mot · G302443 · 1980-01-18 00:00:00 — av m. fl. om ändring i lagen om svenskundervisning för invandrare Invandrare utgör en stor del av den svenska arbetarklassen. De utgör dessutom den del som drabbas särskilt hårt av det kapitalistiska samhällets orättvisor. Invandrarna är ofta hänvisade till de tyngsta, smutsigaste och sämst betalda jobben. De har oftare obekväma arbetstider i skiftarbeten och kontinuerlig drift. De bor ofta i de dyraste och sämsta bostäderna i stadsdelar med omfattande social utslagning och eftersatt social service. De drabbas först av alla när det är aktuellt med nedskärningar av produktionen och personalinskränkningar. De främsta orsakerna till att invandrarna inte har möjlighet att konkurrera på arbetsmarknaden är att söka i deras språksvårigheter och i deras lägre utbildning. antogs lagen om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare. Lagen skulle vara ett medel att förbättra invandrarnas ställning i samhället, men verkligheten har inte gestaltat sig så som var avsett. har en lag utsatts för så systematiska sabotage som lagen om svenskundervisning för invandrare. Många företag har inte ens brytt sig om att den finns. Det har förekommit att företag ingått avtal med invandrare, avtal som har varit villkor för anställning, där den anställde avsagt sig rätten till svenskundervisning. Sådana avtal är inte giltiga, men eftersom det är invandrarna själva som måste påtala lagbrotten, så har det fungerat som företagen har velat, bl. a. just på grund av invandrarnas språksvårigheter. vägrar att anställa invandrare som inte har genomgått svenskundervisning. Därigenom drabbas invandrarna ytterligare av det kärva klimatet på arbetsmarknaden. På grundval av en uppsökande verksamhet har man inom LO sammanställt en rapport om svenskundervisningen. Av den rapporten framkommer att endast ett fåtal företag följer lagen på ett acceptabelt sätt. Genom arbetsköpares ständiga och upprepade lagbrott och deras nonchalans när det gäller informationsskyldighet, undervisningens igångsättande och undervisningens kvalitet har invandrarna nära nog helt frånhänts sina lagliga rättigheter. Detta gigantiska lagbryteri har pågått ostraffat och trots upprepade förslag från vpk utan konkreta reaktioner från sida. Vpk anser att svenskundervisningen för invandrare inte kan bedrivas på det sätt som sker och bli effektiv och meningsfull. Vi anser att finansieringen av svenskundervisningen måste ske via ett kollektivt avgiftssystem, som läggs på företagen, beroende på antalet anställda men helt oberoende av om företagen har anställda invandrare eller inte. Vidare måste invandrarna få information om sina rättigheter redan första anställningsdagen och undervisningen påbörjas från anställningsdagen. Antalet studietimmar måste utökas till 340 och möjligheterna att inskränka antalet timmar för vissa grupper tas bort. Lagen måste också omfatta de som inte har anställning, i första hand hemmavarande invandrarkvinnor och invandrarungdomar som inte fått anställning. Dessa grupper bör ges rätt till svenskundervisning med timersättning, som också bör finansieras genom den ovan nämnda kollektiva arbetsgivaravgiften. När det gäller framför allt de hemmavarande invandrarkvinnorna måste också en bra uppsökande verksamhet etableras. Övervakningen av lagens tillämpning bör ske i form av ett samarbete mellan och . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag till ändring av lagen (1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare, innebärande a) att ett kollektivt avgiftssystem för företagens införs, varigenom företagens utgifter för svenskundervisningen för invandrare skall finansieras, b) att invandrare redan första anställningsdagen skall informeras om sina rättigheter enligt lagen om svenskundervisning för invandrare, c) att företag som anställer invandrare som har rätt till svenskundervisning, senast från anställningsdagen räknat, skall ha påbörjat densamma, d) att nuvarande rätt till 240 timmars undervisning skall utökas , e) att bestämmelsen om möjlighet att minska antalet undervisningstimmar till 160 utgår ur lagen, 2. att uttalar att tillämpningen av lagen om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare bör övervakas i samarbete mellan och , 3. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att vuxna invandrare utan anställning ges rätt till undervisning i svenska med timersättning, varvid a) denna verksamhet även finansieras genom den under punkten 1 a föreslagna arbetsgivaravgiften, b) denna verksamhet kombineras med en effektiv uppsökande verksamhet. INGA (vpk) HANS (vpk) i (vpk) (vpk)