammans med de fackliga organisationerna upprätta planer över alternativ produktion för den del av bilindustrin som inte behövs för den produktion som finns inom bilindustrin (utifrån prognoser över behovet av person- och lastvagnar). Forskning och utveckling inom de båda företagen inriktas på framtagning av en liten, energisnål och miljösäker personvagn. Ökade och förändrade statsbidrag för utbyggnad av kollektivtrafiken i tätorterna. Skärpta bestämmelser för avgasrening i bilarna. Så snart det är möjligt övergång till andra drivmedel än bensin, exempelvis metanol och gas. Kommunalisering av eller kommunalt ansvar för taxiverksamheten. Omedelbar övergång till metanoldrift av taxi, polisbilar m. fl. transportfordon, som befinner sig i statens och kommunernas ägo. stopp för bilkörning, som inte är av ren nyttokaraktär i de stora städernas citykärnor. total minskning av privatbilismen, framför allt i städer och tätorter, till förmån för kollektiva transportmedel. Ökad satsning inom bilindustrin på forskning, utveckling och tillverkning av kollektiva transportmedel i samarbete med storstadskommunerna. Ovanstående åtgärdspunkter är led i en ny transportpolitik, där varje transportgren utnyttjas på ett förnuftigt och från samhällssynpunkt lönsamt sätt. Första förutsättningen för att kunna genomföra en sådan transportpolitik är att den industri och de transportmedel som berörs befinner sig i samhällets ägo (1,8). Från samhällsekonomisk synpunkt är det också slöseri med forskningsoch utvecklingsresurser att ha två bilföretag som parallellt sysslar med samma typ av forskning och utveckling. måste därför och slås samman till ett företag (2). Sammanslagningen och den rationalisering som kan bli följden måste förstås ske i en sådan takt att inte sysselsättningen vid de orter, där bilindustrin finns, drabbas. Det kommer därför att bli nödvändigt att tillverka andra produkter än vad som tillverkas inom bilindustrin vid många av dessa företagsenheter. Framtagning av en plan för alternativ produktion (3) är därför nödvändig . Dels av ovannämnda skäl, men också eftersom tillverkningen av framför allt personvagnar kommer att minska med ovan nämnda inriktning av transportpolitiken. Personbilen kommer även att spela en roll i det svenska transportnätet. Den är oersättlig som transportmedel i glesbygden och för att nå ensligt belägna fritidsområden etc. Däremot måste förstås ägandet av personbilen inte nödvändigtvis vara privat och den ohämmade privatbilismen, som den ser ut , stoppas. Det är dyrt energi- och resursslöseri när människor åker en och en i sina privata bilar till och från arbetet, till och från större tätorter, från förort till city för shopping, bio- eller teaterbesök. Den enskildes val av transportmedel är beroende av samhällets politik. Det visar bl. a. tillströmning av resande med tåg och flyg efter prissänkningarna. uppmuntras bilåkning till och från arbetet, eftersom dessa kostnader är avdragsgilla vid beskattning. Personbilen kommer som sagt att spela en roll i det svenska transportnätet, i alla fall inom en överskådlig framtid. Därför måste vi ställa krav på personbilen. Vi kan inte acceptera att framför allt barn skadas och får men för livet av bilarnas farliga avgaser och vi kan inte acceptera att tusentals människor dör eller skadas i trafiken, därför att vi önskar förflytta oss per bil. är bilen i mångt och mycket en statuspryl och inte ett nyttoföremål. Det anordnas också tävlingar om vem som kan accelerera snabbast eller ta sig fram snabbast och därmed också slösa mest med energi och utsätta sig för flest risker. Som idrottsredskap är bilen synnerligen olämplig och den typen av idrott kan ifrågasättas. Som nyttoföremål ställer vi andra krav på bilen än höga hastigheter, snabb accelerationsförmåga, kromlister, elektriska fönsterhissar och metallicfärger. Vad som behövs är en trafiksäker, drivmedelssnål bil med komponenter som håller så som möjligt. Drivmedlet skall vara miljöofarligt och bilen skall vara lättskött utan onödiga fördyrande statusinslag, som oftast enbart funnits för att skilja det ena årets modell från det andra. Framtagning av en sådan bil måste därför vara ett av de projekt bilindustrin tar sig an (4). Ett annat är utveckling av nya kollektivsystem. Sådan utveckling pågår inom den svenska bilindustrin, men måste intensifieras. Skall personbilismen minska i våra stora städer, måste kollektivtrafiken förbättras. En alltför stor ökning av dieseldrivna bussar är av miljöskäl inte önskvärt. Därför måste också kollektivtrafiken göras miljösäker och energisnål (11). För att kollektivtrafiken skall kunna förbättras fordras också att kommunerna ges de ekonomiska resurser som krävs. är statsbidragen förmånligare för vägbyggen än för utbyggnad och förbättring av kollektivtrafiken. Staten styr genom sin politik kommunernas val och statens politik måste här bli generösa statsbidrag för utbyggnad av kollektivtrafiken, speciella bidrag måste kunna utgå för satsning på miljövänliga, men kanske på kort sikt dyrbarare alternativ (5). För att komma till rätta med avgasförgiftningen måste omedelbara åtgärder sättas in. Snabb avstängning av privatbilismen i citykärnorna är fullt möjlig om dispens ges till nyttotrafik, handikapptrafik och taxi (10). Övergång till metanoldrivna taxibilar måste göras så snart det är möjligt, liksom övergång till metanoldrift av övrig nyttotrafik av typ polisens utryckningsfordon, ambulans och brandkår, postens transportmedel etc. (9), Taxi måste kommunaliseras (8), byggas ut och resorna måste göras billigare. Taxi kan på så sätt bli ett komplement till den kollektiva trafiken. Skärpta krav måste ställas på avgasreningen i alla bilar och måste miljövänligare drivmedel, såsom metanol och gas, användas i alla bilar (6, För att åstadkomma en fullödig transportpolitik måste åtgärdsprogram tas fram också för andra transportslag och sättas in i ett totalt sammanhang. När det gäller sjöfarten och utvecklingen av varvsindustrin hänvisas till särskilda motioner under innevarande . Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag för att genomföra ovanstående elvapunktsprogram för bilindustrins och bilismens framtid i . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)