ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021778 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80 1778-1785 Motion 1979/80:1778 av m. fl. om statens vattenfallsverks redovisning Vid upprepade tillfällen har frågan om vattenfallsverkets principer för redovisning av sina intäkter varit föremål för behandling. a. berördes frågan i partimotion 1978/79:2406, i vilken krävdes att skulle uttala sig för att skulle särredovisa ekonomin för atomkraft, vattenkraft och övrigt. Vid riksdagsbehandlingen ansåg sig näringsutskottet inte ha anledning att föreslå att göra en sådan framställning till regeringen som begärdes i det ovan nämnda motionsyrkandet. representanter i utskottet reserverade sig för att borde uttala att vattenfallsverket i sin driftstat borde dela upp sina intäkter och rörelsekostnader på olika slag av kraftproduktion. Det finns emellertid skäl att på nytt ta upp denna fråga. Som bekant har inför den kommande folkomröstningen om kärnkraften tre linjer presenterats. Företrädare för det alternativ som innebär en utbyggnad av kärnkraften till 12 reaktorer och den överlägset största andelen kärnkraft per invånare i världen har presenterat två olika linjer. I sakfrågan om kärnkraftens roll i det framtida energiförsörjningssystemet är dessa alternativ, linje 1 och 2, identiskt lika. Meningsskiljaktigheterna mellan linjerna 1 och 2 förefaller vara mer taktiskt betingade och gäller dessutom områden som i och för sig inte har med frågan om kärnkraftens framtida roll i energiförsörjningssystemet att göra. Företrädarna för linje 2 uttalar bl. a. i ett förslag att övervinster i vattenkraftproduktionen indrages genom beskattning. Ett sådant krav måste rimligen innebära att man dels preciserar begreppet övervinster, dels särredovisar intäkter och rörelsekostnader för olika kraftslag. Det torde vara omöjligt med nuvarande redovisningsprinciper att kunna beskatta övervinsterna i vattenkraften. Förutsättningen för detta måste vara att man särskiljer intäkter och kostnader för vattenkraften gentemot övriga kraftslag, bl. a. atomkraften, för att få någon jämförelsemöjlighet. Vi förutsätter att företrädarna för linje 2 i ansluter sig till krav att skall särredovisa ekonomin för vattenkraft, atomkraft och övrig kraft. 1 1979/80. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att skall särredovisa ekonomin för vattenkraft, atomkraft och övrig kraft. () () () ()
mot · G3021779 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1779 av och om en plan för den glasindustrin Den glasindustrin har haft stora problem. Antalet anställda i branschen har undan för undan minskat, och nedläggningar av glasbruk - ofta på små orter - har skapat lokala sysselsättningsproblem. begärde att en samlad plan för samhällets insatser på glasindustriområdet skulle utarbetas. fick regeringens uppdrag att utarbeta en sådan plan. Arbetet beräknas vara slutfört . har det framkommit uppgifter som visar att nya nedläggningar är förestående. Vi är från socialdemokratisk sida medvetna om att man måste räkna med fortsatta strukturförändringar i branschen. Vi finner det emellertid oacceptabelt att nedläggningar genomförs i en situation då strukturplaneringen i branschen pågår och utredningsförslag snart är att vänta. Detta då samhället därigenom berövas möjligheten att styra utvecklingen utifrån sociala och samhällsekonomiska hänsyn. Uppgifterna om förestående nedläggningar tyder på att snara insatser är nödvändiga. Detta så mycket mer som regeringen i årets budgetproposition avvisat en begäran från statens industriverk om kraftigt ökat anslag till branschprogrammet för den glasindustrin. Vi menar att bör få möjlighet att ta ställning till frågan om hur samhällets insatser för den glasindustrin skall utformas. Justeringar till kortsiktiga förändringar i marknadsförhållandena är därvid inte tillräckliga. En samlad plan för den glasindustrin och förslag till statliga åtgärder bör därför redovisas inför . Intill dess fått möjlighet att ta ställning till förslagen, bör inga nedläggningar tillåtas ske i branschen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar 1. att av regeringen begära att en samlad plan och förslag till åtgärder för den glasindustrin redovisas inför , 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen 1979/80:1779 4 anförts om strukturplaneringen inom den glasindustrin. () HANS ()
mot · G302178 · 1980-01-10 00:00:00 — av och om slopande av rätten till poströstning på valdagen Allt fler väljare poströstar. Allt färre av de poströstande väljer emellertid att avge sina röster på valdagen. Enligt tidningsuppgifter röstade av väljarna i det senaste valet på posten, men endast omkring 30 000 personer (dvs. ) utnyttjade möjligheten att poströsta på valdagen. Enligt bestämmelserna i 10 kap. 2 § vallagen skall landets postanstalter på valdagen vara öppna för röstning före och efter . Föreligger särskilda skäl får centrala valmyndigheten förordna att öppethållandet inskränks till någon eller några postanstalter inom en kommun. Ett slopande av poströstningen på valdagen skulle dels innebära besparingar för statsverket, dels möjliggöra en snabbare uträkning av det definitiva valresultatet. Alla som vet med sig att de inte kommer att vistas på hemorten på valdagen kan med lätthet poströsta . Den enda grupp som skulle bli lidande av en indragning av valdagsröstningen på posten är de få väljare som oplanerat måste lämna sina hemorter efter det att postkontoren stänger dagen före valet. Om särskilda anstalter skall vidtas för att trygga dessa väljares rösträtt ter det sig enklare att ge dem möjligheter att avlämna sina röster vid ordinarie vallokaler än att enkom för deras skull hålla huvuddelen av landets postkontor öppna på söndagstid. Förslag om slopande av poströstningen på valdagen bör kunna utarbetas av den sittande vallagskommittén. Då regeringen emellertid bör vara fri att själv överväga hur frågan lämpligen bör beredas föreslår vi att hos regeringen anhåller om utredning. att hos regeringen anhåller om utredning av frågan om slopande av poströstning på valdagen. () ()
mot · G3021780 · 1980-01-25 00:00:00 — om lokalisering till av statliga företags huvudkontor har tyvärr ett unikt läge bland landets län när det gäller sysselsättningen. I är procenttalet för dem som står utanför den ordinarie arbetsmarknaden dubbelt så högt som i något av övriga län i . största arbetsgivare, vid sidan av landsting och kommuner, är verksamhet och industrier med staten som stor ägare. Trots all socialistisk propaganda om motsatsen är även de statliga företagen för sin positiva utveckling beroende av att det finns intresserade köpare till producerade tjänster och varor. Världsmarknadens utveckling har medfört att samtliga statliga företag i minskat antalet anställda. Även de statliga företag som har huvuddelen av sina anställda i har sina huvudkontor i . Årtiondens politiskt arbete för att få till har ännu inte givit önskat resultat. Här fordras tydligen ett ägarinitiativ. I fråga om är det inte lika självklart att huvudkontoret skall ligga i emedan betydande delar av ASSI:s verksamhet ligger i andra län. Det bör dock övervägas att flytta t. ex. ASSI:s divisionsledning för papper och/eller sågat trä till , enär väsentliga delar av företagets verksamhet inom dessa områden ligger i nordligaste län. Det finns också i ett starkt behov av närmare kontakt med ASSI:s ledning och huvudkontor. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar hos regeringen anhålla om åtgärder i syfte att få ökad andel av de statliga företagens ledningsorgan förlagd till .
mot · G3021781 · 1980-01-25 00:00:00 — av Per m. fl. om domänverkets skogsbruk, m. m. För industri och sysselsättning inom norra med denna landsdels stora andel exporterande och energislukande företag är åtgärder som förbättrar vårt lands internationella konkurrensförmåga viktiga. Det finns dock också mycket starka skäl att genom särskilda åtgärder förbättra näringsbetingelser och framtidstro i dessa bygder. är i ett läge då skogsindustrin ropar efter råvara, och i hela inland är arbetslösheten stor. Kring och ovanför den s. k. skogsodlingsgränsen äger staten genom domänverket ca 600 000 ha produktiv skogsmark med ett skogsförråd om . Enligt professor är stora arealer av denna skog övermogna och håller på att ruttna bort. Professor anser att mycket stora delar av denna skog kan förnyas med acceptabelt föryngringsresultat. Skogshuggning och skogsvård sker också med försvarbart resultat av andra skogsägare inom nämnda område. underlåter dock att bedriva aktivt skogsbruk vid och ovan den s. k. skogsodlingsgränsen. säger annat statligt företag - att verksamheten vid boardfabriken i måste upphöra bl. a. därför att det är brist på råvara. Tveklöst är det samhällsekonomiskt riktigt att ge de arbetslösa i och övriga inland ökad sysselsättning med skogsuttag och skogsförnyelse å skogar vid den s. k. skogsodlingsgränsen i ett läge när industrin behöver mera råvara för sin verksamhet och efterfrågan på dess produkter är stor, främst för export. Staten bör med användande av offertprincipen ge domänverket och andra möjlighet till försök i stor skala med avverkning och skogsförnyelse i dessa lägen i inland. Med åberopande av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att domänverket och andra bör genom användande av offertprincipen stimulera till ökat skogsuttag och ökad skogsförnyelse i inland vid den s. k. skogsodlingsgränsen samt att om så erfordras reglerna för offertprincipens nyttjande bör jämkas så att avsett resultat uppnås. PER () () () () ()
mot · G3021782 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. När den borgerliga trepartiregeringen föreslog medlemskap för i (), motsatte vi oss detta från socialdemokraternas sida. Vi redovisade utförligt våra skäl för denna ståndpunkt i motionen 1976/77:1489. Därefter har vi, då medlemskapet var ett faktum, begärt (i motion 1977/78:1310 och motion 1978/79:1507) att skulle uttala sig för ett utträde ur IDB. Den borgerliga riksdagsmajoriteten avslog emellertid vårt krav. De skäl som vi tidigare anfört förvår ståndpunkt är fortfarande giltiga. Det för oss avgörande skälet är medlemskapets uppenbara motsatsställning till de värderingar som varit vägledande för svensk utrikes- och biståndspolitik. Genom att verka i IDB kommer vi att indirekt stödja regimer som visat synnerligen liten respekt för mänskliga rättigheter. Huvuddelen av bankens resurser går till militärdiktaturer och andra förtryckarregimer i . Förutsättningar för ekonomisk och social utveckling saknas också i flertalet av de aktuella länderna under rådande samhällssystem. Dessutom går en dominerande del av bankens resurser till de rikare länderna i . Regeringsförslaget om inträde i IDB byggde i första hand på den förväntade exportfrämjande effekten av medlemskapet. Redan i vår första motion i ämnet gjorde vi bedömningen att de positiva effekterna för den svenska nettoexporten skulle bli av mycket begränsad omfattning. Vidare framhöll vi att kostnaderna för svenskt medlemskap i skulle bli höga i förhållande till den förväntade exportökningen. Utvecklingen har bekräftat dessa farhågor. Vid riksdagsbehandlingen (UU 1978/79:2y) framhöll vi bl. a. följande: Svensk medverkan i en internationell organisation måste bygga på en vilja att stödja organisationens verksamhet. medlemskap i strider mot de värderingar som varit vägledande för vår utrikes- och u-landspolitik. IDB skiljer sig också genom sina stadgar och procedurregler från de multilaterala organ och andra regionala banker där medverkar. Rösträtten för specialfonden är t. ex. så utformad att ett land, , har vetorätt beträffande besluten. Någon motsvarande regel finns inte i något annat mellanstatligt organ som tillhör. Den har , i olika sammanhang, fäst vikt vid uttalanden från bankens styrelse om att ökad tyngd skulle läggas vid projekt som kommer de fattigaste befolkningsgrupperna till del. emellertid understrykas att likartade uttalanden om en förändrad låninriktning i banken gjorts vid en rad tidigare tillfällen av bankens styrelse utan att dessa följts upp i bankens praktiska politik. Denna har i en rad avseenden, trots styrelsens uttalanden, ytterligare inriktats på länder vars regeringar kraftigt missgynnar de fattigaste folkgrupperna och, som ovan sagts, inneburit en minskad andel för t. ex. socialt inriktade projekt. Denna bedömning av bankens utlåningspolitik är fortfarande giltig. bör därför enligt vår mening utträda ur IDB. Mot bakgrund av vad ovan sagts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utträde ur . G. () AXEL () () () () () () () () ()
mot · G302179 · 1980-01-11 00:00:00 — Motion 1979/80:179 om ändrade bestämmelser om servering av alkoholhaltiga drycker I 46 § första stycket lagen (1977:293) om handel med drycker sägs: Servering av öl får påbörjas tidigast och servering av andra alkoholhaltiga drycker tidigast . Avser tillstånd servering av enbart öl skall serveringen avslutas senast . I annat fall skall servering av alkoholdrycker avslutas senast . får dock förordna om andra tider för serveringens bedrivande. Att tillståndsmyndigheten får förordna om andra tider för serveringens bedrivande har vållat diskussioner på många håll. Inom samma län kan t. ex. tillämpas olika tider, då en del serveringsställen stänger medan andra har öppet ännu längre. Trots att nu har rekommenderat att alla restauranger skall stänga , innebär det ändå att många redan nu gällande tillstånd även kommer att omfatta utsträckt tid efter . Att tillämpningen av lagen fått sådana konsekvenser som här omnämnts är naturligtvis inte tillfredsställande vare sig från nykterhetspolitisk synpunkt, eftersom det är klarlagt att konsumtionen sammanhänger med tillgängligheten, eller från ordningssynpunkt, då många boende runt restaurangerna blir störda. Många av de här aktuella restaurangerna är också diskotek och har därmed en mycket ungdomlig publik. Vi vill därför föreslå att det i 46 § i lagen om handel med drycker görs en ändring, som innebär att tillståndsmyndigheten får förordna om andra tider för serveringens bedrivande endast i speciella fall. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställs att beslutar anta nedanstående förslag till ändring av 46 § första stycket lagen om handel med drycker (1977:293): Servering av öl får påbörjas tidigast och servering av andra alkoholhaltiga drycker tidigast . Avser tillstånd servering av enbart öl skall serveringen avslutas senast . I annat fall skall servering av alkoholdrycker avslutas senast klockan Servering av öl får påbörjas tidigast och servering av andra alkoholhaltiga drycker tidigast . Avser tillstånd servering av enbart öl skall serveringen avslutas senast . I annat fall skall servering av alkholdrycker avslutas senast klockan förordna om andra tider för serveringens bedrivande. om särskilda skäl föreligger förordna om andra tider för serveringens bedrivande.
mot · G3021790 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1790 av m. fl. om förstatligande av de privata affärsbankerna De privata affärsbankerna utgör maktcentra för storfinansen över det svenska näringslivet. Deras verksamhet är väsentlig för samhällets ekonomiska utveckling. Att den effektivt kan styras av samhälleliga intressen förbättrar möjligheterna att föra en effektiv ekonomisk politik. Det underlättar en samhällelig kontroll av kapitalströmmarna. Det vore ett väsentligt steg mot en ekonomi som planeras utifrån samhälleliga behov och målsättningar. De privata affärsbankerna bör därför förstatligas. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till förstatligande av de privata affärsbankerna. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G3021792 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1792 av m. fl. om regionalpolitiska åtgärder i Näringslivet inom har under en följd av år kunnat utvecklas i positiv riktning. Genom allsidigheten i näringslivet, tillgång på goda kommunikationer och utbildad arbetskraft liksom gynnsamma betingelser för byggnation har länet kunnat räknas till de regionalpolitisk! De senare årens vikande konjunkturer och stora strukturrationaliseringar har emellertid nu också belastat denna region. Särskilt allvarlig är den bristande lönsamheten inom några av de stora industrisektorerna, varven, tekoindustrin, gummiindustrin och byggnadsmaterialindustrin. Trots stora statliga satsningar, inte minst inom varvsindustrin, redovisas i länet nu en stor arbetslöshet. var antalet arbetslösa i länet närmare 9 000 personer. Därutöver var 9 400 personer berörda av arbetsmarknadspolitiska åtgärder i form av utbildning eller arbete i skyddade verkstäder. Konjunkturnedgången har drabbat hårdare än övriga län i genomsnitt. Industrisysselsättningen måste fortsättningsvis hållas på en hög nivå. De statliga satsningar som görs för att i samband med strukturrationaliseringar undvika omfattande arbetslöshet måste därför inriktas på utvecklingsbara områden, inte minst inom de små och medelstora företagen. Ökat stöd till forskning och utveckling såväl inom dessa som inom de stora företagen är en annan angelägen åtgärd. Den satsning på yrkesutbildning inom företag som aviserats av regeringen är positiv och bör särskilt kunna utnyttjas inom områden med hög arbetslöshet. har förklarat sig berett att tidigt påbörja sådan utbildning. Av största betydelse för en positiv utveckling av näringslivet inom länet är förbättrade kommunikationer över . Flygförbindelserna till och från flygfält måste också förbättras. Regionalpolitiska åtgärder på bred front inom här exemplifierade verksamhetsområden blir mindre kostsamma och mer verksamma än långvarigt vidmakthållande av olönsam verksamhet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen framförts om regionalpolitiska åtgärder inom . () () PER STENMARCK (m) () () () ()
mot · G3021793 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1793 av m. fl. om arbete i åt handikappade Främjandelagen har i korthet till syfte att öka bl. a. de handikappades möjligheter att få arbete på den öppna arbetsmarknaden. Med hjälp av främjandelagen kan arbetsgivarna tvingas anställa handikappade. I regel finns på de flesta arbetsplatser möjligheter att få fram meningsfulla jobb för personer med olika handikapp, men en ändring av förutsättningarna att utföra jobben måste till. Det finns tyvärr ett psykologiskt motstånd till att göra dessa förändringar. Störst svårigheter har personer som är rullstolsbundna. Arbetsplatserna har alltför ofta praktiska hinder som försvårar för rullstolsbundna att ta sig fram. Främjandelagen har inte utnyttjats i någon större omfattning. Många arbetsförmedlare har menat att det för den berörda personen knappast kan vara en angenäm känsla att veta att man är påtvingad arbetsgivaren. Man har i det längsta hoppats på frivilliga insatser från arbetsgivarhåll. har emellertid aviserats en ändring, och främjandelagen måste användas i större utsträckning. För handikappade som är rullstolsbundna är en tämligen god arbetsmiljö. Vissa förbättringar av toaletter, sänkningar av trösklar osv. skulle ytterligare underlätta för dem. En del konferenslokaler och andra arbetsenheter är icke tillgängliga för handikappade med stora rörelsehinder, men i stort sett är hyggligt handikappvänligt. Det är den erfarenhet man gjort på riksdagskansli, då man hade en rullstolsbunden person anställd. Det finns därför all anledning att anställer handikappade med rörelsehinder eller personer med annat handikapp. har dessutom all anledning att gå före med gott exempel som arbetsgivare, eftersom det är som har fattat beslutet om främjandelagen. Det borde finnas en mängd arbetsuppgifter som skulle kunna utföras av personer med rörelsehinder, synskada, hörselskador eller andra handikapp såväl inom utskottskanslier, riksdagskanslier och förvaltningskontoret som inom andra arbetsenheter i . Men också åtskilliga riksdagsledamöter önskar och behöver hjälp med många arbetsuppgifter som telefonbevakning, kopiering, massmediabevakning, motionsskri vande, hjälp med brevskrivande, plocka fram material inför frågestunder, undersökningar osv. De intellektuella förutsättningarna att klara ett jobb är inte beroende av om man sitter i rullstol. Framför allt med detta senare skulle många nya jobb kunna skapas för handikappade. Men det behövs inte alltid 1 1979/80. skapas nya jobb för att bereda plats åt handikappade på arbetsmarknaden. Många av de tjänster som ledigförklaras inom borde man först pröva förutsättningarna för en handikappad att klara av. är det internationella . Inför det finns det många skäl som talar för att öppnar sig som arbetsplats för handikappade. att beslutar öka förutsättningarna för handikappade att få anställning i enligt vad i motionen anförts. () ()
mot · G3021796 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1796 av m. fl. om de deltidsarbetandes villkor har antalet deltidsarbetande ökat mycket kraftigt. Deltidsarbete kan i vissa fall bli en nödlösning av arbetsmarknadsskäl, på grund av barntillsynsproblem m. m. Dessa problem måste givetvis angripas genom sysselsättningspolitiska åtgärder och en utbyggd barnomsorg. För många människor utgör dock deltidsarbetet en positiv möjlighet att kombinera förvärvsarbete med andra sysslor. har ett stort intresse för deltidsarbete dokumenterats särskilt bland kvinnor. Förhoppningsvis kommer ett växande intresse också bland män att ta ett större ansvar för hem och familj att leda till en könsmässig utjämning bland de deltidsarbetande. Många människors vilja att engagera sig i folkrörelsearbete, samhällsverksamhet m. m. utan att för den skull behöva offra familjelivet gör det också angeläget att deltidsarbete framstår som ett realistiskt alternativ. Den viktigaste invändningen mot deltidsarbete är att det inte ger full social trygghet. Många förmåner, särskilt de avtalsreglerade såsom grupplivförsäkringar, avgångsbidrag, gruppsjukförsäkringar och tilläggspensioner, är ofta knutna till ett krav om en genomsnittlig arbetstid om minst . Även på andra områden kan deltidsarbetande ha en svagare ställning än heltidsarbetande. Det borde finnas anledning till en översyn av de deltidsarbetandes ställning och förmåner på arbetsmarknaden. Det är givetvis inte önskvärt att staten lägger sig i frågor som ombesörjs av arbetsmarknadens parter i förhandlingar. Inget hindrar dock att staten som arbetsgivare föregår med gott exempel och för fram förslag om förbättringar av de deltidsarbetandes villkor. Sådana åtgärder skulle förmodligen få efterföljd på arbetsmarknaden i övrigt. En översyn av de deltidsarbetandes ställning kan också komma att aktualisera justeringar på det lagreglerade området. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om en översyn av de deltidsarbetandes villkor, i första hand på den statliga arbetsmarknaden. () () () ()
mot · G3021797 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1797 av m. fl. om sysselsättningsfrämjande åtgärder i kommun kommun i har drabbats av allvarliga störningar i sysselsättningen. I hög grad är detta en följd av en ovanligt ensidig näringsstruktur. En industri, , svarar för nästan hälften av all sysselsättning i kommunen. Utvecklingen där har varit ogynnsam , och ytterligare neddragning aviseras . Svårigheterna för upprätthållande av driften vid fabrik i är väl kända och består . Den ogynnsamma näringsutvecklingen i har också fått allvarliga konsekvenser för befolkningsutvecklingen. Enligt arbetsmarknadsutskottets material i anslutning till betänkande över regionalpolitiken kan befolkningen i för innevarande prognosperiod beräknas minska med 3 000 personer. Detta har givetvis allvarliga verkningar för planeringen och medför stora kommunalekonomiska påfrestningar. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att får en extra tilldelning av anslagen för sysselsättningsfrämjande åtgärder i anslutning till länsplaneringen att användas för framtagande av sysselsättningsprojekt i kommun. HANS () ()