mot · G302994 · 1980-01-24 00:00:00 — Regeringens handlande hotar att föra oss tillbaka till en ordning som gällde före den moderna arbetsmarknadspolitikens genombrott och där de arbetslösa i sin personliga ekonomi fick bära konsekvenserna av att samhället inte kunde ta sitt ansvar att ge medborgarna ett arbete. Enligt inhämtade uppgifter från arbetslöshetskassornas samorganisation hade vi nått ett läge där ersättningsgraden för ett sjukvårdsbiträde (månadslön .) reducerats till av tidigare lön. Samma tal för en lärare i (.) var , för en pappersarbetare i helkontinuerlig drift (6 250) och en yrkesutbildad byggnadsarbetare (6 700) . Skulle en dagpenninghöjning anstå till nästa budgetår, så som regeringen förutskickar i budgetpropositionen, skulle dessa tal fortsätta att sjunka. Socialdemokraterna kan inte godta denna urholkning av de arbetslösas ekonomiska grundtrygghet. Vi föreslår därför att tre nya dagpenningsklasser om 200, 210 och . införs fr. o. m. . Vi föreslår vidare att ger regeringen till känna uppfattningen att förslag om ytterligare en dagpenningklass om . framläggs så snart pris- och löneutvecklingen motiverar detta. Med nuvarande utvecklingstakt kan detta visa sig nödvändigt . Vi föreslår vidare att den tidigare införda halva klassen om . Bestämmelserna i 17 § lagen (1973: 370) om arbetslöshetsförsäkring bör ändras i enlighet med vad vi nu har förordat. Vi förutsätter att utskottet utarbetar erforderlig ny lagtext. 10.2 Höjning av det kontanta arbetsmarknadsstödet För arbetslösa som står utanför den frivilliga försäkringen eller inte har hunnit uppfylla ersättningsvillkoren i denna försäkring utgår kontant arbetsmarknadsstöd. Stödet utgår f. n. med . Inte heller på denna punkt har regeringen funnit skäl att uppmärksamma de arbetslösas situation. Socialdemokraterna finner nu att den allmänna löne- och inkomstutvecklingen motiverar en höjning av det kontanta arbetsmarknadsstödet . Även denna höjning bör gälla fr. o. m. . Förslaget föranleder ändring i 18 § lagen (1973: 371) om kontant arbetsmarknadsstöd. Vi förutsätter att utskottet utarbetar erforderlig ny lagtext. 1979/80: 994 10.3 Höjning av grundbidraget till den frivilliga arbetslöshetsförsäkringen I överensstämmelse med de principer som gäller för att bestämma grundbidrag till de erkända arbetslöshetskassorna och som lades fast i samband med reform av arbetslöshetsförsäkringen bör även detta bidrag höjas . för varje utgiven dagpenning. Därvid bör den fasta delen av progressivbidraget justeras enligt normer som gällt sedan dagpenningen blev beskattad. I dessa frågor ankommer det dock på regeringen att besluta. 10.4 Höjda bidrag till elever i arbetsmarknadsutbildning Bidragen till elever i arbetsmarknadsutbildning är knutna till utgående ersättning vid arbetslöshet. Förändras dessa senare ersättningar, har regeringen av bemyndigats att anpassa utbildningsbidragen i anslutning härtill. Vi har i det föregående föreslagit införande av nya högsta dagpenningklasser. Detta leder till krav på en höjning av utbildningsbidragen. Det ankommer på regeringen att, med tillämpning av gällande grunder för fastställande av bidragen, genomföra de anpassningar härvidlag som kan föranledas av beslut med anledning av våra förslag rörande dagpenning i försäkringen. 10.5 Kostnader och finansiering Införandet av ytterligare högsta dagpenningklasser, som vi förordat, påverkar statens kostnader för progessivbidrag till arbetslöshetsförsäkringen samt arbetslöshetsfondens utgifter för samma ändamål. Vårt förslag om höjning av det kontanta arbetsmarknadsstödet föranleder ökade anspråk på anslagsmedel samt ökade utgifter från arbetslöshetsfonden. Den höjning av grundbidraget till försäkringen som blir en konsekvens av våra förslag medför, även den, ökade statliga kostnader. Genom gällande regler om anpassning av bidragen inom arbetsmarknadsutbildningen påverkas också statens kostnader för utbildningsbidrag. Osäkerheten om den framtida arbetslösheten och den kommande faktiska genomsnittliga ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen gör det omöjligt att annat än överslagsmässigt beräkna de kostnader som våra förslag leder till. Med detta förbehåll, och med ett antagande om en genomsnittlig kassaersättning på . per dag, kan merkostnaderna inom arbetslöshetsförsäkringen till följd av våra förslag, jämfört med de beräkningar som legat till grund för budgetförslaget, beräknas till i storleksordningen 160 milj. kr. Därav faller med gällande finansieringsregler 110 milj. kr. direkt på statsbudgeten och 50 milj. kr. på den särskilda arbetslöshetsfonden. 1979/80: 994 bildningsbidrag kan, med motsvarande förbehåll, uppskattas till omkring 250 milj. kr. Våra förslag skulle alltså föranleda en total reformkostnad på beräknat drygt 400 milj. kr. Som konsekvens av våra förslag bör till anslaget B 5. Kontant stöd vid arbetslöshet för /81 anvisas ett i förhållande till regeringens förslag med 110 milj. kr. bör till anslaget B 2. Bidrag till arbetsmarknadsutbildning för nästa budgetår anvisas ett i förhållande till regeringens förslag med 250 milj. kr. Det numera synnerligen allvarliga statsfinansietla läget tillåter inte att ett åtagande av denna storleksordning görs utan en motsvarande förstärkning av statens inkomster. Vi föreslår därför att arbetsgivaravgiften till arbetslöshetsförsäkringen höjs med två tiondels procentenhet fr. o. m. . Förslaget föranleder ändring i 2 § lagen (1973: 372) om arbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet. Vi förutsätter att utskottet utarbetar erforderlig ny lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av och riktlinjerna för förslag rörande en samlad sysselsättningspolitik , 2. hos regeringen begär skyndsamma förslag till åtgärder mot ungdomsarbetslösheten enligt riktlinjer som angivits i motionen, 3. sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av politiken för arbete åt handikappade, 4. sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om planering av åtgärder för handikappade, 5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda utredningsresurser vid länsarbetsnämnderna för uppföljning av arbetsgivares personalpolitik, 6. beslutar att utöver regeringens förslag i budgetpropositionen 1980 medel beräknas för ytterligare 300 tjänster vid arbetsmarknadsverket, 7. utöver regeringens förslag anvisar 27 milj. kr. under anslaget B 1. Arbetsmarknadsservice för det under p. 6 upptagna ändamålet, 1979/80: 994 8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppföljning av stödformen anställning med lönebidrag, 9. beslutar att bidrag för arbetsbiträde skall kunna utgå i kombination med stödformen anställning med lönebidrag, 10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vidgning av verksamheten med könskvotering i regionalpolitiken till att omfatta andra former för statligt stöd till företag, 11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vidgade försök att stimulera äldre arbetssökande att bl. a. genomgå arbetsmarknadsutbildning, 12. beslutar att föräldrar, som för att genomgå arbetsmarknadsutbildning måste bo tillfälligt på utbildningsort inom den egna kommunen, erhåller samma förmåner beträffande barnomsorg som föräldrar, vilka genomgår sådan utbildning utanför hemkommunen, 13. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av lag om etableringskontroll, 14. beslutar att styrelserepresentation införs i företag som får lokaliseringsstöd, 15. hos regeringen begär att förslag skyndsamt föreläggs om styrelserepresentation i företag som får del av lokaliseringsmedel, 16. beslutar att som allmänt villkor för lokaliseringspolitiskt stöd bör gälla att förhållandena mellan stödföretaget och dess anställda regleras genom kollektivavtal, 17. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regler och handläggningsordning för åtgärder i glesbygder, 18. hos regeringen begär att förslag skyndsamt läggs fram om samhällskontroll vid nedläggning av företag m. m., 19. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av frågan om utbildningsfonder i företag, 20. beslutar att bestämmelser rörande tre nya dagpenningklasser om 200, 210 och . införs i lagen (1973: 370) om arbetslöshetsförsäkring, 21. beslutar att bestämmelsen i lagen (1973: 370) om arbetslöshetsförsäkring om en dagpenningklass på . 22. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en högsta dagpenningklass om , 23. beslutar att lagen (1973: 371) om kontant arbetsmarknadsstöd ändras i enlighet med vad som anförts i motionen, 1979/80: 994 24. utöver regeringens förslag i budgetpropositionen 1980 för bud /81 anvisar 110 milj. kr. under anslaget B 5. Kon tant stöd vid arbetslöshet, 25. utöver regeringens förslag i budgetpropositionen 1980 för bud /81 anvisar 250 milj. kr. under anslaget B 2. Bi drag till arbetsmarknadsutbildning, 26. beslutar att avgiften enligt lagen (1973: 372) om arbetsgivar avgift till arbetslöshetsförsäkringen och det konntanta arbets marknadsstödet höjs fr. enheter. () () () () () () NORSTEOTS TRYCKERI 1 »B0