mot · G302894 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80: 894 av m. fl. om högskolan i m. m. En bärande tanke i högskolereformen var att öka tillgängligheten till högskoleutbildning. Det skulle ske dels genom att etablera högskoleutbildning på ett större antal orter, dels genom nya tillträdesregler. Nya högskolor etablerades på ett antal orter som inte haft sådana, och behörighetsreglerna för högskoleutbildning ändrades så att högskolan blev öppen för nya grupper. Intentionerna bakom högskolereformen i dessa avseenden kan nog de flesta instämma i, men man kan nu fråga sig i vilken mån högskolorna getts möjligheter att leva upp till de krav som ställs på dem. Speciellt de mindre högskolorna illustrerar på ett utmärkt sätt att det inte räcker bara med att beslutar om reformer utan att det också är ytterligt angeläget att besluten följs upp och att medel ställs till förfogande så att det finns realistiska möjligheter att förverkliga de mål som ställt upp. När beslut om högskolereformen fattades ingick i förutsättningarna att genomförandet skulle ske utan tillskott av resurser. För högskolan i blev de administrativa tjänsterna klart otillräckliga. Några egentliga möjligheter till omfördelningar av sektorsanslaget till medel för administration finns inte heller, eftersom högskolan har hela sitt utbildningsutbud inom AES-sektorn (adm., ek., social) där kostnaderna per årsstudieplats är lägre än inom övriga utbildningssektorer. Resurserna räcker till 8 å 10 lärarledda undervisningstimmar (poäng). Det finns alltså inga marginaler att ta av. Dessutom är det av rent geografiska skäl dyrare att bedriva utbildning vid de mindre högskolorna än vid universiteten. Detta är priset för att kunna bedriva högre utbildning utanför universiteten. försöker och måste av resursskäl bedriva en utbildning där de studerandes eget kunskapssökande är en kraft. Det kräver tillgång till biblioteksresurser, möjlighet att ta kontakt med institutioner av olika slag, vilka i allmänhet inte finns i . Telefon- och resekostnaderna blir ofrånkomligt höga. Till detta bidrar även att högskolan ofta måste ta lärare från annan ort. Resursbristen gör att högskolan inte har några marginaler när det gäller lärare. Vid vakanser måste högskolan vända sig till universitetsorterna för att få vikarier eller timlärare. När högskolan skall rekrytera ny personal är ett allvarligt problem svårigheten för andra maken att få arbete. Det finns oftast intresserade 1979/80: 894 personer till tjänsterna men det nämnda problemet kan hindra en lämplig rekrytering. Det bör därför finnas skäl att undersöka om det inte skulle gå att göra vissa speciella insatser för medflyttande makar i samband med denna typ av lokalisering. En sådan åtgärd skulle väl passa in i ambitionen att förstärka redan gjorda lokaliseringsinsatser i ett utsatt län som . Enligt högskolereformen skulle också en årlig förstärkning ske för att öka utbildningsutbudet. Resultatet har i stort sett blivit att forskningsresurserna vid universiteten ökat. Vid högskolan i har de urholkade anslagen för lokala, individuella linjer och enstaka kurser inneburit att tanken på återkommande utbildning inte kunnat förverkligas. I högskolepropositionen och i bilagor till budgetpropositioner har betonats vikten av planering för återkommande utbildning, behovet av påbyggnadsutbildningar och fördjupningskurser. Speciellt för en liten högskola är det svårt att leva upp till dessa krav då medlen för enstaka kurser är så begränsade. Det finns därför starka skäl att ifrågasätta den schablonmässiga tilldelningen av resurser som sker . Man kan t. ex. ifrågasätta om det är rimligt att det skall kosta 34 gånger mer att utbilda en förskollärare än en socialarbetare. Vidare måste förändringar av resurserna till de olika högskolorna bygga på en analys av de förutsättningar som gäller för varje högskola. En annan bärande faktor i högskolereformen är det utökade lokala beslutsfattandet. En förutsättning för att en decentralisering skall få en reell innebörd är att de organ till vilka en decentralisering sker ges de ekonomiska och personella resurserna för att utnyttja möjligheterna. Det ökade lokala beslutsfattandet har varit mycket positivt för högskolan, kanske speciellt för de mindre högskolorna. Men när arbetsuppgifter och ansvar flyttas nedåt i organisationen borde det också vara rimligt att en omfördelning av resurserna skedde. Förutom utbildningspolitiska aspekter kan regionalpolitiska aspekter läggas på lokalisering av högskoleutbildning. i detta sammanhang är högskolan i det enda klara exemplet på lokalisering av statlig verksamhet i . Det är ingen obetydlig lokalisering, men satsningens värde hotar att urholkas om inte en uppföljning sker så att högskolan kan fortsätta att utvecklas. Man kan utgå från att det ställer 1979/80: 894 sig mindre kostsamt att bygga vidare på något som redan finns än att helt börja från noll. har framgått de problem som följer av det geografiska läget. Man måste här ha i åtanke att närregionen inte har tillräckligt befolkningsunderlag för att bära en högskola. Högskolan måste därför rekrytera studerande från andra delar av landet. För att de studerande skall ta på sig långa resor och därtill relaterade kostnader fordras att högskolan kan erbjuda positiva studiebetingelser. Ytterligare en viktig nyhet i högskolereformen är forskningsanknytningen. För den lilla högskolans överlevnad är det nödvändigt att kunna hålla hög kvalitet på utbildningen, vilket bl. a. innebär att det måste finnas en kontinuerlig kontakt med forskningen. För detta ändamål finns de s. k. forskningsanknytningsmedlen, men de är långt ifrån tillräckliga. Skall de mindre högskolorna som saknar fasta forskningsresurser på orten ha en möjlighet att hålla samma utbildningskvalitet som de stora universiteten måste det ske en satsning på olika former av forskningsanknytning. Lärarna måste få möjlighet att följa forskning och att själva få forska. Detta gäller även de studerande. Vid behandlingen av 1978/budgetproposition uttalade utbildningsutskottet i sitt betänkande 1978/79: 25 (s. 18) att forskningsresurserna vid i är en resurs också för högskolan i och att har ett ansvar för forskningsanknytning av högskoleutbildningen i ! Utskottet citerar även UHÄ:s anslagsframställning där det sägs att en konsekvent tillämpning av principen om forskningsanknytning måste innebära att det för alla utbildningslinjer någonstans måste finnas tillgång till och samspel med en organisation för forskning/utvecklingsarbete och att nuvarande skillnader i detta avseende mellan olika utbildningar i högskolan måste utjämnas. När beslutade om en tjänst som professor i socialt arbete i tilldelades endast den vanliga schablonen för sådana tjänster. Det innebär att ovan citerade principiella ställningstaganden blir utan konkret innehåll eftersom det inte går att överbrygga ett avstånd utan att det kostar något. Det är viktigt att intentionerna bakom forskningsanknytningen förverkligas. , som är resultatet dels av reformen om en decentraliserad högskoleutbildning, dels av de statliga utlokaliseringarna, har trots stora svårigheter kunnat upprätthålla en kvalitativt lika god utbildning som den som ges på andra håll i landet. 1979/80: 894 De ambitioner som redovisades vid reformerna har dock inte följts upp i tillräckligt hög grad. När lokaliseringen var ett faktum eller den decentraliserade utbildningen genomförts har man inte ägnat tillräcklig uppmärksamhet åt de speciella problem skolan har i förhållande till andra redan etablerade universitet eller högskolor med bättre geografiskt läge. Enligt vår åsikt är arbetet efter reformen eller lokaliseringens genomförande minst lika nödvändigt som själva reformen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att hos regeringen begär en skyndsam redovisning av konsekvenserna av utlokalisering till samt utfallet av den decentraliserade högskoleutbildningen vid skolan, 2. att anhåller att regeringen ser över bestämmelserna för anslagsfördelning till små högskolor utifrån de högre driftkostnader som dessa skolor har, 3. att anhåller att regeringen prövar anslagsfördelning, tjänster, forskningsanknytningsmedel, m. m. ur regionalpolitiska aspekter vid högskolor belägna inom stödområden. () () () () ()