mot · G3021438 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1438 av m. fl. Bland de mest angelägna energipolitiska arbetsuppgifterna är att stärka den svenska försörjningsberedskapen på drivmedelsområdet. En central punkt i detta sammanhang utgör strävandena att ersätta bensin och dieselolja med metanol och liknande alternativa drivmedel, som kan framställas ur inhemska råvaror. Det är här fråga om en stor och långsiktig omställningsprocess på drivmedelsområdet, som snabbt måste komma i gång och målmedvetet drivas efter en övergripande plan. uttalade i anslutning till de energipolitiska besluten med anledning av en socialdemokratisk motion att utskottet delar motionärernas uppfattning att statsmakterna bör få ett underlag för att ta ställning till vilka föreskrifter och andra styrmedel som de behöver för att kunna introducera och etablera alternativa drivmedel på marknaden (NU 1978/79:60, s. 51). Arbetet på det här området har emellertid gått trögt. I en skrivelse till regeringen, daterad , pekade att någon av statsmakterna fastställd planering för introduktion och utnyttjande av alternativa drivmedel ännu inte föreligger. Inte heller finns det något sammanhängande underlagsmaterial att ta ställning till. Nämnden konstaterar också att det organisatoriska läget är komplicerat vad gäller statens agerande på detta område. Mot denna bakgrund är det angeläget att arbetet på att införa alternativa drivmedel nu ges högsta prioritet av regering och myndigheter. Åtgärder måste sättas in såväl på marknadssidan som på produktionssidan. Utgångspunkten för statsmakternas agerande bör vara en övergripande plan som på bästa sätt tillgodoser kraven på bl. o minskat oljeberoende o ökad beredskap o förbättrad miljö o största möjliga anpassning till befintlig infrastruktur o god industripolitik De billigaste syntetiska drivmedel som med känd teknik kan produceras ur de för aktuella bränsleråvarorna är metanol och etanol. Produktionskostnaden är lägst för metanol medan etanolen har fördelen av att snabbast kunna sättas i produktion och användning. En drivmedelsförsörjning, som i ökande utsträckning baseras på metanol, erbjuder en stor flexibilitet i råvaruurvalet, vilket minskar riskerna för ensidiga bindningar till vissa bränsleråvaror . Införande av alternativa drivmedel kommer inte att ske spontant. Samhällets medverkan är helt avgörande. Det största hindret för en internationell satsning på metanol och etanol i stor skala är osäkerheten inför utvecklingen. Detta dödläge kan bara brytas genom politiska beslut på nationell nivå. Den senaste utvecklingen på oljemarknaden har bl. a. i skapat ett politiskt och ekonomiskt klimat, där beslut relativt lätt bör kunna tas. Råvarubasen blir mer nationellt präglad i takt med att oljans roll minskar. Sannolikt är även att de länder som ligger långt fram i införandet av alternativa drivmedel kommer att öva ett starkt inflytande på besluten i andra länder. Den internationella oljeindustrin är också ett utvecklingshinder. Den mest gynnsamma ekonomiska utvecklingen för oljebolagen är att man substituerar eldningsoljorna först och koncentrerar sig på att göra en större andel drivmedel ur oljan. Ur svensk synvinkel skulle en sådan utveckling motverka våra försörjningspolitiska och miljömässiga mål som den med dagens priser skulle bli ekonomiskt ofördelaktig. Bilindustrins intresse för att satsa på alternativa bränslen, dvs. alkoholdrift, stimuleras bäst genom att skapa en ordentlig efterfrågan på alkoholdrivna fordon. Det primära ekonomiska hindret är att en spontan marknadsintroduktion av metanol hindras av en tröskelkostnad. Dagens distributionssystem och bilar är optimerade för kolvätedrivmedel och en ändring av drivmedelsbasen orsakar övergångskostnader av engångsnatur. Dessa engångskostnader är dock inte särskilt höga. Inhemskt producerad metanol och etanol hamnar prismässigt väl över de oljebaserade drivmedlen och över importerad naturgasbaserad metanol. Denna situation kan komma att jämnas ut i takt med att olje- och gaspriset stiger. Detta och andra skäl talar för att man till att börja med bygger upp drivmedelsförsörjningen med etanol och naturgasbaserad metanol. Man får också vara beredd på att i viss utsträckning utnyttja bensinskatten för att göra de alternativa drivmedlen konkurrenskraftiga i ett inledningsskede. Något beslut att introducera naturgas (gasol) som drivmedel bör ej fattas. Detta kräver ombyggnader av bilar till en kostnad av . per bil och saknar i stort sett energipolitiskt värde. Avsevärt större energi- och miljöpolitiska effekter uppnår man till en mindre kostnad om man introducerar bilar för ren metanoldrift. Den snabba utvecklingen av marknaden för metanol (och etanol) är av central betydelse för framgång. Vi kan här inte vänta på att metanol från inhemska råvaror skall bli tillgängligt. För att nå en snabb effekt på bensinmarknaden bör man etablera en inhemsk etanolproduktion. Mindre kvantiter etanol kan utan större olägenheter blandas in i dagens bensinkvaliteter. De etanolkvantiteter som produceras blandas, , i ökande utsträckning in i bensinen. är från flera synpunkter ett lämpligt år för en genomgripande förändring av bensinmarknaden. Denna förändring bör med fördel kunna koordineras med saluförandet av blyfri bensin. Man bör införa en basbensinkvalitet som saknar blytillsats. Ur denna tar man fram två olika bensinkvaliteter genom inblandning av 15 volymprocent metanol i den ena kvaliteten (M15) resp. 10 volymprocent blysatt etanol i den andra kvaliteten (E10). Den blyade kvaliteten E10 skall användas i bilar som ej enkelt kan anpassas till ett oblyat drivmedel. Fr. o. m. bilmodeller skall alla nya bilar som säljs i vara så utrustade att de med god tillförlitlighet och körbarhet kan använda den blyfria M15-kvaliteten. Detta vore också en stor fördel från miljösynpunkt. Parallellt med introduktionen av blandbränslekvaliteterna bör även en marknad för rent metanolbränsle (100) byggas upp. Renmetanolbilarna kan utrustas med avancerad avgasreningsutrustning utan olägenhet, eftersom de det första årtiondet sannolikt bara kan färdas inom landet. Primärt bör offentligt ägda fordon av olika typer ingå i MlOO-parken. Den strategi som här föreslagits för bensinmarknaden innebär att det befintliga distributionsnätet efter smärre kompletteringar kan användas. Detta underlättar också introduktionen. Där man saluför bensin skulle man då kunna ta ut i princip tre drivmedelskvaliteter: o M15 som blir ett oblyat premiumbränsle med i stort sett samma oktantal som dagens premiumbensin, o E10 som blir ett blyat bränsle med en oktantalsnivå mellan dagens premium och regular och o M100 för den fordonspark som skall byggas upp för ren metanoldrift inom både bensin- och dieselmarknaden. Med en framförhållning bör bensinbranschen väl klara av denna omställning. Vad gäller dieselmarknaden (primärt lastbilar, bussar, traktorer, redskap och personbilar) kan följande sägas: Etanol som rent drivmedel bör introduceras inom jord- och skogsbruk . Tanken bakom detta är att åstadkomma högsta Etanolbränslet produceras primärt ur jordbruksprodukter och jordbruksavfall. Genom att driva jord- och skogsbrukets maskinpark med etanol blir jordbruket helt självförsörjande på drivmedel. En stor del av bussparken och lastbilar i lokaldistribution samt lastbilar som används i miljökänsliga områden (gruvor t. ex.) byts under längst en ut mot fordon med metanolmotorer som drivs med 80-100procentig metanol. Denna insats ger en kombinerad positiv effekt på miljö och beredskap. För att klara av distributionen av bränslerna till dieselmarknaden krävs inga större förändringar. Distributionen av bränsle till jord- och skogsbruk går till större delen direkt till s. k. farmaraggregat och liknande; där krävs inga stora förändringar. Den metanol som skall gå till vissa bussar och lastbilar kommer att kunna distribueras via samma kanaler som till bensinmarknaden enligt beskrivningen tidigare. Morgondagens bensinstation kommer inte att behöva några andra förändringar än ett mindre kompletterande lagringsutrymme samt en viss anpassning av material i pumpar och slangar och åtgärder för att minska riskerna för vatteninblandning. Man kan åstadkomma den nödvändiga metanoltillförseln på många olika sätt. Metanoltillverkning baseras på naturgas, supertunga oljor och/eller kol och kan snabbt komma i gång så snart en marknad uppstått. De inhemska råvarorna blir först aktuella på lite . Det bästa alternativet med hänsyn till såväl försörjningsberedskap som industripolitiska skäl synes vara att ta fram metanolen via närbelägen naturgas. Det svenska behovet av metanol bör alltså täckas genom att man i samarbete med något land med överskott av naturgas etablerar en produktion vid gaskällan. Svensk varvsindustri ligger här långt framme för att bygga metanolfabriker med naturgas som råvara. Man har bl. a. utvecklat en intressant pontonteknik. En strävan bör vara att så snabbt som möjligt hitta gemensamma projekt med . Det kanske mest lovande uppslaget är att man etablerar en metanolproduktion baserad på gas från norra . Dessa fält bör vara i drift och en metanolproduktion kan förmodas vara i gång . Tillförseln av metanol baserad på norsk naturgas kan komma att täcka vårt totala behov långt in . Det ger en säkerhet i leveranserna som inte kan uppnås med nuvarande leveransbild vad gäller oljan. Det ger också möjlighet att successivt bygga upp tillförseln av metanol från inhemska råvaror. kan man eventuellt bygga upp metanoltillverkning baserad på vakuumåterstodsolja vid något av landets raffinaderier. Med en anläggning av denna typ ökar möjligheterna att importera och raffinera tyngre högsvavliga råoljor, vilket breddar råoljetillförseln. Som ett steg mot en senare introduktion av inhemskt producerad metanol uppförs en mindre demonstrations- och försöksfabrik för produktion av skiffer, torv eller flis. bör tekniken för produktion av metanol ur inhemska bränslen vara utprovad och utvecklad. Som nämnts ovan kan en produktion av etanol ur inhemska råvaror etableras relativt snabbt. Etanolproduktionen bör av flera skäl knytas till jordbruksnäringen, primärt därför att den hämtar råvarorna därifrån men även därför att den processtekniskt är nära besläktad med jordbruksindustrin. I en första omgång bör produktionen baseras på råvaror som överskottssäd samt avfallspotatis och betor. bör en teknik för framställning av etanol ur halm vara etablerad, varvid halmen kan bli den primära råvaran. Denna teknik är under utveckling inom svensk industri. Teknik för effektiv biokemisk etanolframställning kommer att vara en stor exportprodukt till tredje världen, varför en svensk satsning på detta område har ett stort industripolitiskt värde. Det är svårt att överblicka totalekonomin i en storskalig etanolproduktion från agrara råvaror. Utfallet är starkt beroende av marknaden för biprodukter samt råvaru- och hanteringskostnader. Om etanolproduktionen får en ekonomisk utveckling som för ner tillverkningskostnaderna i nivå med metanolen, kan en mer storskalig etanolanvändning bli aktuell. Begränsande kan dock vara råvarutillgången inom landet, främst på grund av våra klimatiska förhållanden. För etanolproduktionen kommer man sannolikt att tillämpa en mer småskalig teknik, vilket möjliggör en större decentralisering. Olika former av utvecklingsstöd bör lämnas till bilindustrin för att påskynda och underlätta teknikutvecklingen. Mycket viktigt i detta sammanhang är att vidta åtgärder för att skapa en marknad för alkoholmotorer, dvs. för bilar som utnyttjar bränslen med metanolinblandning. En bra väg är att staten och kommunerna genom offentliga företag, förvaltningar och myndigheter avtalar om inköp av alkoholdrivna fordon i sådan utsträckning, att ett tillräckligt marknadsunderlag skapas. Man bör även införa styråtgärder som stimulerar en spontan efterfrågan, exempelvis en Hela bilbranschen får på sig att specificera om sina fordon så att nya bilar som säljs fr. o. m. 1985 är anpassade till M15 eller M100. Teknik för att med bästa möjliga utbyte och ekonomi producera metanol ur torv, träflis samt skiffer bör tas fram. På etanolsidan är tekniken väl utvecklad och ett stort kunnande finns inom svensk industri. Tekniken för att tillverka etanol ur halm är dock inte utprovad i industriell skala. En pilotanläggning för halmhydrolys bör därför uppföras för att intrimma och utprova tekniken. Vid sidan av de stora utvecklingsblock som nämnts ovan bör fortsatta insatser göras på miljösidan. , avgasnormer m. m. bör utarbetas för att bil- och bensinbranschen skall kunna ta hänsyn till dessa. Ett principbeslut om en uppbyggnad av marknaden för metanol och etanol som drivmedel bör fattas . Ett sådant beslut skall vara utformat så att det kan ligga till grund för en planering av tillförselåtgärder. Exempel på sådana åtgärder är export av flytande metanolfabriker med förbindelser att köpa viss andel producerad metanol samt långsiktiga avtal med om samarbete inom naturgasområdet bl. a. med inriktning på gemensam metanolproduktion. Arbetet på drivmedelsområdet inom landet bör lösgöras från energiforskningsprogrammet, med undantag för utvecklingen av en förgasningsteknik för inhemska bränslen. Bindningen till energiforskningsprogrammet utgör en resursmässig begränsning och med undantag för förgasningsfrågan finns egentligen ingenting kvar att utveckla, som inte kommer fram spontant när en marknad byggs upp. Arbetet bör påbörjas för att utarbeta bränsle- och fordonsspecifikationer samt hanteringsföreskrifter. Målsättningen för den plan som tas fram bör kunna sättas i varje fall så högt att man utgår ifrån att metanolen kan svara för av bensinmarknaden. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att uttalar 1. att en detaljerad införandeplan för alternativa drivmedel utarbetas där inriktningen skall vara att av marknaden tillgodoses av metanol och etanol , 2. att 1985 blir startår för en introduktion av metanol och etanol, innebärande bl. a. att behövliga förändringar på tappstationer och nya bilar då skall vara vidtagna, 3. att en försöksanläggning för att ta fram metanol ur trä- och torvråvara byggs, 4. att ett industripolitiskt samarbete inleds, där bidrar med anläggningar för metanolframställning av naturgas och står för naturgasen, 5. att AB Svenska Varv inom ramen för detta samarbete utvecklar sin teknik för byggande av flytande metanolfabriker. () ()