ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021798 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1798 av och om avvisning av utlänning infördes möjligheten för polisen att avvisa och verkställa ett beslut om avvisning av en utlänning som inte inresebehandlats, dvs. som åkt in i utan att ha blivit föremål för passkontroll, trots att han varit i upp . är det oerhört vanligt att utlänningen går till polisen först på 91:a dagen. På det sättet omöjliggör man avvisning, även om polisen skulle ha kunnat avvisa och verkställa ett sådant beslut. Det blir i stället invandrarverket som får handlägga ärendet och i flertalet fall regeringen i form av besvär eller återbrytning. Situationen blir då den att med de - fortfarande - alltför långa handläggningstiderna kommunerna får stå för vistelsen här . Enligt uppgifter från är det ofta personer som vet med sig att de har för svaga skäl för att få stanna som utnyttjar 90-dagarsgränsen. Utlänningar som har politiska skäl av någon styrka anmäler sig hos polisen eller inom 90-dagarsgränsen. Ingen som har verkliga skäl att åberopa skall behöva frukta att gå till polisen med dessa. Underställningsreglerna skall ge ett fullgott skydd för att ärendet underställs . Ett slopande av tremånadersregeln skulle vara ett sätt att motverka det tilltagande bruket att hålla sig undan för att därigenom försvåra en snabb handläggning av ärendet. Med en sådan ändring av lagen blir kontrollen av vår reglerade invandringspolitik effektivare, och därigenom ökar också våra möjligheter att ta emot dem som verkligen har behov av att få stanna i . Åberopande det anförda hemställs att antar följande förslag till ändrad lydelse av 21 § första stycket i utlänningslagen: Avvisning enligt 18 § skall ske vid utlännings ankomst till riket eller inom därefter. Har utlännings rätt att inresa i riket icke prövats vid ankomsten, får avvisning enligt 18 § ske när utlänningen första gången uppsöker eller anträffas av polismyndighet eller inom därefter, dock ej senare än tre måna Avvisning enligt 18 § skall ske vid utlännings ankomst till riket eller inom därefter. Har utlännings rätt att inresa i riket icke prövats vid ankomsten, får avvisning enligt 18 § ske när utlänningen första gången uppsöker eller anträffas av polismyndighet eller inom därefter. Avvisning enligt 19 § skall Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse der efter ankomsten. Avvisning ske vid ankomsten till riket eller enligt 19 § skall ske vid ankomsten därefter. till riket eller om avvisning meddelas av polismyn Beslut om avvisning med- dighet. delas av polismyndighet. () () GOTAB 64525 Slockholm 1980
mot · G302180 · 1980-01-11 00:00:00 — Motion 1979/80:180 om översyn av skattereglerna för familjeföretag De mindre och medelstora företagen har haft och har fortfarande stor betydelse för välfärdsutvecklingen och sysselsättningen i vårt land. De är viktiga för differentieringen och allsidigheten inom näringslivet och likaså i vad gäller möjligheten att finna nya idéer och därmed också för produktutvecklingen. De många mindre företagen utgör även en positiv faktor för ägarstrukturen och konkurrensförmågan. Åtskilliga orter har växt upp och utvecklats i samband med att mindre företag etablerats och sedan utvecklats och därmed berett ytterligare arbetstillfällen. Bortemot av antalet sysselsatta inom näringslivet arbetar i företag som har upp till 200 anställda. I finns många små och medelstora företag som till stor del drivs som familjeföretag. Enligt senaste samlade statistik vid länets utvecklingsfond fanns inom tillverkningsindustrin och servicenäringen 10 653 företag med ca 105 000 anställda. Av dessa har ca 10 300 företag upp till 50 anställda och sysselsätter omkring 54 800 personer. Dessa uppgifter visar att de mindre företagen är av mycket avgörande betydelse för sysselsättningen i länet. Det finns ett par kommuner som inte har något företag med mer än 200 anställda, och flera kommuner har inte något företag med mer än 500 anställda. Den framtida utvecklingen och sysselsättningen inom flera kommuner och orter är helt beroende av de mindre och medelstora företagens möjligheter att utvecklas och leva vidare. Det är därför helt nödvändigt att näringspolitiken utformas i positiv riktning i vad gäller dessa företag och att de problem som är kännetecknande för familjeföretagen kan lösas på ett riktigt sätt. Tyvärr blir familjeföretagen färre. Många köps upp, medan andra tvingas lägga ner sin verksamhet, och nyföretagandet är långt ifrån tillräckligt. Beskattningen av det i företagen arbetande kapitalet utgör ett problem. Det är inte rimligt att enskilda företagare skall beskattas för maskiner, inventarier och tillgångar som skapar sysselsättning. De nuvarande reglerna har framtvingat många onödiga företagsförsäljningar och hämmat investeringsviljan. Denna för familjeföretagen negativa utveckling kommer att fortsätta om inte skattereglerna skyndsamt ändras. En annan fråga som också måste bli föremål för snar behandling är problemen i samband med generationsväxlingar inom familjeföretagen. Vårt land är i behov av att en yngre generation företagare är beredda att ta över och driva verksamheten vidare, men de nuvarande skattebestämmelserna skapar stora svårigheter för många och därför brådskar reformarbetet. gäller även i hög grad för familjejordbruken. Åberopande det anförda hemställer jag att hos regeringen anhåller att motionen överlämnas till utredningen för översyn av beskattningsreglerna för familjeföretag.
mot · G3021800 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1800 av m. fl. stöd till regionala utvecklingsbolag Utnyttjandet av inhemska, förnyelsebara energikällor torde vara det snabbaste sättet att minska vårt oljeberoende. Utvecklingen är så långt framme att det finns goda möjligheter att med känd teknik utnyttja framför allt inhemsk biomassa i energiförsörjningen. I anledning av bl. a. motioner från beslöt att särskilda regionala bolag skulle bildas, vilka i samverkan med de regionala utvecklingsfonderna bl. a. skulle stimulera produktutvecklingsverksamheten inom småföretagen. Bolagen skulle vara av väsentlig betydelse för utvecklingen och användningen av bl. a. alternativa energikällor. Enligt utskottets mening borde bolagen lokaliseras till och . För verksamheten anvisade 5 milj. kr. för vartdera bolaget. Det är enligt vår mening av väsentlig betydelse att dessa bolag får möjligheter att komma i gång med sin verksamhet. Bolagens lokalisering är sådan att det från regional- och sysselsättningspolitiska synpunkter är viktigt att verksamheten, särskilt med hänsyn till det omedelbara behov som föreligger av satsningar vilka stimulerar användning av inhemska bränslen, snabbt påbörjas. Medel från det regionalpolitiska stödet bör kunna utnyttjas för detta ändamål, eftersom verksamheten har en särskild betydelse för inland. Vi vill i detta sammanhang påtala vikten av att ett fungerande distributionssystem för ett energiförsörjningssystem baserat på bl. a. inhemska bränslen, såsom skogsråvara, torv, energiskog m. m., kommer till stånd. har genom sin lokalisering förutsättninngar att bli basen i ett sådant distributionssystem, och vi anser därför att roll och möjligheter i dessa hänseenden bör utredas i samband med berörda länsmyndigheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en försöksverksamhet baserad på redan beslutade utvecklingsbolag och med utnyttjande av det regionalpolitiska stödet i enlighet med vad som anförts i motionen. () () ()
mot · G3021801 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. Ungdomsarbetslösheten är ett av våra stora olösta problem. Trots förbättrad konjunktur och trots ett ökande antal lediga platser har inte ungdomens sysselsättningsmöjligheter nämnvärt förbättrats. Flickorna är fortfarande de mest utsatta. Därtill kommer invandrarungdomen, vars arbetslöshetssiffror alltid är betydligt högre än övrig undoms. Ofta är arbetslösheten för invandrarpojkarna dubbelt så hög som för övriga pojkar. För har länsarbetsnämnden redovisat följande arbetsmarknadsutsikter /80: Enligt den senaste tillgängliga statistiken (nov. -79) utgjorde ungdomarna av samtliga kvarstående sökande utan arbete. I absoluta tal innebär det att 1 521 ungdomar saknade arbete . Jämfört med har antalet kvarstående undomar minskat med 128. För de yngsta har dock arbetslösheten ökat med 22 till 308 vilket utgör av totala antalet. Trots det ökade antalet anmälda lediga platser i länet har inte ungdomens arbetsmarknad förbättrats. Arbetslösheten ligger på samma höga nivå som både i procent och i absoluta tal. Antalet ungdomar i beredskapsarbete var 1 953. Motsvarande antal 1978 var 1 974. De arbetslösa ungdomarna tillsammans med de i beredskapsarbete uppgår till 3 474 vilket är en minskning med 149 jämfört med . Jämfört är det en kraftig ökning av antalet ungdomar anmälda på arbetsförmedlingen som saknar en fast förankring på arbetsmarknaden. De svårigheter ungdomarna haft att få arbete väntas bestå. För de yngsta åldersgrupperna kan situationen försämras då den s. k. 16-årspuckeln inträffar i länet /81. Enligt länsskolnämnden kommer det att saknas ca 350 elevplatser på gymnasieskolan med nuvarande dimensionering för att samtliga 16-åringar skall kunna beredas plats. Det är synnerligen angeläget att få till stånd ytterligare åtgärder för att stimulera arbetsgivarna att anställa ungdomar. De lediga platser som anmäls till arbetsförmedlingen är ofta förenade med krav på utbildning och/eller erfarenhet vilket medför att en stor del av ungdomarna inte blir aktuella för dessa arbeten. Beredskapsarbeten kommer att behövas i minst lika stor utsträckning som tidigare om inte andra åtgärder tillkommer. De yngsta ungdomarnas möjligheter att erhålla den stadigvarande förankring på arbetsmarknaden som borde vara helt naturlig bör speciellt uppmärksammas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär åtgärder enligt vad i motionen anförs för att minska arbetslösheten bland ungdom. () . ()
mot · G3021803 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1803 om handläggningen av vissa tillståndsfrågor rörande invandrare Trots de olika insatser som gjorts för att nedbringa väntetiderna för utländska medborgare som söker uppehålls- och arbetstillstånd i är handläggningstiderna i de skilda instanserna oacceptabelt långa. Särskilt för de människor vilkas ärenden resulterar i avvisnings- eller förpassningsbeslut innebär detta svåra psykiska lidanden. var den genomsnittliga handläggningstiden för avvisnings- och förpassningsärenden . Därtill skall läggas polisens utredningsoch handläggningstider, ofta lika långa, samt handläggningen i av de många ärenden som överklagas. Rent ekonomiskt innebär de långa handläggningstiderna en betydande förlust för samhället, eftersom de sökande i de flesta fall lever på socialhjälp. I syfte att minska handläggningstiderna genomfördes vissa ändringar i utlänningslagstiftningen. Det inrättades också särskilda utredningscentraler vid polismyndigheterna i , och , men förhållandena har ändå inte förbättrats nämnvärt. Ärendena skickas per korrespondens mellan instanserna; beslutsfattaren vid invandrarverkets () tillståndsbyrå kommer aldrig i personlig kontakt med den sökande, och kompletterande upplysningar inhämtas hos polisen, vilket ytterligare förlänger handläggningstiden. Att använda telex, såsom lagrådet föreslår i yttrandet över förslaget till ny utlänningslag, skulle utan tvivel förenkla beslutsgången. En ytterligare åtgärd vore att till utredningscentralerna knyta handläggningsenheter från . handlades vid utlänningspolisen i 12 750 tillstånds- och avlägsnandeärenden, vilket innebär av invandrarverkets samtliga sådana ärenden. Av de 49 befattningshavare som ingår i borde någon eller några, eller helt, kunna på ort och ställe samarbeta med utredningscentral. Detta skulle ge värdefulla erfarenheter i SIV:s fortsatta strävande att effektivisera beslutsgången och samarbetet med polisen. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller att invandrarverket får i uppdrag att såsom en försöksverksamhet i stationera en 1979/80:1803 15 handläggare eller handläggningsenhet med beslutsrätt i vissa tillståndsfrågor. () ()
mot · G3021804 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1804 om rätten till kontant arbetsmarknadsstöd i vissa fall Kontant arbetsmarknadsstöd inkomstprövas inte mot makes inkomst utan endast mot makars sammanlagda förmögenhet i den mån denna överstiger . Men för stödtagare som uppbär änke- eller änklingspension reduceras arbetsmarknadsstödet med hela pensionsbeloppet, vilket oftast torde innebära reduktion till noll. Bestämmelsen härom återfinns i 24 § lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. I lagen om arbetslöshetsförsäkring finns ingen motsvarande regel. Det är varken logiskt eller rättvist att en efterlevandepension har annan inverkan på rätten till KAS än den inkomst varpå pensionen grundas hade, medan maken ännu var i livet. Särskilt änkor med barn kan drabbas mycket hårt om de blir arbetslösa utan att vara arbetslöshetsförsäkrade. Den grupp stödtagare det gäller kan inte vara stor, varför kostnadsökningen om reduktionsregeln avskaffas torde bli obetydlig. Att de drabbade är få är å andra sidan inget skäl att inte undanröja en uppenbar orättvisa i ett socialt stödsystem. Med stöd av det anförda hemställer jag att beslutar att orden änke- eller änklingspension" i 24 § lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd skall utgå.
mot · G3021806 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1806 av m. fl. Beredskapsarbeten utgör en betydande del av AMS verksamhet. I regel utförs dessa arbeten av den huvudman till vars verksamhetsområde arbetet hör, men i viss utsträckning sker arbetena i AMS egen regi. I ett tidigare skede hade egenregiarbetena en större omfattning, vilket föranledde kritik. behandlade frågan 1966 och slog fast att AMS även i fortsättningen skulle bedriva beredskapsarbeten i egen regi. Man förutsåg dock en viss minskning. Efter utredning inom AMS framlades 1975 ett förslag med innebörd att verksamheten skulle stabiliseras och omfatta en volym motsvarande ca 350 fältarbetsledare. Förslaget godkändes av berörd arbetstagarepart och underställdes senare . Frågan anmäldes budgetproposition och föranledde ingen erinran från sida. har en snabb neddragning ägt rum och antalet arbetsledare har reducerats till ca 300. om verksamheter av detta slag inte skall vara något självändamål måste det dock konstateras att egenregiverksamheten utgör ett värdefullt komplement till andra sysseIsättningsskapande åtgärder. Också vid goda konjunkturer finns ett betydande antal svårplacerade, arbetshandikappade och ortsbundna personer med en svag ställning på arbetsmarknaden. Dessa kan med fördel sysselsättas i utearbeten av typ: bygg-, anläggnings-, skogs-, naturvårds-, flottleds-, fiskevårdsfrämjandesamt restaureringsarbeten m. m. Mot denna bakgrund är den pågående neddragningen, som dessutom är regionalt ojämn, mycket oroande. bör därför beredas möjlighet att ånyo ta ställning till målsättningen och volymen av AMS egenregiverksamhet. I avvaktan härpå bör den nuvarande omfattningen bibehållas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om framtida inriktning av AMS egenregiverksamhet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att nuvarande volym tills vidare bibehålls. () () () ()
mot · G3021807 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1807 om AMS egenregiverksamhet i de nordligaste länen () planerade neddragning av verkets egenregiverksamhet har skapat mycket stor oro i de nordligaste länen, där åtgärder redan vidtagits som leder till inskränkningar, genom att många i verket anställda arbetsledare dirigerats till arbeten i Syd- och . riksdag fattade beslut om att verket även fortsättningsvis skall utföra arbeten i egen regi, främst för arbete åt den svårplacerade/ arbetshandikappade och lokalt bundna arbetskraften. Behovet av sysselsättning för denna grupp arbetssökande är stort och okar. Att behovet ökat kraftigt och 1979 i de delar av landet där AMS nu planerar neddragning, framgår av följande redovisning från av kvarstående, ej sysselsatta med arbetshandikapp i någon form: I detta antal ingår inte de redan sysselsatta i annan form, t. ex. arbetsträning, utbildning, skyddad verkstad etc. I redovisningen ingår inte heller äldre, lokalt bunden arbetskraft, som också sysselsätts i beredskapsarbeten i AMS regi. Denna grupp är större i än i övriga landet och är ej lämplig för sysselsättning i entreprenadform. 1975 föreslogs AMS en neddragning av verkets fältarbetsledare från 414 till 350. Den reduceringen prövades av och godkändes. har neddragningen fortsatt och antalet är f. n. ca 300. Någon prövning av denna neddragning har inte gjort. har arbetsledare i de nordligaste länen erbjudits arbetsuppgifter i sydligare län medan egenregiverksamheten i norr minskat. Då regeringen inte lär planera några åtgärder för att trygga egenregiverksamheten och därmed arbetsmöjligheterna för arbetskraft med arbetshandikapp i någon form, bör pröva frågan och genom beslut uttala sin mening om att AMS egenregiverksamhet måste tryggas i de delar av landet där utslagningen av arbetskraft är störst och möjligheterna till annan sysselsättning är minst. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om egenregiverksamhet för i de nordligaste länen.
mot · G3021809 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1809 om utvärdering av medbestämmandelagen Medbestämmandelagen (MBL), som antogs av , har varit i kraft . I stort har MBL motsvarat de förväntningar som ställdes vid lagens tillkomst. Det har skapats avsevärt bättre kontakter mellan arbetsgivare och arbetstagare, de anställda har fått större insyn och inflytande och i regel kunnat påverka besluten i den omfattning som avsågs. Företagen har i ökad omfattning kunnat tillgodogöra sig de anställdas synpunkter och förslag i en för företaget och de anställda positiv riktning. har givetvis, när det är fråga om en lagstiftning av så stor omfattning och med så pass nya och genomgripande förändringar av samarbetsformer och annat som MBL innebär, påvisats brister och förekommit irritationsmoment av olika slag. Svårigheterna belyses kanske främst genom att man ännu på den privata arbetsmarknaden inte kunnat träffa de medbestämmandeavtal som lagen förutsatte. Från arbetsgivarhåll har särskilt påtalats avsevärd tungroddhet, svårigheter att komma överens på känsliga områden, t. ex. vid tillsättande av personer i ledande ställning, gränsdragning för vilka frågor som skall innebära primär förhandlingsskyldighet osv. Från de anställdas fackorgan anser man att lagen inte varit tillräckligt långtgående och att lagstiftningen bör drivas vidare. Från småföretagen hävdas att MBL inte är avpassad till de små företagens arbetsvillkor och att den ibland skapar svårigheter med stor räckvidd för deras del. I debatten har också framhållits att lagen medgett alltför vida tolkningsmöjligheter, vilket föranlett skilda meningar i t. ex. arbetsdomstolens utslag och berörda parters åsikter i olika sammanhang. När medbestämmandelagen nu varit i kraft kan det finnas skäl att verkställa en utvärdering av lagen för att se hur man skall kunna undanröja de brister som visat sig föreligga. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en utvärdering av medbestämmandelagen.
mot · G302181 · 1980-01-11 00:00:00 — Motion 1979/80:181 av m. fl. om erkännande av Demokratiska sahariska arabrepubliken kommunisterna har under en rad år krävt erkännande av Demokratiska sahariska arabrepubliken och att ger medel till befrielseorganisationen . Den har i internationella sammanhang tillsammans med en rad andra stater betonat det sahariska folkets rätt till självbestämmande. Längre har man emellertid inte velat sträcka sig, trots att det framstår som alltmer uppenbart att alla förutsättningar föreligger för att upprätta diplomatiska förbindelser med POLISARIO. Anledningen till att regeringen inte vill erkänna Demokratiska sahariska arabrepubliken har angetts vara att de villkor som tillämpar när det gäller principerna för erkännande inte är uppfyllda. De argument regeringen åberopat härvidlag är emellertid alltmer ohållbara. har tvingats till ett fredsfördrag med POLISARIO; , uppbackat av , behärskar endast en mycket liten del av landet. Det är fullt klart att det är Frente POLISARIO som är landets reella ledning och som har folkets stöd. Mot bakgrund av det anförda yrkas 1. att hos regeringen anhåller a) att erkänner Demokratiska sahariska arabrepubliken, b) att i FN verkar för organisationens erkännande av Demokratiska sahariska arabrepubliken, 2. att beslutar att för /81 anvisa . till humanitärt bistånd till Demokratiska sahariska arabrepubliken och Frente POLISARIO, den revolutionära fronten för oberoende. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G3021816 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1816 om en utställningsbyggnad vid Eketorps borg på Med stöd av regeringsbeslut och med medel som beviljats av och av pågår restaureringsarbeten på Eketorps tornborg på södra . Ungefär en tredjedel av den yttre ringmuren har åteiuppförts, och av den ursprungliga bebyggelsen från folkvandringstiden har tre hus rekonstruerats. , som leder arbetena, planerar att fortsätta med återuppbyggnaden av muren och att rekonstruera ytterligare ett par byggnader. Eketorps borg och de arbeten som pågår där har väckt stor uppmärksamhet hos allmänheten. besöktes platsen av ca 50 000 personer, och besökarsiffrorna väntas stiga. För att informera besökarna om borgens intressanta historia och för att kunna visa en liten del av de framgrävda föremålen har en provisorisk utställning ordnats i en och ett tält. I planer ingår att utföra en permanent museibyggnad, till det yttre utformad som en rekonstruktion av ett äldre huskomplex. Genom budgetpropositionen för /79 erhöll särskilda medel, , för att påbörja arbetet med utställningsbyggnaden. Byggnadens grundläggning är nu utförd. I sin anslagsframställning för /81 anmälde ämbetet att ca 2 milj. kr. erfordrades för att färdigställa utställningsbyggnaden och arrangera själva utställningen. Emellertid har inga medel för detta ändamål tagits upp i årets budgetproposition. Eketorps borg är en betydande turistattraktion som bidrar till att även åt södra delen av ge ett turistiskt intresse och därigenom sprida besökarströmmen jämnare över ön. Framför allt har emellertid Eketorp, genom de arkeologiska upptäckter som där gjorts och de rekonstruktionsarbeten som pågår, blivit en av landets mest betydande fornminnesplatser. Det är därför angeläget att arbetet med museibyggnaden kan fullföljas så att besökarna kan få den kunskap om borgen och dess invånare som endast en välordnad utställning kan ge. Ytterligare dröjsmål med färdigställandet kommer att fördyra anläggningen och framtvinga otillfredsställande provisorier. Enligt gällande regler kan som beredskapsarbete icke bekostas sådant företag som i vederbörlig ordning behandlats i samband med ordinarie budgetarbete. Undantag från denna regel bör likväl i vad avser klassificering enligt vår mening i särskilt trängande fall kunna ske, och Eketorps borg torde vara just ett sådant. Med hänvisning till vad vi här anfört hemställs att såsom sin mening ger regeringen till känna att , inom ramen för till förfogande stående medel, bemyndigas att för färdigställande av utställningsbyggnad och arrangerande av utställning vid Eketorps borg, med beaktande av bidragsbestämmelser i övrigt, bevilja bidrag intill 2 milj. kr. HANS () ()