mot · G3021716 · 1980-01-25 00:00:00 — om en översyn av folkhögskoleförordningen Varje folkhögskola får inom ramen för de allmänna föreskrifterna själv bestämma sin verksamhet med hänsyn till skolans ideologiska och kunskapsmässiga inriktning (4 §). Arbetet vid en folkhögskola byggs upp runt elever, lärare och delvis övrig personal. I lärarnas tjänst ingår såväl undervisning som socialpedagogiska och administrativa uppgifter. För att folkhögskolan skall fungera enligt de mål och riktlinjer som finns krävs i hög grad samverkan mellan olika lärare vid såväl planering som genomförande och uppföljning av undervisning och övrig verksamhet. De bestämmelser som i.dag finns i folkhögskoleförordningen försvårar detta på flera sätt. Enligt TFU avd. C 1-4 §§ bil. 9 skall undervisningsskyldigheten för s. k. ämneslärare vid statsunderstödda folkhögskolor omfatta för arbetsår, för s. k. övningslärare . I folkhögskoleförordningen SFS 1977:551 (ändr. 77, 78 och 79) talas i 45-54 §§ om lärare vid folkhögskola. 55-62 §§ anger behörighetsvillkoren för dessa lärare. De lärare som har sin lärarutbildning i ämnena idrott, musik, teckning m. fl. (s. k. övningsämnen) skall genomföra mer . Ämnes- och övningslärarna gör samma arbetsinsats i planeringen av en kurs, arbetar tillsammans i genomförande och utvärdering. När så kursen är klar och ämnesläraren får ledigt skall kollegan arbeta ca till! Detta är orimligt och motverkar i hög grad möjligheterna nå folkhögskolans mål. En översyn av behörighetsvillkoren måste ske. Målsättningen måste vara att en lärarkategori skall finnas vid folkhögskolorna. Vilken komplettering som eventuellt s. k. övningslärare skall åläggas bör utredas. Det är viktigt att inte folkhögskolans pedagogiska arbete stjälps av brister i förordningen. skall vid tillsättning av lärare naturligtvis prioritera den mest behörige, med hänsyn till skolans ideologiska och kunskapsmässiga inriktning. På grund av nuvarande behörighetsregler har skolor, bl. a. Bosöns idrottsfolkhögskola, stora problem att få såväl formellt som reellt behöriga lärare. Enligt förordningen måste lärare utbildad vid gymnastik- och idrottshögskolorna (GIH) ha minst två tredjedelar av tjänsten som s. k. övningslärare, dvs. med undervisning i färdigheten idrott, ej som metodiklärare, lärare i idrottspedagogik etc. är flertalet lärare anställda som övningslärare då de är GIH-utbildade men tjänstgör som ämneslärare i t. ex. idrottsfysiologi, pedagogik och metodik. För att uppfylla skolans mål och ge eleverna bästa möjliga undervisning tvingas styrelsen mer eller mindre fatta beslut som inte överensstämmer med folkhögskoleförordningen, vilket är mycket otillfredsställande. Det är djupt oroande att folkhögskolans övergripande mål, som bl. a. ger stor frihet för huvudmännen till profilering, är i fara på grund av ologiska preciseringar i senare delar av förordningen. Varje folkrörelse måste få chansen till reellt och formellt behöriga lärare. Enligt 40 § är endast den som är behörig till ordinarie ämneslärartjänst behörig som rektor. Lärare utbildade i ämnena idrott, teckning etc. ges ej möjlighet att upprätthålla ordinarie rektorstjänster. Inom övriga skolväsendet förekommer ej motsvarande diskriminering av vissa lärarkategorier. Det är angeläget att den mest lämpade sökanden, oavsett ämnesbakgrund, ges formell möjlighet att upprätthålla rektorstjänst. En översyn av nuvarande bestämmelser bör komma till stånd så att folkhögskolan ges reella möjligheter att förverkliga sin övergripande målsättning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av folkhögskoleförordningen enligt vad som i motionen anförts.