ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021298 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1298 av m. fl. om statsbidrag till vissa elever vid Lundsbergs skola Lundsbergs skola i kommun är med sina ca 250 internatelever landets största internatskola. Skolan får statsbidrag under anslaget Bidrag till driften av vissa privatskolor (C 24, ). Vid sidan av de tre riksinternaten har Lundsberg det största antalet utlandssvenska elever - mellan 80 och 90. För elev vid riksinternatskola med utlandssvenska föräldrar utgår statsbidrag till kostnader för skolgång och skolmåltider med belopp som gäller för motsvarande ersättning vid samverkan (SFS 1970:333). Detta bidrag utgår ej för motsvarande elev vid Lundsbergs skola. Eftersom utlandssvenskar har frihet att välja internat i , bör valet rimligtvis ej begränsas av sådan olikhet i bidragsgivningen. Vi anser att statsbidrag till kostnader för skolgång och skolmåltider, som utgår för elev med utlandssvenska föräldrar vid riksinternatskola, även skall utgå för sådan elev vid Lundsbergs skola. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om översyn av bestämmelserna om vilka internatskolor som skall ha rätt till statsbidrag till kostnader för skolgång och skolmåltider för elev med utlandssvenska föräldrar med belopp som gäller för motsvarande ersättning vid samverkan på skolans område. () () () ()
mot · G3021299 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1299 av och Hans Nyhage om lärarutbildningen inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötsel I propositionen 1979/80:100, bilaga 12, föreslås att antagningen till lärarlinjen för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötsel skall vara oförändrad, dvs. 72 platser för /81. I propositionen redovisas inte resultat av de i föregående års budgetproposition förutskickade undersökningarna, som UHÄ och SÖ skulle utföra beträffande vilka åtgärder som kan vidtas för att öka dels efterfrågan på utbildningen, dels lärarbenägenheten inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötsel. Enligt vad som framkommit vid kontakter med företrädare för skolor inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötsel har bristen på lärare blivit ännu mera besvärande . Genom minskning av lärarnas undervisningsskyldighet fr. o. m. /81 blir situationen ännu svårare. Det skulle sålunda vara motiverat att redan till kommande läsår öka utbildningsvolymen. Med hänsyn till behovet av tid för planering av sådan utökning har vi emellertid inte ansett det vara möjligt att nu påyrka detta. Utöver en utökning av utbildningsvolymen är det angeläget pröva vilka möjligheter det finns att anordna utbildningen på sådant sätt att den blir mer lättillgänglig. a. bör prövas om det är möjligt att för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötsel organisera lärarutbildningen som distansundervisning i likhet med vad som föreslås för vissa delar av vårdlärarutbildningen. Åtminstone borde detta ske för sökande som redan har erfarenhet av en tids verksamhet som lärare. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att anpassa lärarutbildningen för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötsel till behovet och att möjligheten prövas att organisera utbildningen som distansundervisning. (m) HANS NYHAGE (m)
mot · G3021302 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1302 av Hans Nyhage m. fl. om utvecklingsarbetet inom skolväsendet /79 utgår ur anslaget för lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet m. m. ett belopp om . till vardera länsskolnämnderna i , , , och för en försöksverksamhet med stöd åt lokalt utvecklingsarbete. I samband med att denna möjlighet tillskapades erbjöds kommunerna att inkomma med ansökningar om medverkan. Av antalet ansökningar att döma föreligger ett mycket stort intresse från kommunernas sida för den ifrågavarande verksamheten. Ett stort antal projektförslag presenterades rörande en rad skilda områden inom skolans arbetsområde. En utveckling av flera av dessa projekt skulle uppenbarligen tillföra det lokala skolarbetet värdefulla kunskaper och erfarenheter. Försöksverksamheten i de fem länen har pågått . gjorda erfarenheter är enligt en redovisning från ett par av länsskolnämnderna klart positiva. Det har varit möjligt att med medel av varierande storlek stimulera till såväl småförsök som till mer ambitiösa projekt och därmed få fart på det lokala utvecklingsarbetet på ett sätt som inte varit möjligt. Från kommunernas sida har man också visat en större benägenhet att tillskjuta medel genom att det statliga stödet tillkommit. I årets budgetproposition, bil. 12, har föredragande statsrådet föreslagit ett oförändrat anslag, innebärande att försöksverksamheten ej utvidgas att omfatta ytterligare några län. Som skäl åberopas att erfarenheter först bör vinnas av den pågående verksamheten, innan någon utvidgning kommer till stånd. Enligt vår mening har det dokumenterats ett så stort behov och intresse för denna verksamhet från kommuners och länsskolnämnders sida att en vidgad verksamhet är motiverad. Därtill kommer de klart positiva erfarenheterna från den bedrivna verksamheten. Vi föreslår därför att anslag skall utgå till ytterligare fem länsskolnämnder för detta ändamål med tillhopa . De ifrågavarande medlen bör tillskjutas genom att anslaget till pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet (C7) minskas med motsvarande belopp. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att försöksverksamheten rörande lokalt/regionalt utvecklingsarbete och samverkan mellan forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) och fortbildning utvidgas att bedrivas av tio länsskolnämnder, 1* 1979180. 2. att till lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendet m. m. för /81 anvisas ett med . höjt reservationsanslag av , 3. att till Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet för /81 anvisa ett med . reducerat reservationsanslag av . HANS NYHAGE (m) () () () PER () () PER STENMARCK (m)
mot · G3021306 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1306 av om mera handikappvänliga högskolelokaler har vi en ny, mera samlad högskola i . Nya högskolor har kommit till på nya orter . Vissa av dessa nya orter har begåvats med nybyggda högskolebyggnader. Andra orter har löst lokalitetsfrågorna genom att utnyttja äldre befintliga byggnader av typ skolbyggnader och i några fall även militärbyggnader. Grundtanken vid högskoleutbyggnaden har varit att ge fler människor i olika samhällsfunktioner möjligheter till studier på högskolenivå. Så långt har också tanken varit riktig och även kunnat förverkligas, om man däri lagt in den bedömningen att förmågan att tillgodogöra sig undervisningen är ett grundläggande krav. finns det grupper i vårt samhälle som väl lever upp till studiebegåvningskravet men som av andra orsaker tvingas avstå från möjligheten till en vidareutbildning. Jag tänker på de fysiskt handikappade. En handikappad som vill bedriva högskolestudier har relativt små möjligheter att börja studera för att skaffa sig en nödvändig utbildning. drabbas tiotusentals människor av svåra olyckor, som kanske helt ändrar dessa människors liv och möjligheter att fungera som vanliga samhällsmedborgare. I trafikolyckor och olyckor på arbetsplatsen är det oftast unga människor som i en handvändning blir utslagna genom de skador de åsamkas. Det har gjorts mycket, och mycket återstår att göra för att underlätta en återanpassning i samhället för dessa människor. En sak - som kan synas ganska självklar - vore att vi inventerade vad som behöver göras vid våra högskolor rent lokalmässigt för att möjliggöra för våra handikappade att klara det dagliga livet vid skolan. På varje högskola finns en lokal- och utrustningsnämnd (även skyddskommittéer) som borde få till uppgift att göra den här kartläggningen. I vissa fall kan det fordras större ingrepp, som av kostnadsskäl måste planeras in på , i andra fall kan det vara mindre åtgärder, vilka det bara fordras att man blir uppmärksamgjord på. En värdefull information, som exempelvis UHÄ skulle kunna svara för, är att upplysa presumtiva studenter, som är fysiskt handikappade, om vilken högskoleort som lämpar sig bäst i förhållande till det fysiska handikapp vederbörande har. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs 1. att en kartläggning av lokaliteterna från handikappsynpunkt utförs vid samtliga högskolor i landet, 2. att åtgärder för att förbättra de handikappades framkomlighet och rörelseförmåga genom förbättringar i lokaliteterna inom ramen för tillgängliga medel vidtas, 3. att största möjliga hänsyn tas till de handikappades behov vid uppförandet av nya högskolebyggnader med dithörande bostäder, 4. att en central informationstjänst i linje med vad i motionen anförts inrättas.
mot · G3021307 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80:1307 om statsbidraget till Svenska diakonsällskapets sociala utbildning anordnar en social utbildning, annorlunda än men likvärdig med den som förmedlas vid högskolans sociala linje. Den har en profil, en egen identitet, som bl. a. markeras av den teologiska utbildningen, som är integrerad med den sociala. Utbildningen ger behörighet till samma tjänster som utbildningarna vid högskolans sociala linje. De som genomgått utbildningen på har också visat sig vara attraktiva på arbetsmarknaden. Att utbildningen bedömts som likvärdig med den sociala linjen har visat sig också genom att personer utbildade på har antagits till förberedande forskarutbildning vid universiteten. Statsbidraget till utbildningen är innevarande år . Inför nästa budgetår föreslås det höjt med . Statsbidraget har räknats upp successivt, men det har inte följt med i kostnadsutvecklingen. Detta har medfört att inskränkningar har måst göras. Följden av det senast beviljade statsbidraget blev t. ex. att sällskapet tvingades skära ner budgeterade kostnader för verksamheten 1979 för institutet med . Åtgärden har både av fackliga organisationer vid institutet och av eleverna upplevts som mycket oroande för institutets framtid. I och med den accelererande kostnadsökningen har därför på allvar frågan om institutets framtid aktualiserats. Stora Sköndalsinstitutets sociala utbildning, med dess livsåskådningsmässiga, etiska och personlighetsutvecklande profil, är en mycket angelägen utbildning som borde kunna få ett starkare statligt stöd. Det finns därför skäl till att storleken av statsbidraget ses över. För att underlätta för framtiden borde bidraget kunna knytas till en fast procent av utbildningskostnaderna vid motsvarande sociala utbildningar inom den statliga högskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för och storleken på statsbidraget till Svenska diakonsällskapets sociala linje.
mot · G3021308 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1308 av och om psykoterapiutbildningen I budgetpropositionen 1978 (prop. 1977/78:100 bil. 12) föreslog utbildningsministern att en påbyggnadslinje i psykoterapi skulle inrättas inom högskolan. Utbildningen på den nya linjen skulle till en början förläggas till (steg 1) och (steg 1 och 2). I budgetpropositionen 1979 (prop. 1978/79:100 bil. 12) uttalade statsrådet att utbildningen borde komma till stånd inom samtliga högskoleregioner. tillstyrkte enhälligt förslaget (UbU 1978/79:32), och det bifölls av . Trots beslut om att utbildningen skall byggas ut successivt har någon plan för denna utbyggnad inte presenterats budgetproposition. bör nu begära att en detaljerad plan för den statliga psykoterapiutbildningens utbyggnad presenteras budgetproposition i enlighet med principuttalandet . Den statliga psykoterapiutbildningen tillkom bl. a. för att i viss utsträckning sanera den vildvuxna flora av terapeutiska utbildningar som vuxit upp . Den tycks också i viss utsträckning ha fått en sådan effekt. Den nuvarande dimensioneringen på sammanlagt 40 platser på steg 1 och 8 platser på steg 2 är dock alltför begränsad för att tillgodose det stora behovet av psykoterapeutisk utbildning i vårt land. Den psykiska hälsovården är f. n. ett av den svenska hälso- och sjukvårdens problemområden. Psykisk ohälsa är ett av de vanligaste sjukdomstillstånden, men resurserna för vård är mycket begränsade. I rapporten från en arbetsgrupp inom refereras undersökningar som visar att sannolikheten för att drabbas av klar, utpräglad psykisk insufficiens från födelsen är för män och för kvinnor. Om man begränsar sig till fall av svår psykisk ohälsa, finner man att var tolfte man och var sjunde kvinna drabbas av sådan i sitt liv . Det finns alltså ett klart dokumenterat behov av psykoterapeutisk behandling. Till detta kommer att en psykoterapeutisk utbildning är av stort värde för dem som arbetar inom den psykiatriska vården. En ökad möjlighet att genomgå utbildning i psykoterapi kan verka stimulerande på rekryteringen av läkare och annan personal till den psykiatriska vården. En utbyggnad av psykoterapiutbildningen bör vara möjlig genom omfördelning av resurser inom huvudtitel. En sådan omfördelning underlättas om man klart inser att den psykiska hälsovårdens behov är av trängande karaktär och att därvid andra ekonomiska åtaganden från statens sida ter sig mindre angelägna. Det kan nämnas att en utbyggnad av psykoterapiutbildningen i plus handledarutbildning i och av UHÄ är kostnadsberäknad till . Som jämförelse kan erinras om att staten t. ex. ger bidrag om . till de centrala fackliga organisationernas kursverksamhet. Säkert finns det också andra existerande utgiftsposter mot vilka en angelägenhetsprövning kan göras. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär att i nästa års budgetproposition framläggs en detaljerad tidsplan för utbyggnad av påbyggnadslinjen i psykoterapi inom högskolan.
mot · G3021309 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1309 av m. fl. om lokaliseringen av den grundläggande rättsutbildningen I årets budgetproposition föreslås att den grundläggande rättsutbildningen anordnas vid universiteten i och . Förslaget innebär att erhåller 30 och 100 utbildningsplatser. Denna utbyggnad föreslås äga rum som de etablerade juridiska utbildningarna i , och föreslås minska reellt med 90 utbildningsplatser. Den ekonomiska situation som kan förutses kommer inte att ge utrymme för reformverksamhet som innebär någon expansion av utbildningskostnaderna. Det är därför nödvändigt att lokalisera utbildningsplatserna till de orter som med minsta möjliga resurstillskott kan tillgodose det framtida behovet av kvalificerad utbildning. De juridiska utbildningarna vid , och har utbyggd verksamhet där grundutbildningens närhet till den juridiska forskningen utgör en god grund för en nödvändig kvalitativ förstärkning av utbildningen i form av fördjupade studier, forskningsanknytning och utvecklad integrering. En sådan förstärkning av kvaliteten vid de juridiska utbildningarna förutsätter att ekonomiska resurser prioriteras till detta ändamål. Det är i detta sammanhang viktigt att understryka juristutbildningens mycket låga frekvens av lärarledd undervisning, vilket gör den till, från per capita-synpunkt, den billigaste högskoleutbildningen. Den nödvändiga kvalitativa förstärkningen av juristutbildningen försvåras av att resurserna på detta utbildningsområde sprids på ett alltför stort antal orter. Framför allt bör i detta sammanhang beaktas de höga marginalkostnader som initierande av ny utbildning på nya orter innebär. En annan viktig faktor som talar mot ett beslut om anordnande av den grundläggande rättsutbildningen i enlighet med budgetpropositionens förslag är det mycket osäkra behovet av en sådan utbildning. De som den grundläggande rättsutbildningen bedrivits vid , och har visat på en mycket liten efterfrågan av dessa utbildningar. En utvidgning av den grundläggande rättsutbildningen, särskilt under de kostsamma förhållanden som föreslås i propositionen, bör inte företas utan en grundlig utvärdering från högskolemyndigheternas sida. UHÄ har beslutat att en sådan utvärdering skall äga rum, vilket gör att en avvaktan med nylokalisering bör vara det naturliga beslutet från sida. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att uttalar sitt principiella avståndstagande till lokalisering av högskoleutbildning som innebär ett uttunnande av dagens begränsade resurser, 2. att beslutar att den grundläggande rättsutbildningen, i avvaktan på UHÄ:s utvärdering av ifrågavarande utbildning, ej anordnas vid och . () () () () PER STENMARCK (m)
mot · G3021310 · 1980-01-25 00:00:00 — av och Hans Nyhage om behörighetskraven för speciallärartjänst Statsmakternas beslut om reformering av skolans inre arbete () innebar bl. a. att specialundervisningen skulle integreras i arbetsenheter och klasser. Denna principiella förändring av specialundervisningens ställning följdes även upp på personalsidan. Det konstaterades att specialpedagogiska arbetsuppgifter måste kunna övertas av fler olika lärarkategorier . Därför ingick det också i reformbeslutet att man med utökade dimensioneringen av speciallärarlinjens gren 1 vid de dåvarande lärarhögskolorna. Denna utökning var avsedd främst för att tillgodose nya lärarkategoriers behov av specialpedagogisk utbildning. Det gällde lärare 5-15 och 16-19 i samt motsvarande kategorier i gymnasieskolan. utbildas nu 300-400 lärare av dessa kategorier vid speciallärarlinjens gren 1 med sikte på att de skall medverka i specialpedagogiska arbetsuppgifter i skolan. Det har emellertid visat sig att intentionerna i denna del av reformbeslutet har svårt att slå igenom ute på skolorna. En omständighet som försvårar de ovan nämnda lärarnas utnyttjande i specialundervisning enligt SIAreformens intentioner är att de - trots att de har lärarutbildning och trots att de har gått igenom speciallärarlinjens gren 1 - inte är behöriga till speciallärartjänst. Härför krävs nämligen enligt nu gällande bestämmelser i skolförordningen att de också är behöriga till tjänst som lärare 1 eller 2, dvs. har examen från låg- eller mellanstadielärarlinjen (enligt äldre bestämmelser små- eller folkskollärarexamen). Detta senare krav för behörighet till speciallärartjänst bör slopas för nu berörda lärare. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala att kraven för behörighet till speciallärartjänst bör ändras i enlighet med vad i motionen anförts. HANS NYHAGE (m)
mot · G3021311 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1311 av och om rutinerna vid anställning av lärare Det har blivit naturligt att representanter för arbetsgivare och personal får träffa någon eller några av de sökande till ett ledigförklarat arbete. Det finns dock undantag, bl. a. inom skolsektorn, på undervisningssidan. Lärarna tillsätts fortfarande efter betygspoäng från sin utbildning och efter antalet tjänsteår. Anställningsintervjuer kan förekomma, men sådana kan inte påverka ärendets slutliga avgörande. Man kan gott påstå att ett sådant anställningsförfarande inte är helt i tidens anda. Arbetsgivare, skolledare och andra i skolverksamheten berörda skulle gärna se en förändring, så att man mer än vad nu är fallet kunde påverka personvalet. De fackliga organisationerna är kanske inte lika positiva till tänkta förändringar. De bestämmelser som finns är förhandlade fram och anses vara en garanti för rättvisa. Det synes dock nödvändigt att man centralt kommer fram till nytt anställningsförfarande. I samband med de förhandlingar som krävs bör uppmärksamheten riktas mot de stora svårigheter skolstyrelser och skolledning kan komma i på grund av de ganska generösa regler som arbetssökande lärare kan åberopa. a. kan nämnas att en tjänst står till den mest meriterades förfogande åtskillig tid efter ansökningstidens utgång. Ända tills arbetsgivaren får tag på den högst meriterade till tjänsten - under sommaroch semestertid kan det ta - är han handlingsförlamad. Ett besked borde kunna avkrävas före skolstart. Har ej meddelande ingått, går budet till nästa osv. Nuvarande system ger ofta anledning till stor oro i skolornas planering ända fram till terminens början. Det är bl. a. angeläget att införa ett sista datum före skolstart. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär en översyn av nuvarande anställningsförfarande i syfte att skapa bättre förutsättningar för planering inför skolstarten.
mot · G3021312 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1312 om lottning vid central antagning till högre utbildning Bristerna i nuvarande bestämmelser för antagning till högre utbildning visar sig allt tydligare. Det är därför glädjande att dessa bestämmelser är föremål för översyn. Det finns emellertid skäl för att redan nu besluta om en förändring i nu gällande princip om lottning till utbildningen för att förhindra att alltför många studerande drabbas på ett orimligt hårt sätt. beslut om att av sökande till viss utbildning skall antagas direkt på betyg från gymnasieskolan innebär att lottning måste ske bland dem som har maximalt medelbetyg 5,0 i de fall då antalet platser inom den procentgränsen är lägre än antalet sökande. Detta kan innebära att vissa sökande gång efter annan bort, medan andra redan vid första ansökningstillfället erhåller utbildningsplats. Genom att ingen med maximalt medelbetyg behöver bli föremål för lottning mer än två gånger kan de värsta olägenheterna med ett lottningsförfarande undanröjas. Den som söker tredje gången och har 5,0 i medelbetyg bör därför antas direkt och icke bli föremål för lottning. Med anledning av det anförda hemställs att uttalar att ingen sökande till högre utbildning skall behöva bli föremål för lottning mer än två gånger.
mot · G3021313 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1313 av m. fl. om högskolan i m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1443 av m. fl. om åtgärder för att främja sysselsättningen i hemställs 1. att beslutar inleda försöksverksamhet med intensifierat informationsutbyte mellan tekniska högskolan i och länets företag enligt riktlinjer som angivits i motionen, 2. att beslutar att, utöver regeringens förslag i budgetpropositionen 1980, anvisa ytterligare 3 milj. kr. under anslaget D 35. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. för det under p. 1 upptagna ändamålet, 3. att beslutar att vid högskolan i inrätta en professur i industriell organisation, 4. att beslutar att, utöver regeringens förslag i budgetpropositionen 1980, anvisa ytterligare . under anslaget D21, anslagsposten Forskning och forskarutbildning vid högskolan i , för under p. 3 angivet ändamål. () () () () () ()
mot · G3021314 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1314 om bättre utnyttjande av tåg för transport av skolelever Med hänvisning till motiveringen i motionen 1979/80:212 beträffande järnvägarna och trafikservicen på dessa i län vill jag rikta uppmärksamheten på det förhållandet att vissa resebidrag till studerande, vid t. ex. gymnasierna i och , i största möjliga utsträckning bör kana\iseras till SJ i stället för att som utbetalas direkt till eleverna, vilka då i vissa fall använder bil för färd till och från skolan. Ytterligare belastning på vägen, risker för flera olyckor, parkeringsbekymmer vid skolan och många andra besvär blir följden av nuvarande system. I samarbete mellan de kommunala myndigheterna och SJ borde planeringen ta sikte på ett effektivt utnyttjande av tågen i första hand. För att uppnå bästa möjliga utnyttjande av de spårbundna förbindelserna där dessa fortfarande finns kvar och för att öka lönsamheten på berörda bandelar bör överläggningar kunna ske mellan skolmyndigheterna och SJ, såväl lokalt som regionalt och på riksnivå. Med anledning av det anförda hemställs att beslutar uttala som önskvärt att överläggningar genomförs mellan skolmyndigheter och SJ för att åstadkomma största möjliga användning av tåg för transport av skolelever.