mot · G402532 · 1980-01-01 00:00:00 — om sambandet mellan våldsbrott och alkoholskador För att allmänheten och statsmakterna skall kunna fä reda på om alkoholpolitiken lyckas eller misslyckas krävs det att man har tillförlitliga mått som kan användas för ändamålet. Alkoholforskningen har gett resultatet att den totala alkoholförbrukningen i landet i praktiken är ganska användbar som ett sådant mått. Därutöver krävs statistik över olika speciella typer av alkoholskador. Antalet våldsbrott är ett sådant mått på alkoholskadornas omfattning, och detta på två sätt: För det första är våldsbrotten i sig själva till stor del en alkoholskada. I själva verket är det en av de grövsta alkoholskadorna eftersom alkoholförtäringen här leder till grova angrepp mot medmänniskors integritet, hälsa och ibland liv. Sambandet mellan sådana grova våldsbrott som grov misshandel, dråp och mord å ena sidan och alkohol å den andra är starkt. För det andra är just detta samband så pass starkt att antalet våldsbrott är ett intressant tecken på hur alkoholskadorna i övrigt utvecklas i samhället. Den statistik som tidigare fördes vid domstolarna om förekomsten av alkolhol i samband med brott avskaffades . Detta försvårar användandet av statistiken över våldsbrott som ett mått på hur alkoholpolitiken lyckas. Det fördunklar också sambandet mellan våld och alkohol. Att detta samband är fördunklat har haft politiska följder. Det parti som starkast var anhängare av mellanölet var också ett parti som försökte slå politiskt mynt av otryggheten på gator och torg. Att mellanölet var orsaken till en stor del av denna otrygghet förbigicks med tystnad. Mellanölets roll är intressant även om man tittar på den samlade statistiken över våldsbrotten. Enligt den redovisning som är intagen i bil. 5 till budgetpropositionen var antalet anmälda våldsbrott 1980 totalt 65 000. 1968 var det 44 200. Rånens andel är låg betraktad i relation till våldsbrott, i storleksordningen 1980 och ännu lägre 1968. Det i särklass vanligaste våldsbrottet är misshandel. Det intressanta är att den långsiktiga utvecklingen av våldsbrotten avviker från de andra brottsserierna. Medan en ökning av andra brottstyper förekommit , låg antalet anmälda våldsbrott per 100000 invånare länge på en i stort sett oförändrad nivå. Såsom framhållits i denna bilaga till budgetpropositionen var det först som en stegring påbörjades. Även om mellanölet naturligtvis inte var den enda bi dragande orsaken, är det inte enbart ett sammanträffande att som mellanölet infördes inleddes en utveckling som innebar in fördubbling av antalet polisanmälda våldsbrott (1974-1975). Därefter har ytterligare en ökning ägt rum under den andra . Detta är förhållanden som bör finnas med i beslutsunderlaget vid vaije alkoholpolitiskt delbeslut. Det är nämligen dessa siffror som visar oss en stor del av alkoholens betydelse för den enskilda människans integritet och säkerhet i vårt samhälle. Men för att missförhållandenas verkliga orsak inte skall glömmas bort vid beslutsfattandet krävs dels att statistiken förbättras, dels att denna statistik klart anges vara ett av samhällets mått på alkoholpolitikens resultat. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen hemställer om återinförande av domstolarnas skyldighet att lämna statistik om sambandet mellan vissa brottstyper och alkohol, 2. att ger regeringen till känna vad som i denna motion anförts angående användande av antalet våldsbrott som mått på alkoholpolitikens resultat.