mot · G3021855 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1855 av m. fl. om datapolitikens framtida inriktning Datateknikens snabba utveckling har lett till att vi har en industri helt beroende av automatisk databehandling. Alla stora företag och många medelstora och små har tillverkningsprocess, orderbehandling, lagerstyrning, ekonomiska rutiner m. m. uppbyggda kring automatisk databehandling, ADB. Den tekniska utvecklingen inom dataområdet accelererade i av kapitalistisk expansion, under femtio- och sextiotalen. Kapitalet behövde, för att kunna expandera, lämna det nationella stadiet och bygga upp tillverknings- och försäljningsbolag också i andra länder. För att klara av kontroll och styrning av dessa allt större företag krävdes automatisk databehandling. Likaså har rymdindustrins tillkomst och krigsindustrins utveckling inneburit att datatekniken utvecklats och förfinats. har ADB inte använts i första hand för att minska antalet arbetstillfällen utan framför allt för att möjliggöra expansion och teknisk utveckling på andra områden. Användningen av ADB har naturligtvis ändå inneburit förlorade arbetstillfällen inom svensk industri. I en rapport från (1977) räknar man med att 60 000-90 000 arbetstillfällen försvunnit resp. inte kommit till stånd genom införande av ADB. har 30 000 arbetstillfällen tillkommit genom datayrkena. har datorutvecklingen kommit in i en ny fas. inriktas datoranvändningen mera direkt på att ersätta mänsklig arbetskraft. Den tekniska utvecklingen, framför allt inom komponentområdet, innebär att användningsområdena för datakraft blivit i det närmaste obegränsade. Statens industriverks utredning Datamarknaden inför 80-talet (SIND 1978:1) visar på följande områden där mikrodatorn kan väntas få störst betydelse: maskinindustrin (industriella robotar, , sågar etc.), hushållsapparater, spisar, tv-apparater, symaskiner, industrin för mätinstrument, bilindustrin, telekommunikation och datorindustrin. Den alltmer accelererande utvecklingen inom datorområdet har väckt debatt, och i den debatten ifrågasätts nu alltmer om tekniken skall få fritt utrymme. Krav på styrning av tekniken reses framför allt av de fackliga organisationerna. TCO målar i en rapport till 1979 upp olika framtidsvisioner - det penninglösa samhället, det papperslösa kontoret, det sammanträdeslösa samhället, den obemannade fabriken - och man tillägger följande i anslutning till dessa visioner: Det kan tyckas som om de ovan angivna framtidsperspektiven är just visioner utan möjlighet att förverkligas. Men om tekniken lämnas fritt utrymme kan vi få en samhällsutveckling där dessa inslag spelar en alltför framträdande roll. Framtidsperspektiven utgör den yttersta förlängningen av en rad tendenser inom det datatekniska området. Från vpk:s sida menar vi att det inte är tekniken i sig som har fritt utrymme utan de kapitalintressen som är betjänta av en viss bestämd teknikutveckling. Samma kapitalintressen som tidigare behövde datorerna för att kapitalet skulle kunna växa i då kapitalismen befann sig i ett utvecklingsskede behöver nu datorerna för att i en krissituation öka produktionen och hålla vinsterna uppe med en mindre insats av mänsklig arbetskraft. Kapitalet har också med hjälp av datatekniken sökt möta de krav på medbestämmande och insyn i arbetsprocessen som rests från fackligt håll. Med projektet nya fabriker drar man upp en strategi för organisering av arbetsprocessen. Denna strategi går ut på att minska det inbördes beroendet mellan olika arbetsuppgifter och därmed underlätta samordningen. Man inför relativt självständiga arbetsuppgifter, bygger upp buffertar mellan olika arbetsenheter och minskar antalet chefsnivåer. Genom automatiska kontroller med hjälp av datorer kan man sedan minska kostnaderna för styrning och kontroll. De anställda sägs få ökade möjligheter att i decentraliserade enheter bestämma arbetsfördelningen och arbetstakten. Men det är en skenbar självständighet och frihet. I själva verket har beslutsfattandet centraliserats till datoriserade styr- och kontrollsystem. Storföretag delas upp i små fabriker, och arbetarna indelas i konkurrerande grupper (som på Volvos Kalmarfabrik och ). Produktionen samordnas med datateknikens hjälp, och styrning och kontroll sköts från ett litet huvudkontor. Alla delar i företag skall vara lättrörliga - småfabriker skall kunna flyttas till behagliga frizoner. Ny teknik har blivit ett redskap för ny företagsorganisation. Och i spåren efter robotar och datorer följer inte bara arbetslöshet utan också en ny komplicerad näringslivsstruktur där MBL blir en ren papperstiger. Dessutom ökar möjligheterna till kontroll och registrering av arbetsprestationer helt utanför ingångna avtal. Projektet nya fabriker har kritiserats hårt av de fackliga organisationerna. Man anser inte att denna strategi svarar mot fackliga krav på medbestämmande över arbetsvillkoren. Resultatet av kritiken har inte inneburit att nya strategier tagits fram - den nya organisationsfilosofin lever vidare, men informationen och diskussionen har strypts. De fackliga organisationerna har heller inte de maktmedel som behövs för att stoppa en inte önskvärd utveckling. Kapitalet har oinskränkta maktbefogenheter också på detta område. Vpk anser att kapitalets oinskränkta makt över den nya tekniken måste brytas. Tekniken måste användas så att den tjänar folkflertalets intressen. Forskning och utveckling måste inriktas på att ta fram tekniklösningar som gynnar de arbetandes intresse av en god arbetsmiljö och ett rikt arbetsinnehåll. På dessa grunder måste också arbetsprocessen organiseras. Likaså måste de datamängder som redan finns insamlade användas för att ta fram information i folkflertalets intresse. Vpk har tidigare ställt krav om att samhället med hjälp av datatekniken systematiskt kartlägger viktiga delar av verkligheten, som inte är kända. Som exempel har vi nämnt: o Vilka risker finns på arbetsplatserna? o Vilka miljögifter påverkar våra livsmedel? o Vad är de verkliga kostnaderna för bilismen? o Vilket är det verkliga antalet trafikskadade? o Vilka är ägandeförhållandena inom den svenska industrin? o Vilka äger marken, vilka tjänar på mark- och fastighetsspekulationer? o Hur stora belopp undanhålls statskassan genom systematiska fattigkonkurser? Exemplen skulle kunna göras flera på hur datatekniken skulle kunna användas för att ta fram information i för folkflertalet viktiga frågor. Vpk menar att vi måste bygga upp informationssystem, som kan användas för att ge dessa faktaunderlag och som kan utnyttjas av riksdag, kommuner, folkrörelser, fackföreningar, forskare och enskilda medborgare. Fakta som sedan kan ge de svar som krävs för att kunna initiera viktiga samhällsförändringar. byggs informationssystemen i samhället upp enbart för administrativa behov och kan därför inte ge svar på denna typ av frågor. Forskningen och utvecklingen inom datatekniken är helt i händerna på stora utländska multinationella företag. Den är, liksom informationssystemens uppbyggnad, ensidigt inriktad på att gynna kapitalets intressen. Datormarknaden domineras av . Det multinationella är oomstritt störst och svarade 1976 för av världsmarknaden. Speciellt när det gäller stora generella datorer är dominerande. Här har ingen egen tillverkning längre utan är helt beroende av import. Stora generella datorer spelar stor roll i den svenska industrin och inom förvaltningen. Det är därför allvarligt att på detta område är så helt beroende av utländska intressen, exempelvis när det gäller inriktningen av forskning och utveckling. För den övriga datorindustrin (mini- och mikrodatorer, kringutrustning etc.) föreligger inte samma totala dominans från ett företag. Utvecklingen pekar dock inte emot större utlandsoberoende. Statens industriverks utredning konstaterar att den svenska produktionen av halvledare uppgår endast till av vår totala förbrukning". Inte heller när det gäller större systemlösningar är den nuvarande utvecklingen inriktad på att minska utlandsberoendet. Ett stort kontorsprojekt med automatisk ordbehandling kopplad till generella datorer utvecklas exempelvis nu av ett USA-ägt bolag för tre svenska storföretag. Test och utveckling finansieras av det amerikanska företaget, och man räknar naturligtvis från detta bolag med att - liksom dominerar och styr utvecklingen av stora generella datorer - fortsättningsvis kunna styra utvecklingen på detta nya område och därmed också investeringarna hos de företag som köper tekniken. Sammanfattningsvis kan konstateras att o trots den snabba utvecklingen på datorområdet saknas informationssystem som kan användas för att besvara angelägna frågor och som kan ligga till grund för viktiga samhällsförändringar; o datateknikens användning nu inriktas på nya områden där den i större utsträckning än tidigare kommer att ha direkt negativa konsekvenser för sysselsättningen. På en rad områden (post, tele, handeln, bankerna, kontoren, verkstadsindustrin) pågår i större eller mindre utsträckning utveckling av projekt som har för avsikt att automatisera tidigare rutiner; o datatekniken används också som ett led i en ny organisationsfilosofi, som i sin förlängning kan innebära att de stora företagen placerar huvudkontor och stora centrala datorer i i-länderna, medan tillverkningen förläggs till tredje världens utvecklingszoner; o det fackliga inflytandet över ny teknik är mycket begränsat. Man har med gällande lagstiftning rätt att förhandla, och sedan bestämmer arbetsgivaren; o är extremt utlandsberoende på datorindustrins område. För att möta denna utveckling har den svenska tillsatt ett antal utredningar. Det är i och för sig bra. men frågan om uppbyggnad av informationssystem för samhällsförändringar behandlas exempelvis inte av någon sittande utredning. Med kännedom om det svenska utredningsväsendet långsamma takt finns det också risk för att förslag från regeringen, med anledning av utredningens betänkande om effekterna på sysselsättningen, läggs först när arbetstillfällena redan är bortrationaliserade. Vpk menar att dataeffektutredningen måste åläggas att arbeta skyndsamt. Betänkande angående datorernas effekter på sysselsättningen måste föreligga senast för vidare snabbehandling och förslag från regeringens sida. Till dess måste utvecklingen kontrolleras från regeringens sida. Någon form av etableringskontroll måste införas, där företag och offentliga myndigheter åläggs anmälningsplikt innan man inför datasystem som kan få effekter på sysselsättningen. Det fackliga inflytandet över datoriseringen måste också förstärkas. I LO/PTK:s ursprungliga förslag till medbestämmandeavtal ställs viktiga krav på arbetstagarnas inflytande över datorisering på arbetsplatsen: o Om en arbetsgivare har för avsikt att införa eller göra förändringar i ett datasystem skall dessa godkännas av arbetstagarorganisationerna, som också skall ha rätt att aktualisera och påfordra förändringar i redan befintliga datasystem, o Inga andra uppgifter får registreras i personalregister än sådana som arbetsgivaren ålagts i lag eller annan författning eller sådana uppgifter som godkänts av arbetstagarorganisationerna, o Arbetstagarorganisationerna har rätt att för egna insamlingar och bearbetningar av information på arbetsgivarens bekostnad utnyttja den dator denne har tillgång till. Vi anser att alla dessa krav är så viktiga att de bör göras till föremål för lagstiftning. Att arbetsköparna skulle vara beredda att tillgodose dessa krav i ett medbestämmandeavtal anser vi vara uteslutet efter erfarenheter av slutna och motbud från arbetsköparna, vilket t. o. m. inneburit inskränkningar i medbestämmandelagen. De anställda och deras fackliga organisationer kan utnyttja vetorätten till att få avgörande inflytande vid införandet av datorbaserade system. Därigenom kan datatekniken utnyttjas till att införa mera stimulerande arbetsuppgifter och nya organisationsformer inom näringsliv och förvaltning, där de anställda får kontroll över arbetets ledning och fördelning och därmed reellt inflytande över sin egen situation. Detta är inte tekniskt svårare än det utnyttjande på arbetsköparnas villkor som beskrivs ovan. För detta krävs att de anställda får tillgång till egen expertis i form av arbetstagarkonsulter på arbetsköparens bekostnad. Detta ingår i MBA-S, för den statliga sektorn, och måste genom lag utsträckas till den privata sektorn, där det är osannolikt att ett sådant avtal kommer att träffas. Vidare måste de lokala fackliga organisationerna och därigenom arbetstagarkonsulterna ges tillgång till alla underlag och utredningar som ligger till grund för utformningen av föreslagna och befintliga datorsystem. extrema utlandsberoende på datorindustrins område måste brytas. Genom förstatligande av den inhemska dataindustrin och en planmässig satsning på den nya teknologin skapas förutsättningar för att ta till vara svenskt teknologiskt kunnande. Dessutom minskas beroendet av utländska kapitalintressen. Denna satsning måste innefatta kraftig förstärkning och samordning av forskningsresurser mellan högskoleinstitutioner och den statliga datorindustrin och uppbyggnad av en självständig statlig produktion av mini- och mikrodatorkomponenter. måste också en inhemsk produktion av stora generella datorer återupptas och successivt ersätta importen av dessa. En satsning på produktion av komponenter är speciellt angelägen eftersom viktiga delar av svensk verkstadsindustri baseras på elektromekaniska system. Där kan den nya teknologin ge stora möjligheter till förbättringar och rationaliseringar. Dessa kommer att styras av multinationellt kapital om samhället inte bygger upp en nationell, demokratiskt förankrad kompetens, där arbetstagarnas makt garanteras så att kraven på god arbetsmiljö och meningsfulla arbetsuppgifter tillgodoses. Den utredning som analyserar förutsättningarna för inhemsk produktion av automatiseringsutrustning måste därför också ges i uppdrag att skyndsamt färdigställa sitt arbete. Utredningen måste dessutom ges tilläggsdirektiv att arbeta utifrån förutsättningen att produktionen av utrustningen skall vara samhällsägd. Med hänvisning till det anförda hemställs* att uttalar sig för att någon av sittande datautredningar som tilläggsdirektiv bör ges i uppdrag att behandla frågan om uppbyggnad av informationssystem som ger faktaunderlag för samhällsförändringar i folkflertalets intresse, i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) * Se även motionerna 1979/80:1856 och 1857.