mot · G4021440 · 1980-01-01 00:00:00 — om nya organisationsformer för arbetsmarknadsverket Svensk sysselsättningspolitik har utvecklats snabbt . Resurserna för att hålla en hög sysselsättningsnivå och därmed bespara medborgarna de umbäranden som arbetslösheten innebär för alla som drabbas av den har ständigt ökat. Formerna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har också förändrats och vuxit ut till en omfattande flora av stödformer och regleringar för att understödja förverkligandet av målsättningen Full Sysselsättning och Arbete åt alla. I grunden för denna utveckling ligger en med omvärlden jämfört mycket hög ambitionsnivå för sysselsättningen i vårt land. Arbetsmarknaden har i hög grad förändrat karaktär och funktionssätt . innebar en snabb strukturomvandling inom svensk industri, och en av förutsättningarna var en rörlig arbetskraft. Arbetsmarknadspolitikens målsättning och huvudinriktning var att understödja det geografiska flödet av arbetskraft från sysselsättningssvaga områden till de områden i landet som genomgick en stark industriell expansion. 1960-talets tillväxt i levnadsstandard och ekonomi resulterade i en ständigt stigande välfärd, som i sin tur skapade förutsättningar för en samhällsutveckling och nya attityder och även reaktioner på den typ av arbetsmarknad som varit under tidigare årtionden. Arbetskraften blev mer geografiskt orörlig vilket, i kombination med ökade ambitioner inom arbetsmarknadspolitiken, gav underlag för utvecklandet av sysselsättningsstimulerande åtgärder som i större utsträckning inriktades på att skapa sysselsättning inom det område där arbetskraften var belägen. Detta förändrade starkt förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken och därmed också för utvecklingen av arbetsmarknadsverket (AMS). Utvecklingen av arbetsmarknadsverket är på många sätt spegelbilden av en ständigt ökad ambition inom sysselsättningsområdet. Följande redovisning av verkets utveckling ger en uppfattning om hur snabbt tillväxten har skett. 1980/81:1440 14 Kostnads- och programutveckling (milj.kr.) ' Budget 80/81 3 Redovisades tidigare under Arbetsmarknadsservice (Inf. KAC m. m. Kontorsarbetscentraler (KAC) ingår ej . minskade antalet tjänster genom överflyttning av 500 anställda till Samhällsföretag. Antalet tjänster är inom Samhällsföretag 2 320 . Förvaltnings- och personalkostnad 1970171-1980181 (milj.kr.) 611.6 1) Budget Denna redovisning visar på en omfattande och snabb tillväxt i såväl personal och uppgifter som resurser för sysselsättningsfrämjande åtgärder. Man kan också se att en betydande del av de resurser som tillförts verket kommit att användas för att klara de många nya uppgifter som i en ständig ström ålagts AMS. Resurserna för de rent arbetsförmedlande uppgifterna har också fått en allt mindre framträdande roll. sista år har det stått alltmer klart att de arbetsförmedlande uppgifterna inom ramen för arbetsmarknadspolitiken inte utvecklats på ett godtagbart sätt. Målsättningen att med högsta prioritet placera de arbetssökande i jobb ute på den öppna marknaden har fått stå tillbaka för ambitionen att hålla ned den öppna arbetslösheten genom omfattande satsningar på beredskapsarbeten etc. Arbetskraftens förändrade beteende har också ställt allt större krav på effektiviteten i de arbetsförmedlande funktionerna. Minskad geografisk rörlighet, dubbelt förvärvsarbetande, sociala faktorer etc. har resulterat i avsevärt större svårigheter att snabbt placera de arbetslösa i nya jobb. Det måste nu ske en omprioritering av resursanvändningen inom AMS som i ökad utsträckning inriktats på en effektivisering och utbyggnad av de arbetsförmedlande funktionerna. Medvetenheten om detta har också ökat inom verket, men vi måste skynda på och även ge riktlinjer för detta arbete som ligger utanför de ramar som presenteras i exempelvis . Vi måste därför ifrågasätta om de organisationsformer som utvecklats för att klara uppgifterna inom arbetsmarknads- och sysselsättningspolitiken är de rätta och i vilken grad rena organisationsförändringar kan ge utrymme för effektiviseringar och förbättrat funktionssätt för de rent arbetsförmedlande uppgifterna. 1980-talets påtagligt negativa läge för vårt land innebär ökade krav på arbetsmarknadens funktionssätt och därigenom också krav på att en så stor del som möjligt av arbetskraften måste placeras i produktiva jobb. Då måste lediga platser och ledig arbetskraft snabbt kunna mötas. som detta kommer att kräva måste tas fram genom rationaliseringar och nya organisationsformer för det arbetsmarknadspolitiska arbetet. Medvetenheten om att formerna för arbetsmarknadsverkets verksamhet måste förändras har ökat. Såväl som regeringen och även verket självt har genom olika åtgärder arbetat fram underlag för en ordentlig översyn. har också av arbetsmarknadsministern fått avisering om att en parlamentarisk utredning med uppgift att se över AMS uppgifter och organisation skall tillsättas . Mot bakgrund av detta finns det enligt vår mening anledning att lägga fast vissa principer för hur en alternativ, starkt decentraliserad organisation för arbetsmarknadsverket skulle kunna se ut. bör uttala att följande punkter, vilka redovisar principer för ett organisationsalternativ, bör infogas i direktiven för den aviserade utredningen av arbetsmarknadsverkets organisation och verksamhet. AMS centrala organisation krymps kraftigt till förmån för den regionala och lokala verksamheten. En långtgående decentralisering av besluten ut till de regionala enheterna genomförs. får utökade funktioner vid fördelning av medel till de regionala organisationerna. Huvudmannaskapet för den regionala och lokala förmedlingsverksamheten och korttidsutbildningen inom AMU överförs till stiftelser ägda av stat, kommun och arbetsmarknadens parter. Parterna ges ett direkt ansvar för drift och verksamhet i stiftelserna. Även arbetsmarknadsinstituten och åtgärder i övrigt för handikappade bör fogas in i denna organisatoriska ram. Finansiering sker genom statliga och kommunala bidrag men även med förmedlingsavgifter. Arbetsförmedlingsmonopolet ses över och möjligheter för alternativa huvudmannaskap öppnas. Särskild uppmärksamhet ägnas åt sådana yrkesområden där arbetsförmedlingen erfarenhetsmässigt visat sig ha svårt att uppfylla de arbetssökandes och arbetsgivarnas krav. Långtidsutbildningen inom ramen för nuvarande AMU-utbildning tas helt över av SÖ och administreras över länsskolenämnder och lokala skolstyrelser. Ansvaret för sysselsättningsskapande åtgärder och regionalpolitisk! stöd samordnas över länsstyrelsernas regionalekonomiska enheter och en långtgående decentralisering av besluten genomförs. Länsarbetsnämndernas nuvarande starka inflytande över byggnadsmarknaden överförs inte till de regionala stiftelserna utan i stället ges de kommunala byggnadsnämnderna en ökad roll. Arbetsmarknadspolitikens roll och resurser avseende handikappmarknaden inriktas i större utsträckning på att stimulera fram ökad anställning av handikappade på den öppna arbetsmarknaden. Ett 100-procentigt lönebidrag bör övervägas. Grunden för en kraftig reduktion av Samhällsföretags verksamhet läggs. Verksamheter som omfattar AMS program för totalförsvaret, kulturarbetsförmedling, flyktingar etc. överförs till andra huvudmän. Ett organisationsalternativ efter dessa riktlinjer bör enligt vår uppfattning lämna utrymme för dels en effektivisering av platsförmedlingsverksamheten, dels ett betydligt bättre resursutnyttjande inom ramen för oförändrade eller sänkta kostnader. Förutom detta ges förutsättningar för betydligt förbättrade kontakter mellan arbetsgivare, arbetsförmedling och de sökande. En förbättrad anpassningsförmåga till föränderliga förhållanden på lokala arbetsmarknader bör också vara lättare att uppnå. Detta skulle vara ett väsentligt bidrag till att sänka det genomsnittliga antalet ersättningsdagar per arbetslös och därmed också minska samhällets kostnader. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande nya organisationsformer för arbetsmarknadsverket.