mot · G402551 · 1980-01-01 00:00:00 — Motion 1980/81: 551 om avbrytande av försöksverksamhet med betygsfri intagning till fattade beslut som förutsatte att försök med betygsfri intagning till gymnasieskolan skulle genomföras. lämnade förslag till hur ett sådant försök kan utformas. Betygsfri intagning skall ske inför läsåren 1982/83- 1984/85 i län med undantag av kommun. Där försöket bedrivs sätts inga höstterminsbetyg. På linjer där antalet platser är färre än antalet sökande skall eleverna rangordnas efter a) sina val i första hand, andra hand etc. c) antalet ansökningstillfällen samt arbetslivserfarenhet eller tidigare utbildning (gäller bara dem som inte söker direkt från ) d) yttrande eller förslag från avlämnande skola om elevs lämplighet för sökt linje (gäller bara dem som söker direkt från ). Genom beslut avvisade regeringen yttrande eller förslag från avlämnande skola som kompletterande urvalsgrund. Ett omdöme om en elevs lämplighet för en speciell linje är bara en sämre variant på betyg och betänkligt från rättssäkerhetssynpunkt. Regering och riksdag har också avvisat omdömen då betygsutredningens förslag behandlades. Regeringen godtog som urvalsgrunder rangordning av val, upprepad ansökan, könstillhörighet, förutbildning och arbetslivserfarenhet. Eftersom det behövs någon ytterligare urvalsgrund gavs SÖ i uppdrag att föreslå en kompletterande urvalsgrund. Någon form av omdöme fick dock inte föreslås. Regeringen beslutade också att betyg skall sättas i vanlig ordning på höstterminen i årskurs 9. Vidare beslutade regeringen att innan ett försök med betygsfri intagning får starta skall en fingerad betygsfri intagning genomföras jämsides med intagningen till gymnasieskolan inför /82. Man skulle då kunna få svar på vissa frågor såsom: I vilken omfattning krävs intensifierad studie- och yrkesorientering? Hur påverkar en betygsfri intagning elevernas möjlighet att komma in på sökt studieväg om inga förändringar görs av gymnasieskolans organisation? 1 vilken utsträckning kan en förändring av gymnasieskolans organisation förbättra de sökandes möjligheter att komma in på sökt studieväg? för beredning av förslag till kompletterande urvalsgrund har lämnat förslag till alternativa kompletterande urvalsgrunder till linjer med platsbrist trots organisationsförändringar och omvals-syo och om övriga urvalsgrunder inte räcker. De kompletterande urvalsgrunderna är: Ytterligare prövning inom ramen för fri kvot Efter diskussion bland berörd skolpersonal (skolledare, lärare, syofunktionärer och elevvårdspersonal), elever och föräldrar avgör elevvårdskonferensen enligt förslaget vilken av ovanstående kompletterande urvalsgrunder som skall tillämpas för den enskilda skolan. Lokalt utarbetade alternativ skall tillställas SÖ för beslut före den aktuella intagningen. Om intervjuerna säger arbetsgruppens förslag: Vid kvarstående platsbrist på en studieväg trots organisationsförändringar och omvals-syo kan intagningsintervjuer vara en möjlig kompletterande urvalsgrund. Till intervju kallas då samtliga sökande till aktuell studieväg. Intervjuerna genomförs av en särskild grupp i vilken ingår en person med erfarenhet av den aktuella studievägen (lärare eller skolledare), en representant för den avlämnande skolan och en av intagningsnämndens ledamöter. Antal intervjugrupper avgörs av för hur många studievägar detta förfaringssätt kan komma att bli aktuellt och av antal berörda högstadieskolor. Intervjuerna bör som utgångspunkt ha följande områden, vilka prövas och beaktas av intervjugrupperna: Grad av mogenhet i valet Elevens förutsättningar på den aktuella studievägen Elevens intressestyrka och motiv samt förekomsten av möjliga alternativa val Eventuell förekomst av speciella behov hos vissa elever. Angående kostnader för intagningsintervjuer anförs följande: Om samtliga högstadieskolor väljer detta alternativ blir enligt gruppens bedömning den årliga målgruppen maximalt 500 elever. Detta kan preliminärt omräknas till totalt eller cirka fem arbetsmånader. Den årliga kostnaden kan då inklusive resor och Ikp uppskattas till ca . bör nuvarande mycket omfattande arbete med poängberäkning och rangordning delvis kunna räknas bort. Vidare säger arbetsgruppen att det säkerligen kommer att vara nödvändigt att de som medverkar i intervjugrupper får erforderlig fortbildning för detta ändamål. Förslaget remissbehandlas f. n. i län med undantag av . arbetsgrupp har alltså kommit fram till att det inte går att genomföra intagning till gymnasieskolan utan ett urvalsförfarande. Argumentationen för en betygsfri intagning har dock byggt på uppfattningen att man genom organisatoriska förändringar skall kunna öka antalet platser på de mest efterfrågade linjerna. Arbetsgruppen bedömer förutsättningarna att med organisatoriska förändringar undvika urval som goda, men detta är orealistiskt. På vissa studievägar är en platsökning omöjlig av bl. a. arbetsmarknads- och kostnadsskäl. Dessutom är det också mycket sannolikt att det kan bli förändringar i studiemönstret om den betygsfria intagningen genomförs. Den mest realistiska bedömningen måste vara att ett urvalsförfarande kommer att vara nödvändigt. De krav man då måste ställa är att detta skall vara rättvist och fylla grundläggande rättssäkerhetskrav. Det kan ifrågasättas om det föreslagna förfarandet fyller sådana krav. Följande invändningar kan resas mot förslagen: Innan urvalsgrunderna skall sättas in skall eleven bli föremål för omvalssyo. En sådan kan givetvis vara bra, men risken är mycket stor att den får formen av påtryckning på eleven eller övertalning. skall enligt förslaget besluta vilken kompletterande urvalsgrund som skall tillämpas för den enskilda skolan. Det kan alltså vara variationer inom en kommun och inom ett gymnasieområde, vilket knappast kan vara rättvist mot eleverna. Ett lokalt utarbetat alternativ är ett alldeles för oklart alternativ för att vara en urvalsgrund. Dessutom kan det också medföra variationer inom kommun och gymnasieområde. Ytterligare prövning inom ramen för fri kvot är alldeles för ospecificerad för att vara en urvalsgrund i sig. Det kan dessutom innebära ett godtyckligt förfarande, om man använder ytterligare bedömning enligt fri kvot. Att lotta in elever kan ej accepteras. Lottning ger visserligen ej utrymme för subjektiva bedömningar men är ändå ett orättvist system. Studiemotivationen kan påverkas i negativ riktning det spelar ingen roll om man anstränger sig. Mot förslaget om intagningsintervjuer kan många invändningar anföras. Intervjusituationen är utomordentligt svår både för intervjuarna och för den intervjuade. Att under en halv till få en rättvis och riktig uppfattning om elevens mogenhet, förutsättningar, intressestyrka, motiv och behov kommer att vara mycket svårt. Tillfälligheter och subjektiva bedömningar kan bli avgörande. För eleven blir naturligtvis intervjusituationen mycket pressande kanske mer pressande än ett skriftligt inträdesprov. Alla elever kommer inte att kunna göra sig själva rättvisa. De som är tränade att prata och att umgås med människor kommer att ha ett försprång framför dem som är blyga, ängsliga och ovana att samtala med vuxna. Betyg som bygger på bedömningar av kunskaper och färdigheter måste säga mer om en elev än en intervju vid ett enda tillfälle. Intervjuer kan säkert vara bra som ett komplement till betyg men kan ej ersätta dem. Därtill kommer att ett urvalsförfarande kommer att medföra kostnader och ökad organisation. Urvalsförfarandet kommer ju att beröra samtliga kvarstående sökande till linjen efter frikvotsintagning och tillämpning av övriga urvalsgrunder. Antalet elever som kommer att omfattas är svårt att beräkna, i synnerhet som den förändrade intagningen kan ändra studiemönstret. Sammanfattningsvis kan konstateras att så många allvarliga invändningar kan resas mot förslaget till utformning av den betygsfria intagningen till gymnasieskolan i län, att det måste ifrågasättas om försöksverksamheten skall fortsätta. Om betygens roll vid intagningen skall ersättas av något annat måste detta ske på ett sätt som motsvarar krav på rättvisa och rättssäkerhet. Det föreslagna förfaringssättet motsvarar icke dessa krav. Betygen behövs vid intagning till gymnasieskolan. Däremot hade det varit värdefullt att få kompletterande urvalsgrunder att användas vid intagningen till speciallinjer, t.ex. vårdlinjen, som komplement till betyg. Den fingerade betygsfria intagningen jämsides med intagningen till gymnasieskolan inför /82 bör dock genomföras och utvärderas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller att regeringen avbryter försöksverksamheten med betygsfri intagning till gymnasieskolan i län i enlighet med vad som i motionen anförts. ANN-CATHR1NE () ()