mot · G3021406 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1406 av m. fl. om torv som energikälla Ett av de viktigaste målen för energipolitiken måste vara att reducera det stora oljeberoendet. Enligt den redovisning som lämnas i budgetpropositionen svarade oljan 1979 för av vår totala energianvändning (). Inhemska bränslen såsom lutar, ved och avfall utgjorde (). Som jämförelse kan nämnas att kärnkraften svarade för (). En minskning av oljeberoendet kan effektivast ske dels genom en satsning på energibesparande åtgärder inom såväl bostadssektorn som industrin, dels genom en övergång till användning av inhemska bränslen. Det nuvarande kämkraftsprogrammet har endast en marginell effekt på vår oljeanvändning. Utnyttjande av en större mängd av de olika energislag som finns inom landet minskar vår sårbarhet och ger en större säkerhet i energiförsörjningen. Energiproduktion genom utnyttjande av de förnyelsebara energikällorna främjar en decentralistisk samhällsutveckling eftersom råvarorna är geografiskt väl spridda. Detta gäller bl. a. olika former av biomassa. Vi kan uppnå positiva sysselsättningseffekter genom tillvaratagande av trädrester som lämnas kvar i skogen, utvinning av torv för energiändamål och energiskogsodling. Dessa energikällor blir alltmer ekonomiskt lönsamma i takt med att oljepriserna stiger. Insatser för att få till stånd användning av skogsbränsle och torv innebär en minskad oljeimport och ger därmed en positiv effekt på betalningarna gentemot utlandet. är det framför allt skogsråvara och torv som omgående kan ge ett väsentligt bidrag till vår energiförsörjning. På dessa områden finns såväl råvara som känd och tillämpad teknik. Vad som främst erfordras är beslut som drar i gång verksamheten. Särskilt gäller detta torven. har betydande torvtillgångar. eller 5,4 miljoner ha av yta utgörs av torvmarker. Dessa marker finns till i norra , medan vardera finns i mellersta och . bildas i en syrefattig miljö genom inverkan på döda växtdelar av bakterier, svampar och kemiska föreningar. Torven förekommer i mossar och kärr. En viss tillväxt av torvmossarna sker kontinuerligt. Det beräknas att tillväxten är , vilket motsvarar ca * Den långsamma tillväxttakten medför att torv knappast kan anses vara en förnyelsebar energikälla eftersom den reellt utvinningsbara delen blir avsevärt mindre än de totala tillgångarna, bl. a. beroende av miljöskäl. är den svenska torvproduktionen helt inriktad på torv som jordförbättringsmedel. Produktionen uppgår till ca /år. gav dock torven ett avsevärt bidrag till vår bränsleförsörjning. Den högsta årsproduktionen uppnåddes under slutet av och uppgick då till ca . Som mest motsvarade bränn torvproduktionen av den dåvarande importen av bränslen (stenkol, koks och petroleumprodukter). Bränntorvproduktionen upphörde i eftersom torven inte kunde konkurrera ekonomiskt med importerade bränslen vid en fri tillförsel. Utvecklingen med kraftigt höjda oljepriser har emellertid medfört att torven på nytt blivit konkurrenskraftig som energiråvara. Förmultningsgraden (humifieringen) är en väsentlig faktor för torvens egenskaper som energiråvara. Torr torvsubstans, som innehåller 50 kol, har en kemisk sammansättning som placerar den mellan brunkol och trä. Råtorv innehåller vatten, vilket är det dominerande problemet i torvhanteringen. Genom lufttorkning i anslutning till brytningen kan en torvsubstans erhållas som i genomsnitt innehåller vatten. Det är vanligen denna som avses när man talar om torv som energiråvara. Det finns skilda uppfattningar om i vilken storleksordning torven kan bidra till vår energiförsörjning. bedömde att det med nuvarande teknik var möjligt att producera ca torv (energivärde ca ) , vilket motsvarar eldningsolja. Härav borde hälften kunna uppnås 1985 om förberedelserna påbörjades . borde utvinningen kunna uppnå en varaktig produktion om ca , vilket motsvarar eldningsolja. Med denna takt skulle landets torvtillgångar ungefär ha förbrukats till . Det kan vara skäl att erinra om att torven beräknades lämna ett avsevärt bidrag till energiförsörjningen oavsett om man avvecklade kärnkraften eller inte. I alternativet B, där det förutsattes att kärnkraften skulle vara avvecklad 1990, angavs att torven 1985 skulle ge och . I alternativ C som förutsatte en utbyggnad till 13 reaktorer ingår torv i energibalansen med 1985 och 1990. att torven 1990 * 1 TWh= 1 miljard kilowattimmar. kan ge , medan delegationen för energiforskning (DFE) anser att torven endast kan ge ett bidrag till energiförsörjningen på 1990. Denna bedömning återfinns i propositionen 1978/79: 115 om den framtida energipolitiken. Bakgrunden till nedrevideringen kan antas vara att utrymmet för förnyelsebara energikällor minskat i takt med att energiprognoserna pekar mot lägre tal. Kravet från kraftindustrin och kärnkraftspartiema i har varit att programmet för kärnkraftens utbyggnad ej skall omprövas. I stället har man då valt att minska den energiproduktion som baseras på inhemska, förnyelsebara energikällor. Torvmängden i är enligt rapporten i tillräcklig för att ersätta hela den nuvarande oljeförbrukningen . Torvtillgången uppskattas till ca , vilket motsvarar ca olja med ett energiinnehåll på ca . Den utvinningsbara mängden torv torde givetvis vara avsevärt mindre eftersom flertalet torvmarker dels är små och tills vidare svåra att utnyttja, dels ligger transportmässigt ogynnsamt till. Många torvmossar kan vidare från miljösynpunkt vara värda att bevara. I planen för det pågående forskningsprogrammet antas att av landets torvtillgångar kan utnyttjas. Om av den nuvarande oljeimporten (1,olja) skall ersättas med torv krävs en årlig torvproduktion om torv, vilket motsvarar . Oavsett de skilda uppskattningarna om hur stor andel torven kan bidra med till energiförsörjningen är det således enighet om att en satsning på torv skall ske. Vi bedömer för vår del att en realistisk målsättning är en produktion av 1990. Den angivna torvproduktionen avser främst torv som direkt används som bränsle. I ett något längre perspektiv finns även möjligheter att använda torv som råvara för produktion av ammoniak, metanol, olja och gas. På detta område är det nödvändigt med forsknings- och utvecklingsinsatser i syfte att bredda avsättningsområdet för torv. Det är vidare viktigt att ett sådant forskningsprogram försöker anvisa metoder för att öka den tid, vilken nu är begränsad till några få sommarmånader, som produktionen kan ske. Problem kring transporterna av torv bör även beaktas. Som ovan framhölls kan många torvmossar vara värda att bevara från miljösynpunkt. Det finns emellertid många mossar som kan utnyttjas för energiproduktion utan att detta inkräktar på miljöintressena. En förutsättning för att produktionen av torv för energiändamål snabbt skall kunna komma i gång är att förfarandet vid tillståndsgivningen för brytning förenklas. Det krävs bl. a. koncession enligt minerallagen för såväl undersökning som brytning. Ett förenklat och snabbare förfarande är nödvändigt. Enligt vår mening bör man ha samma regler för torvbrytning som gäller för öpjpnande av grustäkt. Vi föreslår därför att regeringen får i uppdrag att pröva reglerna för tillståndsgivning för torvbrytning i syfte att stimulera en etablering av torvbaserad energiproduktion. Sammantaget innebär detta att kraftfulla åtgärder bör vidtas för att på nytt introducera användning av torv i stor skala i energiförsörjningssystemet. Det är glädjande att föredragande statsrådet i budgetpropositionen ser det som angeläget att få till stånd ett antal demonstrationsanläggningar för eldning med bl. a. torv. Vi instämmer i vikten av att vattenfallsverket som stor energiproducent aktivt engagerar sig i strävandena att ta fram och driva energiproduktionsanläggningar för eldning med fasta bränslen. Känd teknik för torvhantering finns Det finns således skäl att på olika sätt fortsätta inventeringen av torvtillgångarna, stimulera forskning och utveckling, uppföra demonstrationsanläggningar, förenkla lagstiftning etc. för att få i gång en torvproduktion för energiändamål. Det krävs emellertid framför allt omedelbara insatser. Tekniken för produktion av torv är känd. Man kan i stort sett särskilja mellan tre olika metoder, nämligen stycketorvmetoden, hydrotorvmetoden och frästorvmetoden, vilka alla har utnyttjats industriellt i stor skala i olika länder. Andra metoder har också prövats. Det förefaller dock som om frästorvmetoden är den tekniskt bästa och ekonomiskt mest lönsamma. Prisutvecklingen på importerade bränslen är ett annat betydelsefullt skäl som kräver omedelbara insatser för att de inhemska bränslena skall kunna introduceras i systemet. De områden där torv kan utnyttjas som bränsle är bl. a. kraftvärmeverk, industrianläggningar, våtkolningsanläggningar. torde även kunna bli konkurrenskraftigt som bränsle vid uppvärmning i bostäder. Kostnaderna för produktion av torrsubstans av torv har beräknats till ca /ton beroende på hur stor volym torv som produceras . För att användning av torv skall bli lönsamt i förhållande till olja krävs således ett oljepris på /ton, vilket ligger avsevärt under vad priset på eldningsolja är. Det krävs dock åtgärder för att stimulera igångsättandet av projekt som utnyttjar inhemska bränslen i stället för olja. Den i budgetpropositionen aviserade fonden med uppgift att genom förmånliga lån stödja introduktion av energiteknik för oljeersättning och energihushållning kommer här otvivelaktigt att få stor betydelse. Det är emellertid också av synnerlig vikt att användning av torv som bränsle blir ett förmånligt alternativ för anläggningar i kommersiell drift exempelvis inom industrin. Staten bör enligt vår mening ge en särskild lånegaranti för inves teringskostnader för sådana anläggningar. Garantin bör även gälla företag som avser att påbörja produktion av torv. Det torde inte finnas något skäl att särskilt stödja driften eftersom lönsamheten i förhållande i Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om en lånegaranti om i första hand 300 milj. kr. för investeringar i anläggningar i kommersiell drift i samband med övergång till produktion respektive användning av torv, 2. att beslutar anhålla att regeringen tar initiativ till en översyn av reglerna för tillståndsgivning för torvbrytning i enlighet med vad som anförts i motionen, samt 3. att i övrigt beaktar vad som anförts angående åtgärder för att främja introduktionen av torv i energiförsörjningssystemet. () () () () () () () MAJ () () () () () () ()