mot · G4021412 · 1980-01-01 00:00:00 — av och om den inhemska insatsvarutillverkningen Svensk ekonomi befinner sig i ett läge där alla ansträngningar att förbättra förutsättningarna för ökad konkurrenskraft på såväl exportmarknaden som hemmamarknaden måste göras. Utvecklingen tyder på att vår förmåga att konkurrera trendmässigt försämrats. Volymen importerade insatsvaror har ökat, vilket belastar vår handelsbalans i och med att vårt nettoexportvärde minskar. Detta är en utveckling som påverkar alla delar i vår ekonomi och vår industri negativt. Exempel på detta är följande punkter: Utvecklingen inom legoindustrin stagnerar. Innovationsverksamhet och teknisk utveckling stagnerar. Sysselsättningsutvecklingen påverkas negativt. Industristrukturen tenderar att bli ensidig, och därmed försvagas motståndskraften mot yttre och inre påverkan. Antalet nyetableringar och utvidgningar av mindre och medelstora företag minskar. Nettoexportvärdet i befintlig och potentiell export minskar. Förutsättningarna för den ekonomiska politiken, valuta- och kreditpolitiken förändras mot minskad handlingsfrihet. Underskottet i handelsbalansen blev ca (bytesbalansunderskottet ca 22 miljarder). Detta innebär att bytesbalansunderskottet blev av BNP. De växande underskotten i råvaruhandeln (1979 var detta underskott ) har inte kunnat balanseras av tillräckligt stora överskott i handeln med bearbetade varor med undantag . har därmed kommit att ackumulera skuld gentemot utlandet i snabbare takt än flertalet jämförbara länder. För som helhet är bytesbalansunderskottet av BNP medan motsvarande siffra för är (). En förbättring av industrins konkurrenskraft i utlandet såväl som på hemmamarknaden är mot denna bakgrund angelägen. Låt oss granska industrins ställning på hemmamarknaden, speciellt i insatsvaruledet. utgjorde importen av den totala insatsen av varor och tjänster i näringslivet, medan motsvarande siffra var . Utvecklingen under mellanliggande år vet vi inte så mycket om då tidsserier över insatsimport i näringslivet saknas. En rimlig arbetshypotes är dock att importerade insatsvaror i allt större utsträckning fått ersätta svenskproducerade. Insatsimporten svarade 1975 för av den totala importen. Den svenska industrins ställning på denna marknad är därför av stor betydelse för handelsbalansen. Ett konkret exempel är utvecklingen inom vårt största industriföretag, . Av en personbil är av värdet varor och löner m. m. Av insatsvarorna var svenskproducerade varor och importvaror. hade de svenska underleverantörernas andel av ingående insatsvaror i en minskat . Samma förskjutning finns också inom Volvos lastbilstillverkning. Det finns också många andra exempel inom viktig svensk exportindustri där denna för svensk industri negativa utveckling varit än mer markerad. Det borde av ovan redovisade anledningar finnas starka motiv för att närmare kartlägga orsakerna till denna utveckling. En sådan kartläggning bör enligt vår mening innebära att bl. a. följande punkter studeras närmare: Importens fördelning på olika ändamål, främst som insats i olika näringslivsgrenar. Slutprodukten bör vara tidsserier över importanvändning i näringslivet (på tillräckligt låg aggregeringsnivå) i såväl värde som volym. De substitutionsförhållanden som föreligger mellan import och svenskproducerad insats . En sådan analys kan ge underlag för prognos beträffande importens andel av de totala insatsvarukostnaderna vid olika relativpris. Analysen bör speciellt utreda priskänslighet och anpassningshastighet. Insatsvaruproduktionens betydelse från sårbarhetssynpunkt i händelse av konflikter i vår omvärld. Insatsvaruproduktionens betydelse för den industriella dynamiken, dvs. innovationsförmåga, konkurrens, externa effekter etc. Faktorer som bidragit till denna utveckling. Det underlag och de fakta som framkommer av ett sådant analysarbete borde utgöra en fast grund att stå på när regering, riksdag och näringsliv formulerar förutsättningarna för en offensiv närings- och industripolitik. Det är därför av största vikt att vi snabbt skaffar oss en bild av utvecklingen och dess orsaker. bör därför uttala värdet av att ett analysarbete igångsätts av industridepartementet. För att man skall få bästa möjliga resultat bör arbetet ske i samarbete med , och dessutom bör den sakkunskap och kompetens på detta område som finns inom berörda fackorganisationer tillvaratas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande inhemsk insatsvarutillverkning och denna industrigrens konkurrenskraft.