mot · G302442 · 1980-01-18 00:00:00 — av m. fl. om slopande av de större länsplaneringsomgångarna Länsplaneringen har blivit ett permanent inslag i det politiska arbetet. tar vi beslut om de årliga länsrapporterna i länsstyrelsernas styrelser, lägger remissynpunkter på dem som ledamöter i kommunfullmäktige och i landsting, i statliga länsorgan, fackliga organisationer o. d. För vår del ser vi länsplaneringen som ett viktigt inslag i det regional- och sysselsättningspolitiska arbetet, i såväl länen som centralt. är det viktigt att arbetet med allmänna beskrivningar och redovisningar av t. ex. statistiskt material begränsas så långt möjligt. Tyngdpunkten i arbetet måste alltmer föras över på praktiskt arbete med att skapa nya arbetstillfällen i sysselsättningssvaga regioner, åstadkomma en framförhållning och beredskap att möta strukturförändringar inom näringslivet etc. En förändring i den riktningen har också skett i de senaste årens länsplaneringsarbete. Länsrapport var sålunda mycket klart inriktad på en redovisning av konkreta åtgärdsförslag - dels sådana som kan beslutas på länsnivå, dels sådana som kräver beslut centralt. Ett annat uttryck för den ökade åtgärdsinriktningen i länsplaneringsarbetet är de medel som vid det regionalpolitiska beslutet anslog till länsstyrelsernas förfogande för åtgärder i anslutning till länsplaneringen. med detta mera åtgärdsinriktade arbete ute i länen pågår nu en ny stor länsplaneringsomgång - länsplanering 1980- med sikte på att i slutlig version kunna redovisas till regeringen . Det är självfallet viktigt att man med jämna mellanrum gör en grundlig analys och bedömning av den regionala utvecklingen. aktualiseras nya frågor som måste studeras och sättas in i ett vidare regional- och sysselsättningspolitiskt sammanhang. Motiv finns sålunda för dessa stora och mer fullständiga länsplaneringsomgångar, men där finns också klara problem med dem. Dessa stora länsplaneringsomgångar innebär under långa perioder en mycket kraftig arbetsbelastning på de regionalekonomiska enheterna ute på länsstyrelserna. Detta innebär med nödvändighet att mindre resurser kan läggas på andra arbetsuppgifter, t. ex. konkreta åtgärdsprojekt under dessa perioder. Det förhållandet att man arbetar med stora länsplaneringsomgångar och årliga länsrapporter innebär också praktiska arbetsproblem för såväl tjänstemän som lekmannastyrelsen i , andra länsorgan, kommun och andra som är inblandade i länsplaneringsarbetet. Själva ser vi det som ett naturligt utvecklingsförlopp att man , länsplaneringsarbete och med snart en tredje stor länsplaneringsomgång 1* 1979180. genomförd, bedömer grunden vara lagd för ett mer löpande och åtgärdsinriktat regionalpolitisk arbete där den sammanhållna skriftliga redovisningen av analyser, mål och åtgärdsförslag koncentreras till de årliga länsrapporterna. Vi tror att detta också skulle underlätta arbetet för oss förtroendevalda liksom för tjänstemännen. Ett slopande av de stora länsplaneringsomgångarna behöver inte betyda att länsplaneringen blir mindre belysande än . Länsstyrelserna har möjlighet att mot bakgrunden av sitautionen i varje enskilt län i länsrapporten ta upp de frågor som bedöms erforderliga. Inträffar händelser eller förändringar som bedöms nödvändiga att få belysta, kan länsstyrelserna redovisa dessa i länsrapporten. Dessutom kan regeringen utfärda anvisningar om att frågan skall behandlas av ett eller flera län. Skulle redovisningen vara så omfattande att den inte hinns med i den närmaste länsrapporten kan den förskjutas i tiden till en senare rapport. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna sin syn på det fortsatta länsplaneringsarbetet med ett slopande av de stora länsplaneringsomgångarna och i stället en koncentration av arbetet till de årliga länsrapporterna i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () AXEL () () () () ()