mot · G40273 · 1980-11-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. Barnfilmrådet och ungdomsorganisationernas centrala verksamhet Regeringen anger i föreliggande proposition 1980/81:20 att man avser att återkomma till med förslag om nedläggning av barnfilmrädet och minskning av anslaget till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Detta skall enligt propositionen ge en besparing om 0.8 resp. 5 milj. kronor. Beträffande barnfilmrådet aviseras en nedläggning i samband med ställningstagande till den framtida statliga filmpolitiken. Ansvaret för barnfilmfrågor skall då enligt föredraganden överföras till andra organ. Regeringen synes i denna fråga först ha bestämt sig att barnfilmrådets verksamhet skall upphöra men kan inte ange vare sig tidpunkten för detta eller hur barnfilmfrågorna fortsättningsvis skall beredas. Ändå tillgodoräknar sig regeringen en besparing på detta anslag /82. Eftersom något sakligt underlag för nedläggningen av barnfilmrådet inte presenterats av regeringen går förslaget inte att bedöma. Samma förhållande gäller den föreslagna nedskärningen av stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Här aviserar föredraganden att hon avser att återkomma till med förslag. Det saknas sålunda underlag för ett ställningstagande till dessa besparingar. Vi avser att återkomma till dessa punkter när regeringen presenterat genomarbetade förslag. Vi vill dock redan nu understryka att besparingar i statsbudgeten inte i första hand bör gå ut över verksamhet som riktar sig till barn och ungdomar, vilket att döma av regeringens förslag förefaller vara dess mening. Enligt vår uppfattning, vilket framgått av tidigare socialdemokratiska motioner bl. a. om insatser för barnkultur, barnfilm samt fritidsverksamhet för barn och ungdomar, finns det starka skäl att slå vakt om nuvarande satsningar för barn och ungdomar samt att kvalitativt och kvantitativt utvidga dessa. Regeringen föreslår i besparingssyfte att dess tidigare beslut om lokalisering av utbildningsradion till kommun skall omprövas. Bakgrunden till detta förslag sägs i propositionen vara de oväntat höga investeringskost 1 1980/81. nader som skulle uppstå vid en lokalisering till . Även personalkostnaderna ökar enligt propositionen om beslutet skulle fullföljas. En betydande del av de merkostnader som föranleds av det ursprungliga lokaliseringsbeslutet beror på att det endast i starkt begränsad omfattning visat sig möjligt att använda befintliga koncernresurser m. m. på i . Genom regeringens framlagda förslag kan investeringskostnaden m. m. begränsas från 290 milj. kr. till 140 milj. kr. Genom förläggningen av utbildningsradion till enligt regeringens förslag skapas nya förutsättningar för ett närmare samarbete mellan radio- och TV-företagen och utbildningsradion i själva produktionen. I fortsatta överväganden om utbildningsradion bör vidare undersökas om inte ett sådant samarbete kan vidareutvecklas i syfte att nedbringa kostnaderna för verksamheten. Därtill kommer vissa möjligheter att utnyttja lokaler i på som f. n. disponeras av och . Enligt uppgift används dessa f. n. inte i full utsträckning. Detta skulle i så fall betyda lägre kostnader för och . Sådana alternativ bör således närmare övervägas innan det av regeringen antydda investeringsprogrammet påbörjas. Till grund för fortsatta bedömningar av utbildningsradions lokal- och utrustningsbehov bör också ligga en utvärdering av den nuvarande verksamhetens inriktning, innehåll och omfattning samt i vilken utsträckning utbudet utnyttjas i olika utbildningar. Med hänvisning till vad som här anförts bör sammanlagt en besparing på 60 milj. kr. /82 kunna komma till stånd. Vad vi här har anfört om utbildningsradion bör som sin mening besluta ge regeringen till känna. Finansieringen av radio/TV Enligt vår mening går det inte att inrikta besparingssträvanden enbart på offentlig verksamhet. Så t. ex. bekostas radio/TV-verksamheten genom avgiftsmedel, vilka skall erläggas av hushållen. Den enskildes ekonomi påverkas således inte enbart av olika skatter utan också av avgifter av olika slag. I anslagsframställningen från för /82 begärs ytterligare höjning av mottagaravgifterna. Den utveckling av avgifterna för radio/TV som anges i anslagsframställningen även för kommande budgetår är enligt vår mening oroande. Den främsta anledningen är den nuvarande höga inflationstakten för vilken radioföretagen är garanterade kostnadskompensation. Mot denna bakgrund vill vi i detta sammanhang också ta upp frågan om att på andra vägar än genom höjningar av avgifter tillföra radioföretagen ytterligare resurser. Detta utesluter självfallet inte att det ankommer på företagen själva att i sin verksamhet sträva efter största möjliga effektivitet i utnyttjandet av tilldelade resurser. är det angeläget att programkvaliteten höjs. En särskild utredare har på regeringens uppdrag lagt fram förslag rörande nuvarande avgiftsfinansiering (Ds U 1980:7). Förslaget har remissbehandlats. Utredaren uppskattar avgiftsskolket till 250 milj. kr. Den nuvarande avgiftsfinansieringen är också en dyrbar form för att finansiera verksamheten. Debitering, uppbörd och kontroll med nuvarande system medför kostnader som enligt utredaren uppgår till 66 milj. kr. Vi anser att de ytterligare resurser som radio/TV-verksamheten kan komma att kräva i första hand bör finansieras genom att nedbringa kostnaderna för administrationen av avgiftsuppbörden samt att komma till rätta med det utbredda avgiftsskolket. I syfte att dämpa kostnadsutvecklingen anser vi också att regeringen bör pröva att senarelägga genomförandet av delar av riksdagsbeslut om radio/TV. I de remissyttranden som avgivits med anledning av den nämnda utredningen av radio/TV (Ds U 1980:7) framförs olika förslag i syfte att minska kostnaderna för avgiftsuppbörden och öka intäkterna. Det finns därmed enligt vår mening ett underlag för att öka inkomsterna till radio/TV-verksamheten. Vad som här anförts om finansieringen av radio/TV bör som sin mening ge regeringen till känna. Det nordiska ministerrådet skall ta ställning till förslaget om en gemensam nordisk satellit för radio- och TV-sändningar. skall presentera förslag i ärendet till . Enligt vår mening bör få tillfälle att uttala sig i denna fråga innan regeringen gör ställningstaganden som kan bli bindande i det nordiska samarbetet. Med hänsyn till de vittgående ekonomiska konsekvenserna som ett genomförande av Nordsat skulle få är det motiverat att frågan prövas i anslutning till regeringens förslag om besparingar. Frågan om Nordsat har varit föremål för ett omfattande och mångårigt utredningsarbete. Det förslag som presenterades har remissbehandlats. De svenska myndigheter och organisationer som yttrat sig i fragan är till helt övervägande del negativa till förslaget om Nordsat. Bland dem som avstyrker återfinns bl. , , de flesta studieförbunden. organisationerna för kulturarbetare m. fl. Det står alltmer klart att planerna på en gemensam nordisk radio/ kommer att kräva sådana investeringar och driftkostnader att 1* 1980181. projektet enbart av ekonomiska skäl inte bör genomföras. Det rör sig om kostnader som uppgår till miljardbelopp. Därtill kommer kulturpolitiska skäl. Därest man vill främja det nordiska kulturella samarbetet på radio/TV-området, står det efter hittillsvarande utredningar om Nordsat klart att detta kan göras bättre på andra sätt än genom en gemensam satellit. Det finns således enligt vår mening ingen anledning att driva detta arbete vidare. Insatserna bör i stället inriktas på ett ökat kulturpolitiskt samarbete inom på annat sätt än genom gemensamma satellitsändningar. Radio/TV-företagens egna möjligheter att fördjupa det nordiska samarbetet bör därvid tas till vara och stimuleras. Mot denna bakgrund föreslår vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att det fortsatta arbetet med att öka det nordiska kulturella samarbetet inriktas på andra former än det planerade . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som anförts om utbildningsradion, 2. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om finansieringen av radio/TV, 3. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om Nordsat. () () () () HANS () () () () () ()