mot · G3021146 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om ökade anslag till civilförsvaret Sorn påpekas i vpk:s motion om sänkning av militärutgifterna har inom försvarsdepartementets område inga anslagsminskningar genomförts, med ett undantag. Det gäller civilförsvaret, där försvarsministern funnit det lämpligt att av statsfinansiella skäl, som det uttrycks i propositionen, minska ramen enligt beslut med 7 milj. kr. Det är att märka att denna prutning görs i en budget på ca 230 milj. kr. (civilförsvar utom skyddsrum), medan budgeten för det militära försvaret beräknas till 15 , dvs. nästan 16 miljarder! Det säger något om vilka områden inom totalförsvaret som prioriteras av en borgerliga regeringen. Vpk har under en följd av år krävt omprioriteringar och nedskärningar av försvarsutgifterna. Förslagen har siktat mot nedrustning av det militära försvaret och omrustning, dvs. överförande av medel från totalförsvarets militära delar till de civila delarna, t. ex. befolkningsskydd och folkförsörjning. Med den utveckling som pågår och som mycket snabbt förändrar vårt samhälle blir en sådan omrustning alltmera nödvändig. I samband med försvarsbeslutet framhöll vpk i sin motion 1976/77:1523 följande: Satsa mer på civilförsvaret och det ekonomiska försvaret Civilförsvaret bör ges ökade resurser till skyddsrum och skyddsmasker för civilbefolkningen. Det finns f. n. omkring 3 miljoner skyddsmasker och man kan fråga sig vilka som skall bli utan. För små barn har ännu inte producerats några skyddsanordningar. Det fattas skyddsrumsplatser, framför allt i de större städerna, men även i områden med småhusbebyggelse. Om man jämför de resurser som satsats på det militära försvaret med dem som lagts ner på skydd av civilbefolkningen, framgår tydligt den snedvridning till fördel för det förstnämnda området som ägt rum. Beträffande civilförsvarets fortsatta utveckling vill vpk förorda ett kommunknutet civilförsvar som bättre kan tillvarata det civila samhällets resurser. Beträffande det ekonomiska försvaret bör dess roll ytterligare betonas. Detta ligger i linje med den uppfattning som vpk företräder och som innebär en omfördelning av försvarskostnader från militär till civil sektor. Vpk har inte haft möjlighet att detaljgranska de olika anslagsposterna till det ekonomiska försvaret men anser att åtgärder för att säkerställa folkförsörjningen under avspärrning och andra svåra förhållanden bör prioriteras ytterligare på det militära försvarets bekostnad. Dessa krav är nu mer aktuella . Vikten av att de civila delarna av totalförsvaret får större resurser har ökat i takt med den allt snabbare samhällsomvandlingen. Vi kan inte, som försvarsministern, snåla in på civilförsvarsområdet och låta den militära sektorn behålla sina anslag ograverade. Det finns några viktiga områden inom civilförsvarssektorn där några försämringar ej kan tolereras. Det första är utbildningsområdet. Utbildningen sackar efter med så mycket som . Det innebär att ersättningen av personal i krigsorganisationen inte kan ske, med motsvarande effektminskning som följd. Det innebär också att det nu inte anses motiverat, från regeringens sida, att bygga ut eller ens vidmakthålla utbildningsanläggningarna i den omfattning som förutsattes beslut. För framtiden betyder det att om vi vill öka satsningarna på civilförsvaret kommer ett sådant beslut att avsevärt fördröjas på grund av brist på utbildningsplatser. Försvarsministern vill nu med omedelbar verkan lägga ner civilförsvarsskolan i . har utbyggnaden av den nya skolan i avsevärt försenats. Vpk anser att denna försvagning av civilförsvarets utbildningskapacitet inte kan accepteras. Ett andra viktigt område är rekryteringen till civilförsvaret. Där är man nu i huvudsak hänvisad till de s. k. 47-åringarna, dvs. värnpliktiga som lämnar den militära organisationen och då bl. a. fördelas till civilförsvarstjänst. Detta betyder att utbildningsorganisationen får en mycket stor belastning, eftersom många ganska snabbt faller bort. Den utbildning som genomförs ger alltså i många fall mycket kort krigsplaceringstid, varefter ny personal måste utbildas. En bättre ordning vore att civilförsvaret direkt fick rekrytera personal i början av värnpliktsåldern . En sådan kategori är vapenfria värnpliktiga, som haft möjlighet att utbildas och placeras i civilförsvaret. De utvidgade möjligheterna för sådan utbildning har prövats och gett goda resultat. Dessa värnpliktiga bör bli en permanent bas i rekryteringen, men man kan också tänka sig att andra, vanliga värnpliktiga kan avdelas till direkt utbildning och placering i civilförsvaret. Det tredje området gäller skyddsrummen. Som vpk framhöll i den ovan citerade motionen 1976/77:1523, finns det stora brister här. Läget har inte blivit bättre, snarare tvärtom. Enligt beslut skulle bristerna byggas bort, men med den medelstilldelning som varit och som föreslås kommer detta inte att bli möjligt. Det finns en tendens att inte ta så allvarligt på kraven om skyddsrum, men skyddsrummen kan utgöra en billig livförsäkring. Civilförsvaret bör garanteras tillräckliga anslag för att det planerade skyddsrumsprogrammet skall kunna genomföras. Det fjärde området gäller skyddsmasker. Det fattas nu skyddsmasker till civilbefolkningen. Nyproduktionen omfattar omkring 300 000 , men det är långt ifrån tillräckligt. F. n. finns knappt 3 miljoner skyddsmasker, och med den nuvarande takten i anskaffningen kommer man aldrig att nå upp till mer än 6 miljoner, eftersom kassation på grund av föråldring sker . För små barn och spädbarn finns inga skydd ännu i produktion även om vissa prototyper har konstruerats. Även på detta område borde de få miljoner som behövs för att få detta bräckliga skydd åt alla medborgare kunna anslås. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att beslutar att anslaget till civilförsvaret, utom skyddsrum, ökas med till (prisläge ), 2. att hos regeringen hemställer om förslag till nya principer för civilförsvarets rekrytering enligt i motionen framförda synpunkter, 3. att avslår regeringens förslag om nedläggning av cf-skolan i , 4. att uttalar sig för att det tidigare beslutade skyddsrumsprogrammet skall genomföras, 5. att uttalar sig för att produktionen av skyddsmasker ökas så att alla medborgare kan förses med detta skydd. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk)