mot · G3021581 · 1980-01-25 00:00:00 — om skatteinformationen i samband med utsändande av debetsedlar för slutlig skatt En väsentlig andel av statens och kommunernas utgifter täcks genom inkomster från skatt till stat och kommun. Helt naturligt kommer de sammantagna utgifterna att nå sådana nivåer att de är svåra att fatta och förstå för andra än ett litet antal experter. Samhället och de politiska partierna gör avsevärda ansträngningar att förklara för medborgarna sambandet mellan det offentligas inkomster och utgifter. Så länge som denna upplysning baseras på uppgifter som rör så omfattande enheter som stat, kommun och landsting finns det starka skäl att misstänka att informationen inte alls når ut som den borde göra. Vi vore i en helt annan situation om informationen knöt an till den enskilde individens egna ekonomiska förhållanden. Ett sätt att genomföra en begriplig information vore att ge den i samband med att debetsedlarna för slutlig skatt distribuerades till de skattskyldiga. Om man då också redogjorde för hur den enskilde individens skatt använts, vore möjligheterna att göra informationen fattbar och intressant oändligt mycket större än när den ges på aggregerade nivåer. Rent tekniskt är en information riktad direkt till individen genomförbar. De dataresurser som samhället ställt till skatteadministrationens förfogande borde kunna användas också i detta sammanhang. Det kan ske antingen genom mycket summariska besked tryckta direkt på debetsedeln. Men det antal uppgifter som då kan ges är så ringa att värdet av informationen starkt kan ifrågasättas. Det som är möjligt att genomföra vore att med debetsedeln översända ett separat tryck för den erforderliga informationen. Ett sådant förfaringssätt kommer sannolikt att kräva tekniska förberedelser. De kostnader som staten därvid skulle ta på sig är obetydliga, om man beaktar de informationsvinster som uppstår. I den politiska debatten uppfattas ofta de stigande utgifterna som resultatet av mycket speciella samhälleliga åtaganden. Inte minst är det stödet till de ekonomiskt svaga som anses belasta det allmänna så till den grad att skatternas höjd irriterar. Däremot kommer upp till debatt frågan om kostnaderna för utbildning, pensioner och försvar. Det är vår övertygelse att om medborgarna hade klart för sig hur skatterna används, skulle den politiska debatten bli mycket sundare. Flertalet skulle då inse att det åren mycket god placering som görs när man betalar in skatt. Kostnaderna för barnens utbildning är så höga att inga skattebetalare i normala inkomstlä gen har någon som helst möjlighet att betala dem med egna medel. Först när samhället solidariskt står för kostnaderna, dvs. betalar med hjälp av skatter, blir det möjligt med en bra utbildning för alla. Exemplen kan mångfaldigas. Självfallet inrymmer denna information en rad intrikata problemställningar. Även om de datamässiga svårigheterna är lösbara återstår frågan om hur mycket information som bör komma med och vilken information som bör komma med. Överväganden måste också göras för att bedöma hur skatterna täcker befintliga utgifter och hur mycket som täcks av övriga inkomstkällor. För den skull måste denna informationsfråga bli föremål för utredning. Många av de problem som då skall penetreras är av teknisk natur, men det föreligger dessutom frågor av annat slag, varför det enligt vår uppfattning också krävs en bred parlamentarisk representation. Under hänvisning till vad som anförts hemställer vi att i skrivelse till regeringen begär att regeringen tillsätter en utredning med parlamentariskt inslag för att utarbeta ett konkret förslag till information om skatterna i samband med debetsedlarnas distribuering.