mot · G3021049 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1049 av och om öppnande Genom beslut av talmannen flyttades fr. o. m. 1975 högtidliga öppnande från rikssalen på till kammarens ordinarie samlingssal i det nya vid . Anledningen till detta beslut, som bröt mot den mer än 400-åriga traditionen att utnyttja rikssalen på för plenarsammanträden, uppgavs då vara att man önskade tillmötesgå en önskan från grundlagberedningen om att öppningshögtidligheten bättre skulle passa in i det mönster som gäller i ett parlamentariskt statsskick och därför förläggas till kammarens plenisal. förekom i debatten härom påståenden om att det skulle vara "odemokratiskt eller t. o. m. "förödmjukande för ledamöter att som folkets valda representanter bege sig till kungens slott för att där få lov att öppna sitt . Detta resonemang bygger emellertid på en bristande kännedom om de uppgifter för vilka det nuvarande Kungl. kom att byggas. Visserligen återstår av dessa numera endast den att tjäna som officiellt residens för kungafamiljen, men icke desto mindre är det ett faktum att slottsbyggnaderna från början avsågs att hysa inte bara de kungliga gemaken utan också lokaler för såväl de kungliga kollegierna (de dåtida ämbetsverken) som regeringen, riksrådet och dettas dåvarande avdelning. Detta har fortsatt in i vår egen tid med högsta domstolen och regeringsrätten, varav den senare först lämnade sina rum i . Den dåtida ståndsriksdagen sammanträdde ståndsvis i egna lokaler i staden (adeln på , prästerståndet i , borgarna på och bönderna i någon gillestuga), men då det gällde de gemensamma sammanträdena behövdes ett stort gemensamt samanträdesrum. Ett sådant byggdes i den av flyglar som också innehåller slottskapellet och blev under namnet rikssalen hela samlingsrum. har alltså aldrig varit avsett att enbart vara ett kungligt boställe. Rikssalen som allt annat statligt tillhör folket. Det vore därför endast naturligt att också ville utnyttja sina egna lokaler. De gångna fem åren har tydligt visat att försöken att finna en lyckad form för högtidliga öppnande i den nuvarande riksdagsbyggnaden knappast varit framgångsrika. Då riksdag sedan många förfogar över en lämplig sal i rikssalen på vill vi föreslå att denna tas i anspråk vid öppnande. högtidliga öppnande var också synnerligen uppskattat av stora delar av svenska folket, vilket TV:s sändningar i hög grad bidrog till. torde inte heller råda något tvivel om att en majoritet av svenska folket vill att skall återinföra ett högtidligt öppnande i de former som tidigare tillämpades, då börjar sitt arbete . Vi finner det också angeläget att inför folk slår vakt om goda traditioner, som kan bidra till att ge värdighet kring och förtroende för riksdag. Vi vill därför föreslå att uttalar att öppnande bör ske i rikssalen på i former som ansluter till dem som varit brukliga men som är anpassade till den gällande riksdagsordningen. Ett sådant högtidligt öppnande bör äga rum vid början av varje ny mandatperiod. Under mellanliggande år bör öppnandet ske i under former som fastställs av talmannen i samråd med vice talmännen. Med stöd av det anförda hemställs att uttalar 1. att öppnande vid början av varje ny mandatperiod bör äga rum i rikssalen under former som i stort ansluter till dem som tidigare tillämpades vid högtidliga öppnande, 2. att öppnande under mellanliggande år bör ske i under former som fastställs av talmannen i samråd med vice talmännen.