mot · G4021038 · 1980-01-01 00:00:00 — om åtgärder för att öka tillgången på frilanskonsulter för mindre företag Det pågår f. n. en rad offentliga satsningar och det ställs förslag om åtgärder som syftar till att stimulera och befrämja nyetablering och utvidgning av existerande företag inom den tillverkande mindre industrin. Följande exempel kan nämnas: o eget. o regional- och arbetsmarknadspolitiska insatser för att öka företagande och sysselsättning i stödområden och regioner med strukturbetingade problem. o Statens industriverks och Exportråds treåriga handlingsprogram för att bättre utnyttja exportpotentialen i landets små och medelstora företag. För att nå de eftersträvade ambitiösa målen beträffande nyetablering och expansion inom den mindre industrin krävs naturligtvis en rad samverkande insatser för att praktiskt och jordnära ge företagen det tillskott av kapacitet och kompetens de behöver för att nå den framgång som är så väsentlig för dem själva, deras anställda och för vårt land. Av dessa insatser är det inte minst viktigt att företagen kan få kvalificerade tjänster oavsett deras geografiska lägen. Tjänsterna skall också täcka företagandets samtliga delar - produktutveckling, tillverkning, marknadsföring, ekonomi, finansiering, administration, organisation etc. Ökad tillgång på konsulter är angelägen för att öka företagens utvecklingsmöjligheter. Detta gäller i synnerhet landet utanför storstadsområdena. Inte minst skulle fler frilanskonsulter kunna bidra till ökad effektivitet och framtagning av nya produktområden. De skulle också underlätta utvecklingsfondernas arbete för specialinsatser på många områden. Det finns människor anställda inom storindustrin och den offentliga förvaltningen som anser sig få otillfredsställande utrymme för sina kunskaper, erfarenheter, idéer och ambitioner. Kanske har de också en längtan efter yrkesmässig förnyelse. En person gör mest nytta och trivs bäst, där han får fullgott spelrum för sin kunskap, erfarenhet och skaparkraft. Vidare har vi en helt annan grupp människor som utgör en värdefull, ännu outnyttjad tillgång i sammanhanget - pensionerade tjänstemän från näringsliv och förvaltning som gärna skulle vilja fortsätta arbeta i sitt yrke, i varje fall på deltid. Denna grupp använder man framgångsrikt på sina håll utomlands. Så exempelvis har man i satt in pensionerade personer på exportområdet, där deras stora kunskaper och livslånga erfarenheter blir till gagn och glädje för landet, industrin och dem själva. Att omvandla specialister - nu och före detta anställda inom storindustrin - till frilanskonsulter vore ett rationellt sätt att föra över kapacitet och kompetens till de mindre företagen. Genom en lämplig statlig uppbackning skulle ovannämnda människor kunna ges möjlighet att gå över till att arbeta som frilansare för att kunna betjäna de mindre företagen. Ett par exempel som lämnats från aktiva frilanskonsulter kan tjäna som riktlinjer för tänkbara åtgärder: Konsul t etableringslån (KEL) Ett ekonomiskt stöd under den svåra startperioden måste inrättas som är betydligt gynnsammare än de lånemöjligheter utvecklingsfonderna (UF) f. n. kan erbjuda. Steget från en trygg fast anställning till en mera oviss verksamhet som frilansare är av lättförståeliga skäl betydande. Tiden som går åt för att först nå balans mellan kostnader och intäkter för att sedan få tillräcklig lönsamhet torde variera avsevärt från fall till fall. Avgörande är främst vilka privata förhållanden konsulten har och hur snabbt han kan få bärkraftiga, kontinuerliga uppdrag. Genomsnittligt torde det behövas för att uppnå tillräcklig lönsamhet i verksamheten. Villkoren för personer i aktiv ålder som söker KEL skall vara att de förklarar sig beredda att sluta sina fasta anställningar för att på heltid arbeta som frilanskonsulter, när lånet beviljats. Vidare skall de vara villiga att åta sig uppdrag från småföretag i hela landet, främst i serviceglesa regioner. Uppdragen skall bestå av utbildning, rådgivning och praktiska insatser i företagen. När det gäller marknadsföring skall frilansarna även lösa fältuppgifter inom och utom landet. Villkoren för pensionerade personer som söker KEL skall vara att de är villiga att under av sin tid arbeta som konsulter. De skall vidare vara beredda att utföra uppdrag inom den region där de är bosatta, självklart också i andra delar av landet om de så önskar. Uppgifterna skall i första hand utgöras av utbildning och rådgivning i företagen, men naturligtvis i önskad omfattning även av praktiska uppgifter på deras marknader. En duglig frilanskonsult skall självklart ha de aktuella fackkunskaperna. Inom marknadsföring är språkkunskaper och fälterfarenheter viktiga. Oavsett fackspecialitet måste han ha samarbetsförmåga, entreprenöranda och - inte minst - förståelse för småföretagens speciella villkor, problem och behov. När det gäller storleken på KEL, bestäms den av de ansökande frilanskonsulternas sociala situation, varvid följande kategoriindelning föreslås: Sökande i aktiv ålder med försörjningsansvar Ensamstående sökande i aktiv ålder Som nämndes ovan torde det genomsnittligt behövas för att få tillräcklig lönsamhet i verksamheten. KEL skall dels täcka vissa direkta kostnader för verksamheten - lokalkostnaderna, telefon, porto, kontorsmaterial, resor m. m. - dels i viss mån uppehället (det sistnämnda gäller dock ej grupp C). Man kan tänka sig lånebelopp för de tre kategorierna om resp. 50 000, 30 000 och . De exakta lånebeloppen bör fastställas genom en närmare undersökning, där man även tar hänsyn till allmänna och sociala stödformer. KEL kan förslagsvis löpa pä , där är ränte- och amorteringsfria, med en räntesats motsvarande bankernas lägsta utlåningsränta. Administrationen av KEL sköts av utvecklingsfonderna. Dynamisk marknadsföring av frilanstjänsterna En snabb, effektiv medverkan från utvecklingsfonderna för att hjälpa konsulterna med de första kritiska uppdragen är av utomordentlig betydelse inte bara ekonomiskt utan också moraliskt. Som nystartad frilansare har man lämnat den ekonomiska och sociala tryggheten hos sin fasta anställning bakom sig, liksom den yrkesmässiga gemenskapen med de tidigare kollegerna. I det läget är ens behov stort av att både få konkret stöd och att finna nya, kunniga samarbetspartners. Det är i detta sammanhang som UF:s företags- och marknadskonsulter spelar en mycket viktig roll. De känner företagen (= de presumtiva uppdragsgivarna) och har kontakterna med dem, vilket den nystartade frilansaren inte har. Med UF-tjänstemännen skall han också kunna diskutera igenom alla detaljer. UF bör kunna medverka i arbetet för att få fler konsulter genom en organiserad dynamisk marknadsföring så att frilansarna snabbt får fotfäste hos företagen-uppdragsgivarna. Även för etablerade konsulter vore naturligtvis en sådan aktiv medverkan från UF:s sida mycket värdefull. De här presenterade exemplen skall betraktas som idéskisser, vilka behöver diskuteras och studeras närmare för att få sin slutgiltiga utformning. Synpunkter och ställningstagande från näringslivspolitiker, statens industriverk, , utvecklingsfonderna, Exportråd, SHIO-F och är därvid särskilt viktiga. Idéskissen vill rikta uppmärksamheten på att det finns människor vars förmåga vi skulle kunna utnyttja betydligt bättre än genom att på frilansbasis sätta in dem i de tillverkande mindre företagens tjänst. För att nå bästa resultat är det av stor vikt att dessa personer effektivt upp genom utvecklingsfonderna. Ett sådant samarbetssystem mellan utvecklingsfonderna, företagen och frilanskonsulterna grundat på ömsesidig tilltro och förståelse skulle bli till nytta och glädje för alla berörda parter. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att öka tillgången på frilanskonsulter för nystartade och befintliga mindre företag.