mot · G3021400 · 1980-01-24 00:00:00 — Detta kan i sin tur betyda att våra utrustningstillverkare kan återta förlorade positioner på exportmarknaderna. Inte minst läget vid KMW gör att dessa insatser brådskar. Basindustriernas investeringsplaner måste inhämtas och ställas mot utrustningsindustrins nuvarande och potentiella resurser. Denna utvärdering bör sedan vara underlag för en bedömning av vilka åtgärder som krävs för att ge svenska utrustningstillverkare ökade möjligheter att svara mot de krav som basindustrierna ställer. Ansvaret för detta arbete måste åvila regeringen. 4 Forskning och utveckling för konkurrenskraftig produktion och varaktig sysselsättning i näringsliv är hårt koncentrerat till ett begränsat antal basnäringar. Med denna näringsstruktur följer, som vi tidigare framhållit. en stor känslighet för konjunkturfluktuationer och strukturförskjutningar. Skall sysselsättningen i länet långsiktigt kunna tryggas och dessutom stärkas måste näringslivet differentieras. Nya produktionsgrenar måste introduceras. Skall detta bli möjligt måste planmässiga insatser göras inom varje steg i utvecklingsprocessen, från forskning över utvecklingsarbete fram mot produktion i industriell skala. För att så långt möjligt utnyttja den kunskap och verksamhetslust som finns inom länet bör detta utvecklingsarbete i görligaste mån komma till utförande på plats inom länet. För att förstärka den första länken i utvecklingskedjan, forskningen, föreslår socialdemokraterna i särskild partimotion till årets riksdag att ett särskilt forskningsråd inrättas för . 1 motionen konstateras att vissa regioner nu kämpar med stora sysselsättningsproblem. Strukturomvandlingen inom bl. a. skogs-, gruv- och stålindustrin leder till betydande omställningsproblem och krav om alternativ industri. finns det projekt som är starkt regionalt betingade och som har sitt ursprung i regionens näringsliv och därmed förknippade förutsättningar och problem. Här kan närkontakten mellan forskare och olika företrädare för regionen vara av avgörande be*ydelse för att ett projekt skall komma till stånd. Detta förhållande står inte i någon motsatsställning till behovet av en samordnad och samlad forskningspolitik på det nationella planet. Centralt initierade åtgärder kan i vissa fall behöva kompletteras med regionalt identifierade behov. I vissa fall kan detta betyda att man utnyttjar lokala resurser för forskningsändamål, medan man i andra fall tar i anspråk den forskningsorganisation som finns på det nationella planet i syfte att främja utvecklingen av regionen i fråga. Förläggningen av ett visst projekt måste alltid styras av var erforderlig kompetens finns att tillgå. Ett regionalt forskningsorgan bör vara sammansatt så att det ger möjligheter till utveckling i regionen. Det är således inte fråga om att, som på det nationella planet, skapa forskningsråd som har sin utgångspunkt i ett visst vetenskapsområde eller en enskild sektors behov. Behovet av medel för tvärsektoriella projekt, som kan gynna den regionala utvecklingen, är enligt socialdemokraternas uppfattning stort. De regionala råden bör själva söka och initiera olika projekt. Därvid bör en samverkan komma till stånd med sektorsorgan och nationella forskningsråd i syfte att främja tvärsektoriella och tvärvetenskapliga projekt. En strävan bör vara att söka samfinansiera projekt mellan olika forskningsorgan. Socialdemokraterna framhåller vikten av att ett regionalt forskningsråd nära kopplas samman med det landsomfattande forsknings- och utvecklingsarbetet. Genom ett nära samarbete i fråga om främst planeringen mellan centrala forskningsråd m.fl., centrala organ och regionala forskningsråd bör man kunna åstadkomma ett för den aktuella regionen gott resultat. Riksorganens kunskap på området i fråga och deras möjligheter till överblick både inom landet och utomlands gör det nödvändigt att sammanfoga den regionala och centrala verksamheten så att kunskaper som finns centralt också utnyttjas lokalt. Det bör understrykas att ett regionalt forskningsråd inte enbart skall ha till uppgift att söka vidareutveckla regionens industriella bas. I vissa fall kan det också vara fråga om att genom forskning och utvecklingsarbete få andra problemställningar belysta. Så t. ex. kan det finnas särskilda frågor inom hälso- och sjukvården, skolan och kommunikationerna som är av lika stor betydelse för regionen som ett visst industriellt projekt. Ett regionalt forskningsråd bör således även kunna initiera forskning på sådana områden. Näringslivsutvecklingen i regionen bör dock utgöra tyngdpunkten i rådets arbete. Mot denna bakgrund föreslår socialdemokraterna att två regionala forskningsråd inrättas försöksvis. Med hänsyn till de betydande problem som finns i och bör försöksverksamheten i första hand inriktas på dessa regioner. Man är dock medveten om att ett visst forskningsproblem inte alltid kan begränsas strikt geografiskt. Därför bör det vara möjligt för de föreslagna regionala råden att även inkludera frågor som har nära ankytning till resp. men som geografiskt kan hänföras till något annat område. För den föreslagna försöksverksamheten med två regionala forskningsråd föreslås att sammanlagt 10 milj. kr. Beloppet bör fördelas lika mellan och . 4.2 Forskningsstation vid i Den knappa tillgången på skog kräver att alla krafter sätts in för att på bästa sätt tillvarata och vidareförädla råvaran. har en betydande sågverksindustri. En ökad bearbetning av skogsråvaran skulle positivt påverka sysselsättningen inom hela denna sektor. Sågverksindustrin har haft svårt att få tillräckliga resurser till forsknings- och utvecklingsarbete. Behovet av och intresset för sådana insatser är stort, och varje åtgärd för att öka värdet på produkterna måste tas till vara. Ledningen för Rikssågverksskolan i har framhållit att skolan utgör en utbildningsmässig tyngdpunkt för sågverksindustrin i landet. Man har tillgång till utbildning för alla yrkeskategorier inom branschen. Det är från många synpunkter naturligt att förlägga en forskningsstation till Rikssågverksskolan. Till förespråkarna för en sådan station hör bl. Rikssågsverksskolan har en modern maskinpark där i princip alla förekommande sönderdelningsmetoder är representerade. Detta gäller även för maskinparken för klyvning, hyvling samt för verktygsunderhåll. Anläggningen har från början konstruerats dels för utbildning, dels med tanke på forskning och utveckling. Det finns exempelvis speciella kontrollrum för mätinstrument, som kan anslutas till laboratoriets samtliga maskiner. Fullskaleförsök kan med lätthet utföras i skolans nuvarande laboratorier. Tillgången till utrustning och de goda möjligheterna att genomföra försök har gjort att redan har lagt ut forskning på skolan i form av ett flertal projekt, bl. a. inom band sågsområdet. Förhandlingar om ett forskningsprojekt inom miljöområdet pågår f. n. Institutioner och privata företag har ansett Rikssågverksskolan vara synnerligen lämpad för olika egna forskningsprojekt. Man har emellertid efterlyst handledning av kompetenta forskare eller forskningsassistenter. Eleverna vid den yrkestekniska högskoleutbildningen i - liksom deltagarna i högskolans i högre kurser i sågverksteknologi, som är förlagda till Rikssågverksskolan, skulle genom inrättandet av en forskningsstation ges möjlighet att under avancerad handledning utföra olika projekt- och examensarbeten till nytta för både forskning, utbildning och industri. Högskolans i samarbete med Rikssågverksskolan är en styrka för en framtida forskningsstation. har nämligen i sitt utvecklingsprogram prioriterat utbyggnaden av den tekniska sektorn och skulle genom en forskningsstation få möjlighet att utnyttja högt kvalificerad expertis och utrustning. Rikssågverksskolan ligger centralt i Sågverkssverige. Kommunikationerna är goda. Dessutom ligger man i en traditionsrik sågverksbygd med möjlighet till direkt tillämpning av forskningsresultaten. Rikssågverksskolan har således ett lämpligt geografiskt läge samt tekniska och personella resurser. Allt detta motiverar förläggandet av en forskningsstation till skolan. Den forskningsverksamhet vi förordar i det följande torde väl rymmas inom de lokaler över vilka skolan redan förfogar. Därmed kan det statliga finansiella engagemanget för en utbyggd forskningsverksamhet begränsas till kostnader för vissa inledande investeringar i apparater och utrustning. Dessa kan uppskattas till ca 2 milj. kr. Härutöver bör skolan tillföras medel för forskningspersonal och diverse övriga driftkostnader på sammanlagt ca 1,5 milj. kr. för ett första år. Med hänvisning till det anförda förordar vi att en forskningsstation inrättas vid i . Forskningsverksamheten bör inrättas och dimensioneras enligt riktlinjer som vi förordat i det föregående. bör uppdra åt regeringen att lägga fram slutgiltigt förslag om forskningsverksamheten. 4.3 Särskilt utvecklingsbolag för lade socialdemokraterna i fram förslag om en försöksverksamhet med regionala utvecklingsbolag. Dessa skulle vara knutna till de regionala utvecklingsfonderna. Bolagen skulle ha till uppgift att initiera och aktivt delta i hela utvecklingsprocessen, från en idé till färdig produkt. De skulle ha möjligheter att sätta in betydande resurser personella och finansiella i enskilda projekt och därvid gå in med ägarkapital i de företag som utvecklar en produktidé. beslöt också sedermera att två sådana utvecklingsbolag skulle startas - ett i och ett i . Som grundkapital anslogs till vardera bolaget 5 milj. kr. En utredning beträffande de mer preciserade formerna för bolagens organisation och verksamhet pågår f. n. inom . I särskild partimotion föreslår socialdemokraterna nu att ytterligare ett regionalt utvecklingsbolag inrättas. Man konstaterar att den industriella utvecklingen i har inneburit mycket svåra problem. Behovet av en förnyelse av industrin i länet är därför utomordentligt stort. Många orter särskilt i östra domineras mer eller mindre helt av ett enda företag. Socialdemokraterna menar att ett utvecklingsbolag skulle kunna initiera en utveckling som får betydelse. Det är därför motiverat att ett regionalt utvecklingsbolag inrättas för . Man föreslår att till bolaget skall anslås 10 milj. kr. i grundkapital och att för bolaget i övrigt skall gälla samma regler som för de två tidigare beslutade utvecklingsbolagen i och . Vid sidan av de här föreslagna åtgärderna framförs i andra delar av motionen förslag om insatser för att på annat sätt stödja produktutveckling. Dessa insatser kan få stor betydelse för de mindre och medelstora företagen i . Man kan nämna förslaget om att inrätta en strukturoch industriutvecklingsfond, som både direkt och indirekt påverkar småföretagens möjligheter att utveckla nya produkter. Detsamma gäller förslaget om inrättande av utvecklingsbolag på nationell nivå. Förslaget om en stipendiefond för fria uppfinnare är ett annat exempel. Avslutningsvis vill vi peka på de möjligheter som finns att genom offertprincipen ställa lokaliseringsmedel till förfogande för företagsetableringar. 5 Direkta insatser för att stärka sysselsättningen i Vi har tidigare presenterat socialdemokratins samlade program för en långsiktig förstärkning av näringar och sysselsättning i . Våra förslag inbegriper såväl basnäringar som forsknings- och utvecklingsinsat Dessa program kan dock förväntas leda till effekter på den samlade aktivitetsnivån i länet . I det följande lägger vi därför även fram förslag till vissa kompletterande åtgärder som kan förväntas ge mera omedelbara sysselsättningseffekter. Dessa förslag inbegriper åtgärder inom kommun och landsting, inom regional- och arbetsmarknadspolitiken, trafikpolitiken samt inom utbildningsväsendet. 5.1 Särskilda insatser inom kommuner och landsting De åtgärder som bör förberedas inom kommuner och landsting bör utformas med utgångspunkt i bl. a. följande krav: tryggad sysselsättning inom byggsektorn - byggnadsarbetare, projektorer och byggtekniker i övrigt, ökat utbud av varaktig sysselsättning, så långt möjligt ge jämn fördelning över länet av såväl tillkommande byggsysselsättning som varaktig sysselsättning, ökad tillgång på samhällsservice ägnad att stärka länets allmänna näringsmässiga ställning och möjligheter att erbjuda innevånarna trygghet och omsorg. Dessa krav skulle uppfyllas genom ett program för tidigareläggningar av landstingskommunal sjukvårdsinvesteringar. I landstingens långtidsplaner ingår ny-, till- och ombyggnader av sjukhus, vårdhem m. m. Ett tidigarelagt genomförande av dessa projekt skulle ge ökad sysselsättning för de verksamma inom byggnadssektorn. Vid ett tidigarelagt idrifttagande av anläggningarna skulle inte minst kvinnor kunna erbjudas varaktig sysselsättning. Denna sysselsättningsstimulans skulle komma att sprida sig över hela länet. Ett krav vid urvalet av projekt från landstingens långtidsplanering bör vara att anläggningarna är inplanerade med ordinarie byggstart före viss särskilt angiven tid. De skulle därmed ingå som delar i en på förhand fastställd nödvändig utveckling av vård och omsorg för medborgarna. Denna planering är i sin tur grundad i riktpunkter för länets befolkningsutveckling, vilka fastlagts av statsmakterna. Ett genomförande av ett program för tidigareläggning av landstingskommunal projekt har tidigare beslutats för . Därvid har lagts fast att verksamheten bör genomföras under statlig medverkan. I anslutning till behandling av landstingspaketet för framhölls att, i den mån en situation som svarar mot det aktuella läget i skulle drabba andra delar av landet, skulle motsvarande tidigareläggningsprogram kunna aktualiseras. Läget i kan nu tvivelsutan väntas utvecklas därhän att ett program av här föreslagen inriktning är motiverat. En förutsättning för att skall kunna bära de ökade investeringskostnader som följer av en tidigareläggning av byggnadsarbe tena är att de utförs som beredskapsarbeten. Därvid torde förhöjda statsbidragssatser böra utgå i enlighet med vad som tidigare förekommit för . Genom tidigareläggningarna skulle ställas inför driftkostnader som går utöver vad som förutsatts i finans- och skatteplanering och vad som anses kunna bäras av länets skattebetalare. Staten bör därför vara beredd att påta sig ett finansieringsansvar för vårdanläggningarnas driftkostnader från tidpunkten för idrifttagandet fram till den ursprungligen planerade driftstarten. Mot denna bakgrund föreslår vi att begär att regeringen utan dröjsmål inleder överläggningar med företrädare för i syfte att förbereda en tidigareläggning av byggande och drift av sjukvårdsanläggningarav den typ som vi härföreslagit. Som utgångspunkt för överläggningarna bör gälla att statens finansiella engagemang i allt väsentligt bör utformas med utgångspunkt i de riktlinjer som här angivits och som tidigare tillämpats för . De borgerliga regeringarnas regionalpolitik har saknat den planmässighet och styrka som skulle krävas för att vända den allmänna nedgången i länet och häva sysselsättningsproblemen. Detta läge måste nu brytas och de regionalpolitiska insatserna koncentreras till de områden som har de största problemen. För att göra detta möjligt krävs bl. a. att samhället skaffar sig starkare styrmedel. Vi vill i det sammanhanget fästa uppmärksamheten på att socialdemokraterna i partimotion till årets tagit upp frågan om direkt etableringskontroll i ett läge där nuvarande lokaliseringssamråd visar sig vara verkningslöst. beslutade om utformningen och omfattningen av det framtida lokaliseringspolitiska stödet. Ett viktigt avsnitt utgjorde därvid frågan om stödområdesindelning. Läget i har allvarligt försämrats sedan underlaget för beslut om kommunernas inplanering i stödklasser färdigställdes. Enligt vår mening motiverar detta att frågan om stödområdesindelningen för kommuner nu ses över. Vi föreslår att uppdrar åt regeringen att med utgångspunkt i dagens situation i länet i särskild ordning inhämta underlag för ett ställningstagande rörande de allmänna förutsättningarna för lokaliseringspolitiskt stöd till . Regeringen bör därefter förelägga förslag om de ändringar i beslut som visar sig nödvändiga. 5.2.2 Nylokalisering av företag Skall den värmländska industrin kunna stärkas och differentieras måste verkstadsindustrin förstärkas som administrativa och utvecklande funktioner inom näringslivet lokaliseras till länet. Därigenom kan man minska det stora beroendet av basnäringarna. Detta är en uppgift som anförtrotts den statliga s. k. etableringsdelegationen. Resultaten av delegationens hittillsvarande verksamhet är starkt begränsade. Vi föreslår därför nu dels att delegationens arbetsförutsättningar stärks, dels att som sin mening uttalar att delegationen i sitt arbete särskilt skall uppmärksamma behov av tillkommande sysselsättning. 5.2.3 Lokaliseringsstöd till industrilokaler Avgörande för möjligheterna att genomföra industriella nyetableringar är ofta att man lokalt har lediga industrilokaler. Enligt nuvarande regler kan lokaliseringspolitiskt stöd utgå till kommuner för byggande av gemensamma industrilokaler. Prövningen är dock restriktiv och begränsas till kommuner inom stödområdena 46. Med hänsyn till det nu ytterst allvarliga sysselsättningsläget i länet föreslår vi att lokaliseringspolitiskt stöd för uppförande av industrilokaler bör få utgå i hela länet under budgetåren 1980/81 -1982/83. 5.2.4 Uppförande av industricentrum beslöt om uppförande av ytterligare industricentra. tillfördes därvid inget sådant centrum. Läget är nu sådant att alla vägar bör prövas för att hejda nedgången i det värmländska näringslivet. Vi förordar därför att beslutar att inrätta ytterligare ett industricentrum, som förläggs till . Enligt gällande ordning ankommer det därefter på regeringen att besluta om tidpunkten för bygget liksom om kapitaltillskott och regionalpolitisk! stöd till Stiftelsen Industricentra för finansiering av verksamheten. 5.2.5 Decentralisering av statlig verksamhet beslöt inrätta en särskild decentraliseringsdelegation. Denna delegation bör instrueras att särskilt beakta problem. Därvid bör uppmärksammas att den utlokalisering av central statlig förvaltning till som beslutat om inte har uppnåtts samt att pågående rationaliseringar inom de utlokaliserade myndigheterna f. n. urholkar effekten av omlokaliseringarna. Vi vill också tillägga att Värmlandsdelegationen har aktualiserat en rad tänkbara lokaliseringar till . 1 en del fall har beslut om annan lokalisering redan fattats. I andra fall pågår utredningar och överväganden. Nedan redovisar vi en tablå över exempel där en lokalisering med fördel kan ske till . Möjliga lokaliseringar till : brottsskadenämndens kansli och Statsadvokaten, (del av), redovisning och utbildning av de vapenfria, Vad vi här anfört om inriktningen av lokaliseringsdelegationens arbete bör av ges regeringen till känna. 5.2.6 Ökad satsning på turism har genom sitt läge nära befolkningstäta områden i Syd- och och genom de goda förutsättningarna för såväl vinter- som sommarrekreation goda förutsättningar för turism. Ett flertal lovande projekt finns. För att de skall kunna realiseras krävs dock en generös tilllämpning av gällande regler för lokaliseringsstöd. Härutöver torde krävas att staten medverkar direkt till projektens förverkligande, t. ex. genom medel till beredskapsarbeten. Vad vi här anfört om statliga insatser för utbyggnad av turistnäringen i bör av ges regeringen till känna. 5.2.7 Åtgärder för att intensifiera länsplaneringen anvisas medel Över statsbudgeten för att bestrida kostnader för att vidareutveckla åtgärdsförslag som redovisas i länsplaneringen. I årets budgetproposition föreslås 35 milj. kr. för detta ändamål. Projektarbetet skall kunna omfatta åtgärder inom alla de sektorer som i länet bedöms ha regionalpolitisk betydelse. Avsikten är att få fram väl genomarbetade och konkreta förslag så att beslut kan fattas av berörd instans. Vi finner det vara av synnerlig vikt att dessa medel nu fördelas till länsstyrelserna med utgångspunkt i sysselsättningsproblemens svårighetsgrad i de olika länen. Med denna motion har vi redovisat arbetsmarknadsläget i . Av vår redogörelse framgår klart hur synnerligen allvarligt läget numera är. Detta talar starkt för att läns behov av projektmedel särskilt uppmärksammas vid fördelningen av anslaget för /81. Vad vi här anfört om behovet av medel för åtgärder i anslutning till länsplaneringen i bör av ges regeringen till känna. 5.3.1 Behovet av en samordnad sysselsättningspolitik Vi är djupt oroade över att regeringen beslutat skjuta på frågan om en samlad sysselsättningsproposition ända till /81. Situationen kräver att en genomförd sysselsättningspolitik, baserad på sysselsättningsutredningens förslag, presenteras för . Vi vill därför kraftigt understryka vikten av vad som sägs i den socialdemokratiska partimotionen om arbetsmarknadspolitiken rörande behovet av förslag om den samlade sysselsättningspolitiken . I denna motion presenteras vidare en rad förslag inriktade på att stärka de arbetssökandes förutsättningar att finna och bibehålla ett arbete. De föreslagna åtgärderna är särskilt angelägna i . Vi förutser att fortsatta strukturrationaliseringar kommer att slå hårt på många värmländska orter. Att skapa ny sysselsättning tar tid. Det är därför nödvändigt att hitta former som gör det möjligt dels att övergångsvis stödja fortsatt drift i svaga verksamhetsgrenar som ger rådrum, dels att hinna skapa nya arbetstillfällen. Detta ökar behovet av statliga beställningar till länets industrier och anläggningsarbeten i som kan tidigareläggas. Stora insatser behövs för att underlätta för de arbetssökande att finna ett passande arbete. Som understryks i vår partimotion om arbetsmarknadspolitiken krävs nu att företagen anpassar sina krav till de arbetssökandes förutsättningar. Det är också nödvändigt att arbetsförmedlingarna ges tillräckliga ekonomiska och personella resurser. Särskilt viktigt är det nu att befintliga lokaler upprustas och att arbetsförmedlingskontor kan inrättas i länets kommundelscentra. En intensifierad arbetsförmedlingsverksamhet kräver nämligen täta kontakter med den arbetssökande. En väl spridd kontorsorganisation är en förutsättning för detta. För att underlätta för människorna att kunna ta de arbeten som finns krävs tillgång till utbildningsmöjligheter av olika slag. Arbetsmarknadsutbildningen i länet bör därför förstärkas. Därvid bör möjligheterna till en ökad samverkan med den gymnasiala yrkesutbildningen uppmärksammas. Vi vill i detta sammanhang också peka på möjligheterna till samverkan över i . Sådan samverkan planeras av de svenska och norska regionala arbetsmarknadsmyndigheterna, och den bör få nödvändigt centralt stöd. 5.3.5 Ökade insatser för arbetshandikappade Särskilt viktiga blir de arbetsmarknadspolitiska insatserna för att lösa de svårplacerades problem i ett län som , med hög arbetslöshet och ogynnsam åldersfördelning. Det är därvid synnerligen beklagligt att skyddad verksamhet helt saknas i östra . Det är därför nödvändigt att den regionala arbete får resurser att snabbt bygga ut verksamheten i denna del av länet. Den försöksverksamhet för att skapa sysselsättning i glesbygd för äldre och/eller lokalt bundna personer som bedrivits i bl. a. har varit värdefull och haft god effekt. Genom riksdagsbeslut har glesbygdsstödet förändrats. Resultaten av förändringen innebär att stödet till merkostnader för utläggning av arbete i hemmen och ordnande av hemarbetscentraler m. m. har bortfallit. Praktiskt taget inga av de 200 berörda personerna i länet kan inordnas under arbetsområdena för den regionala arbete. Detta förhållande kräver omedelbar uppmärksamhet. Behovet av beredskapsarbeten är fortsatt stort i länet. Den neddragning av verksamheten som sker ökar särskilt ungdomarnas svårigheter. Detta kan inte accepteras. Resurser måste garanteras så att nödvändiga beredskapsarbeten kan utföras. Särskilt vill vi peka på behovet av tidigareläggningar i kommunerna för att tillgodose eftersatta behov som barntillsyn m. m.