mot · G3021910 · 1980-02-29 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:82 om ledning och administration av sameskolorna m. m. I propositionen 1979/80:82 föreslås att en särskild sameskolstyrelse inrättas, som skall vara styrelse för alla sameskolor i landet, och att till styrelsen skall knytas ett kansli som förestås av en skolchef. Dessutom föreslås att kommunerna själva skall få avgöra frågan om att försöksvis inrätta s. k. samiska utbildningsråd med visst inflytande även på frågor inom där besluten helt ligger hos den kommunala skolstyrelsen. Även om vi anser att propositionens förslag i princip är värda att pröva, vill vi uttala farhågor för att bl. a. föräldrainflytandet minskar och att avståndet kan komma att öka mellan olika skolformer. föreslås att samefullmäktige skall upphöra. Den institutionen har varit en garant för att föräldraintresset fått påverka utbildningen. När den nu upphör och föreslås ersättas av andra organ, så vill vi starkt understryka att föräldrainflytandet inte får försämras. Med utgångspunkt i de föreslagna utbildningsråden och samarbetsnämnderna måste samhället garantera detta föräldrainflytande och helst medverka till en förstärkning. Som ett absolut krav för att tillgodose detta önskemål menar vi att samhället/staten också måste gå in som ekonomisk garant för denna ordning även i fortsättningen. Risk kan föreligga för att enskilda kommuner av ekonomiska skäl avstår från att medverka till detta ökade inflytande. I propositionen sägs ingenting om förläggningen av kansliet för sameskolornas administration. I kommun finns en fullständig låg- och mellanstadieenhet och ett samehögstadium. Dessutom är det ordinarie skolväsendet väl utbyggt i vad avser både och gymnasiet. Mot den bakgrunden anser vi att kansliet för sameskolan bör förläggas till . Därmed blir den i propositionen uttalade kontakten med det allmänna skolväsendet väl tillgodosedd. Sameeleverna tillförsäkras enligt lag valfrihet vid valet av skolform. Den förmånen gäller inte icke-samiska elever i samiska bosättningsområden. Vi vill därför väcka frågan om integrering av icke-samiska elever i sameskolor där detta är lämpligt från geografiska och sociala synpunkter. I det samiska bosättningsområdet, fjällområdet, varifrån sameskolans elever i huvudsak kommer, finns ett antal icke-samiska elever som hänvisas till närmaste grundskola. För en del av dessa elever kunde det te sig mera praktiskt att välja sameskola. Detta bör vara av särskilt intresse för de elever som under alla förhållanden, på grund av lång skolväg, måste bo inackorderade på skolorten under sin skoltid. elevhem borde här utgöra en tillfredsställande valmöjlighet. På de platser där det finns enbart sameskola men också ett antal icke-samiska elever borde valmöjligheter finnas att välja skolan i hembyn, jämfört med att åka skolskjuts, alternativt bo inackorderad på annan ort. De icke-samiska elever som på detta sätt skulle integreras i sameskola skulle tilförsäkras det lärostoff som deras kamrater i får. Sameskolans helt samiska inslag skulle för dessa elever bytas ut mot vanliga innehåll. Ett samarbete mellan sameskola och vanlig grundskola som här skisserats skulle enligt vår mening få till följd att underlaget för sameskolorna skulle breddas något som icke-samiska elever inom denna extrema glesbygd skulle få en viss valfrihet. Möjligheten att bibehålla eljest nedläggningshotade sameskolor skulle öka något. Antalet icke-samiska elever som skulle komma att omfattas av sådan verksamhet är relativt få. Det torde röra sig om enstaka elever . Det utgör dock enligt vår mening en bra lösning på ett praktiskt problem som dessa elever och föräldrar känner starkt. Staten bör stå för de huvudsakliga kostnaderna för verksamheten. Kommunerna bör endast belastas kostnader motsvarande interkommunala elevavgifter. Med hänvisning till vad vi anfört i motionen hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande föräldrainflytandet i sameskolan, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att samhället/staten fortsättningsvis genom anslag garanterar föräldrainflytande i sameskolan enligt vad som anförts i motionen, 3. att uttalar att kansliet för sameskolan bör förläggas till , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträfande integrering av icke-samiska elever i sameskolan. () () () () () () () () () () () () ()