mot · G3021126 · 1980-01-25 00:00:00 — av och om undervisningen i svenska vid I finns två svenska utlandslektorat och ca 50 universitet/högskolor som bedriver undervisning i svenska. Förutom stöd från får de löpande service av informationskontoret i som distribuerar informationsmaterial, böcker och tidskrifter samt ordnar seminarier och föreläsningsturnéer. The Presidents Commission on Foreign Language and International Studies framlade en rapport till president under . Där konstaterades att studierna i främmande språk minskat kraftigt . Rapporten rekommenderar en kraftig satsning på ökat stöd för undervisning i språk och area studies. Man föreslår också inrättandet av en nationell permanent kommission för att administrera ett sådant stöd. I den bör ingå representanter för berörda myndigheter, näringslivet och AFL/CIO m. fl. Svenskundervisningen vid gäller mer än språkundervisningen som sådan. Från svensk synpunkt är språkundervisningen bara första ledet för att etablera betydelsefulla kontakter. Nästa steg är studier i svenska samhällsförhållanden (area studies). Det tredje steget är att nå ledande akademiker utan speciellt Sverigeintresse, men som är tongivande inom sina områden. Det tredje steget är svårast, men just där har och de fem andra prestigefyllda universitet som ligger i en klase kring en stor potential. En skandinavisk institution vid kan tjäna som replipunkt för att nå ut till viktiga målgrupper. Till en sådan institution kan man sända informationsmaterial, gästföreläsare, utställningar etc. Scandinavian Department vid upphörde när professor gick i pension . Professuren har dragits in och vad som återstår t. v. är ett Program in Scandinavian som utgör en styvmoderligt behandlad sektion av . Programmets drivande kraft, universitetslektorn , flyttade till i där framtidsutsikterna för honom är ljusare. Kvar finns två amanuenser, en svensk och en dansk. Det förefaller som om universitetsledningens intresse för att fortsätta verksamheten är svagt. I detta sammanhang bör tilläggas att amerikanska universitet, av vilka flertalet liksom ägs av privata stiftelser, fungerar ungefär som företag. De satsar på utbildning som är lönsam i den meningen att den drar många studenter. Små ämnen kan lätt hamna i en ond cirkel: små resurser, få studenter, ännu sämre resurser, färre studenter. uppåt skulle kunna startas genom en lönesubvention för svenskundervisningen vid . De principer för Svenska institutets stöd till undervisning i svenska utomlands som dess styrelse antog 1977 anger att direkt lönestöd till lärare endast bör ges om speciella omständigheter motiverar detta. Stödet skall i huvudsak ha karaktär av verksamhetsstöd. I ett yttrande från till 1976 anfördes ytterligare en vägledande princip. varje beslut om inrättande och upprätthållande av lärartjänst i svenska är en angelägenhet för vederbörande Vi uppfattar de svenska lektorerna utomlands som lärare, inte som kulturattachéer eller informationstjänstemän. Dessa principer bör naturligtvis kunna diskuteras från olika utgångspunkter. Genom det frikonkurrenssystem som tillämpas vid amerikanska privatuniversitetet är det marknadskrafter mer än universitetsledningens medvetna beslut som bestämmer tillgången på svenskundervisning. Det är inte säkert att en strikt bokstavstillämpning av dessa principer leder till att Svenska institutets resurser används på bästa sätt. I fallet vore det utan tvivel ett allvarligt misstag att inte söka bevara svenskundervisningen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening uttalar att inom ramen för det av regeringen föreslagna anslaget (D 1) bör verka för att svenskundervisningen vid kan fortsätta även .