ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021580 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1580 av och om vägtrafikbeskattningen av veteranbilar Grunderna för vägtrafikbeskattningen innebär att även s. k. veteranbilar i princip är skattepliktiga. Dessa bilar används emellertid endast till ringa del, och den årliga körsträckan utgörs ofta av endast något eller några . Under större delen av året är dessa bilar avställda. Det är enligt vår mening inte rimligt att utifrån dessa förhållanden som sker jämställa veteranbilama med övriga bilar som kontinuerligt utnyttjas för nytto- eller personbefordran. Det bör i detta sammanhang påpekas att () i skrivelse 1976 till lämnat förslag till ändring av bestämmelserna för beskattning av teknikhistoriskt intressanta fordon. ställde sig positivt till att frågan om en förmånligare beskattning av veteranbilar prövades. Skrivelsen har emellertid inte föranlett någon åtgärd. Det finns således rättviseskäl som talar för att vägtrafikbeskattningar för veteranbilar blir förmånligare i förhållande till övriga skattepliktiga fordon. Frågan kan lämpligen prövas av vägtrafikskatteutredningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att vägtrafikskatteutredningen (1977: 05) får i uppdrag att pröva frågan om ändrade beskattningsregler för veteranbilar i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G3021583 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80 15831589 Motion 1979/80:1583 av om rätten till avdrag vid inkomstbeskattningen för skuldräntor Skattemoralen i vårt samhälle är alltför dålig. I grunden är detta en fråga som rör samhällssolidariteten. Om inte samhället aktivt lyckas bekämpa skattesmiteriet, rubbas en av de viktigaste grundvalarna för vårt välfärdssamhälle. Det är nödvändigt att alla solidariskt är beredda att ställa upp för sina medmänniskor. Skatten är allas vårt gemensamma instrument i detta avseende. har en ny möjlighet att undvika skatt på legal väg börjat användas. Det gäller de personer som får en kraftig inkomsttopp. Enligt gällande regler skall denna inkomst beskattas i ett sammanhang. Genom benäget bistånd från också banker går det dock att sprida inkomsten och därmed få väsentligt lägre skatt än vad som är avsett enligt skattelagstiftningen. Detta sker genom att man erhåller ett banklån med förslagsvis tre års löptid. Man sätter in samma summa pengar på bankbok. Skuldräntan för de tre åren betalas och dras i taxeringssammanhang av mot den högre inkomsten. Inkomsträntan taxeras dock för sig. Transaktioner av beskrivet slag förekommer ännu i mycket begränsad omfattning. Enligt min mening finns det dock skäl att redan nu genom riksdagsbeslut förhindra att denna möjlighet till skatteundandragande breder ut sig. Detta skulle lämpligen kunna ske genom att en erlagd skuldränta alltid skall avse . En bestämmelse härom borde kunna införas med tillämpning inkomster. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att avdrag för skuldräntor enbart får avse den faktiska räntan under inkomståret. 1 1979/80.
mot · G3021584 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1584 av m. fl. om inkomstutjämning för uppfinnare Företagens forsknings- och utvecklingskostnader beaktas f. n. på två olika sätt vid inkomstbeskattningen, dels genom omkostnadsavdrag vid statlig och taxering, dels genom ett extra avdrag vid den statliga taxeringen. Omkostnadsavdraget får göras för sådana forskningsoch utvecklingskostnader som har eller kan antas få betydelse för den skattskyldiges rörelse liksom för kostnader för information om sådan forskning och sådant utvecklingsarbete. Det särskilda forskningsavdraget, vars syfte är att genom en generell skattestimulans mer långsiktigt stödja den svenska industrins förmåga till utveckling och förnyelse, medges skattskyldig som driver industriell tillverkning och som har kostnader för forsknings- och utvecklingsarbete. De åtgärder på beskattningsområdet som vidtagits för att stimulera forskning i är enligt vår uppfattning inte tillräckliga. Om man vill främja svensk industris framtida utveckling och konkurrenskraft, måste man i högre grad än nu underlätta innovatöremas arbete. Uppfinnarna intar till följd av marginaleffekterna vid beskattningen en ogynnsam ställning i skattehänseende. De saknar möjlighet att utjämna inkomster mellan olika år, och de kan inte heller få skatten på sin inkomst fördelad enligt de regler som gäller i fråga om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst. Genom förra årets företagsskattereform infördes regler om skatteuppskov för medel som kulturarbetare sätter in på ett särskilt upphovsmannakonto i bank. I den proposition som innehöll förslaget till de nya bestämmelserna framhöll departementschefen att det enligt hans uppfattning fanns anledning att inom ramen för den då aviserade, numera tillsatta utredningen om kulturarbetarnas ställning också uppmärksamma de skatteproblem som kan uppkomma för uppfinnare. Den nya utredningen har vida direktiv, och det måste därför antas att dess arbete kommer att pågå . Med hänsyn härtill och till den vikt vi tillmäter frågan om uppfinnarnas ställning i skattehänseende bör enligt vår mening, i avvaktan på pågående utredningsarbete, provisoriska regler införas som ger möjlighet till inkomstutjämning även för uppfinnare. Därigenom skulle man utan onödigt dröjsmål undanröja de allvarliga olägenheter som nuvarande marginalskatteeffekter innebär för uppfinnare. Bestämmelserna bör enligt vår mening vara relativt enkla att utforma. Som förebild kan användas skogskontolagstiftningen. 1979/80: 1584 Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag till /81 om regler av innehåll att uppfinnare vid taxeringen till statlig och inkomstskatt skall kunna erhålla uppskov med beskattning av inkomst av uppfinnarverksamhet i huvudsaklig överensstämmelse med vad som gäller i fråga om avsättning till skogskonto. () () () . () tl 1979/80.
mot · G3021586 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80: 1586 av m. fl. om kommunalt inflytande över Systembolagets öppettider beslut om alkoholpolitiken innebar att det numera är Systembolaget som ensamt bestämmer försäljningstiderna. Enligt vår uppfattning är de nuvarande försäljningstiderna i stort sett tillfredsställande, men lokala förhållanden kan motivera att försäljningstiderna begränsas i förhållande till de generella. I en del fall har framförts krav om att kommunen skall få inflytande över Systembolagets öppettider. Med tanke på de varierande förhållanden sorn kan förekomma i olika kommuner anser vi att ett sådant kommunalt inflytande bör finnas. Alkoholdrycksförsäljningen vållar erfarenhetsmässigt stora problem och är det mest näraliggande exemplet, där det bör finnas en möjlighet för kommunerna att påverka öppettiderna. Inför vissa större kan det också finnas behov av kommunalt inflytande. Enligt vår mening bör det kommunala inflytandet över öppettiderna utformas med vissa begränsningar så att en grundläggande försäljningsservice vidmakthålls från systembutikernas sida. Vi hemställer därför om förslag innebärande inflytande för kommunerna över Systembolagets öppettider. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till kommunalt inflytande över Systembolagets öppettider. () MAJ () ()
mot · G3021587 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1587 av om beskattningen av motorbränsle stora oljeberoende är otvivelaktigt ett av de största problemen landet f. n. har. Den stora oljeimporten har inte bara stora och svåra negativa påverkningar på vår handelsbalans, utan påverkar även vår säkerhet och beredskap vid en avspärrning på ett negativt sätt. Speciellt oljeberoende torde transportsektorn vara. Frånsett de elektrifierade delarna av järnvägen och vissa lokala transportmedel, t. ex. tunnelbana och spårväg, är alla transporter i beroende av oljeprodukter. Det finns emellertid alternativ till oljeprodukterna, som går att använda till en del typer av förbränningsmotorer. Framför allt är det möjligt att använda alkoholer som motorbränslen, dvs. metanol och etanol. Framställningstekniken för både etanol och metanol är väl känd, och det är vidare väl känt hur man behöver modifiera motorerna för att de skall kunna fungera tillfredsställande med någon av dessa alkoholer som bränsle. Som ett första steg att söka komma ifrån det ensidiga petroleumberoendet torde en inblandning av någon av alkoholerna i bensin vara lämplig. Försök har ägt rum i landet med ett motorbränsle bestående av bensin och metanol. En stor fördel med metanol- eller etanolblandad bensin är att den kan bli helt blyfri och ändå högoktanig, något som är av stor betydelse från miljösynpunkt. Praktisk och kommersiell användning av alkoholer inblandade i bensin sker i en del andra länder , framför allt i och . Från svensk synpunkt finns det all anledning att ligga långt framme i utvecklingen av alternativa motorbränslen och på den vägen minska det nuvarande oacceptabelt stora oljeberoendet. Prismässigt är emellertid fortfarande de bränslen som har en inhlandning av någon alkohol dyrare än ren bensin. Så behöver det emellertid inte vara. Det är en fråga om politisk vilja och inriktning. Med en lämplig avvägning av skattesatsen på motorbränsle med alkoholinnehåll kan man göra sådana bränslen kommersiellt attraktiva och konkurrenskraftiga. Då kan vi också stimulera fram en produktion av motoralkoholer inom landet. Genom en lämplig beskattning av alkoholblandade motorbränslen kan vi alltså finna såväl miljömässiga som beredskapsmässiga och handelsbalansmässiga fördelar. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen hemställer om förslag till beskattning av motorbränslen så konstruerat att bränsle med alkoholinblandning gynnas.
mot · G3021588 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1588 om översyn av arvs- och gåvobeskattningen för bostadsrättslägenheter Vid beräkning av arvsskatt utgår man från värdet av den skattskyldiges lott i dödsboet. Värdet av viss lös egendom, bl. a. bostadsrätt, som ingår i boet, uppskattas till vad den kan antagas hava betingat vid en av boets avveckling föranledd, med tillbörlig omsorg skedd försäljning, dvs. Motsvarande regler gäller vid gåvobeskattningen. Fast egendom tas upp till det föregående årets taxeringsvärde. Det kan med fog hävdas att beskattningsreglerna bör vara likartade när det gäller lägenheter som innehas med bostadsrätt och äganderätt. Med nuvarande ordning beträffande fast egendom borde sålunda bostadsrättens värde vid arvs- och gåvobeskattningen tas upp till ett värde som i princip har samma relation till marknadsvärdet som taxeringsvärdet har till fastighetens marknadsvärde. Enligt vår mening bör dessa principiella utgångspunkter belysas efter särskilda överväganden så att förslag om en i princip lika behandling av bostadsrätt och äganderätt även i dessa hänseenden kan föreläggas . att som sin mening ger regeringen till känna att en översyn bör göras av arvs- och gåvobeskattningen så att värdet av bostäder som innehas med bostadsrätt resp. med äganderätt uppskattas efter i princip samma grunder. P. O. ()
mot · G302159 · 1980-01-10 00:00:00 — av m. fl. om omorganisation av den militära underrättelsetjänsten Vpk har under en rad år kritiserat den militära underrättelsetjänsten. Vår kritik har utgått ifrån att denna organisation är en rent militär angelägenhet som endast i efterhand kan utsättas för kontroll och kritik. Trots alla de avslöjanden som gjordes om den militära underrättelsetjänsten , så har man alltså inte på något sätt röjt upp i denna härva. Tvärtom har man lågt locket på. Vad man måste befara är att samma gamla organisation fortsätter sin verksamhet, men i en ny skepnad. Det enda man kan åberopa som förändring är en underrättelsenämnd, som skall svara för kontrollen. Men denna nämnd utgår inte från folkrepresentationen, den saknar representanter för samtliga i representerade partier. Detta är enligt vår mening inte på något sätt tillräckligt för kontroll. Vpk:s krav på en civil underrättelseorganisation direkt under försvarsdepartementet är fortfarande lika aktuellt som . Militärer bör anlitas endast som fackexpertis. Det är viktigt för vår nationella säkerhet att ha en väl fungerande underrättelsetjänst, men den är för viktig för att läggas i händerna på militärledningen. Mot bakgrund av den anförda föreslås 1. att hemställer hos regeringen om förslag till omorganisation av underrättelsetjänsten till ett civilt organ som skall lyda direkt under försvarsdepartementet, 2. att beslutar om en omorganisation av underrättelsenämnden, som innebär representation för samtliga riksdagspartier, samt att nämnden görs ansvarig inför och dess konstitutionsutskott. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G3021591 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80 15911596 1979/80: 1591 av Per ni. om rätten till avdrag vid inkomstbeskattningen för arbetsresor Stigande bilkostnader medför att avdragen för resa med egen bil betyder alltmer i den enskildes budget. Många människor särskilt i är tvingade att ha sin arbetsplats på stort avstånd från bostaden. Dessa människor har avsevärda kostnader för att färdas till och från arbetet. Vid taxeringen medges vissa avdrag för resekostnaderna mellan arbetsplats och bostad. Avdraget beräknas enligt en schablon, som är lika över hela landet. Stigande bilkostnader måste helt naturligt ge högre schablonavdrag. Vi anser att särskilt de med årliga körsträckor över 1 missgynnas genom gällande schablonavdrag. Enligt vår mening är schablonen ej rättvis för dem som har de längsta körsträckorna och de högsta bilkostnaderna. 1 landets nordliga län är den statliga bilersättningen högre än i andra län. Statens förhandlare har godtagit att bilkostnaderna är högre per kilometer i än i landet i övrigt. De högre bilkostnaderna i Norrlandslänen bör få slå igenom också när det gäller rätten till avdrag för dem som måste göra resor mellan arbetsplats och bostad. Vi anser att ett lyft av avdragsrätten för långa körsträckor i också är ett bra sätt att kompensera glesbygdsboende för de höjda drivmedelsskatterna. Med åberopande av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär översyn av reglerna om avdragsrätt för resor mellan arbetsplats och bostad på sätt som angetts i motionen. () () 1 1979/80.
mot · G3021592 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80: 1592 av om bibehållande av kustposteringarna i , och , liksom landsting och kommuner, har genom olika åtgärder sökt motverka avfolkningen av våra skärgårdsområden. Genom särskilda stödåtgärder stimuleras till nyföretagande, stödinsatser görs på jordbruks- och kommunikationsområdet och olika satsningar görs på skärgårdsområden som klassificerats som primära rekreationsområden. För servicen såväl för den bofasta befolkningen som för det rörliga friluftslivet inte minst för fritidsbåtarna betyder mycket. Dess insatser ökar tryggheten för människorna i skärgården. f budgetpropositionen, 1979/80: 100, bilaga 14, anför föredragande statsrådet att det inte varit möjligt att undanta från ett genomförande av det huvudförslag (besparingsförslag) som myndigheterna ålagts presentera. Detta är mot bakgrund av det samhällsekonomiska läget fullt förståeligt. Om konsekvenserna därav emellertid skulle bli att kustposteringarna i , och måste dras in, vilket skulle ge en besparing på ca , så torde denna besparing få konsekvenser på andra områden konsekvenser, som mer än väl kan äta upp gjorda besparingar. En indragning av t. ex. kustposteringen i Arkösund skulle direkt motverka de insatser som görs av i för att bevara en levande skärgård. anför i sin petita för /81 att man planerat att göra en samlad översyn av kustbevakningsorganisationen, men att denna fått uppskjutas på grund av för stor arbetsbelastning på lednings- och stabsorgan. Chefen för anför i budgetpropositionen, bilaga 14, s. 167, bl. a. att regeringen har tillsatt en utredning (Kn 1979: 05) om bemanning längs våra kuster. Föredragande statsrådet tar inte definitiv ställning till indragande av kustbevakningsstationer utan skriver att För att möjliggöra huvudförslagets genomförande torde det bli nödvändigt att för del genomföra de av generaltullstyrelsen föreslagna indragningarna av kustposteringarna i , och . Då frågan om kustbevakningsstationernas bevarande är av så stor betydelse inte minst för den bofasta skärgårdsbefolkningen, bör beslut om ett eventuellt nedläggande inte fattas innan pågående utredningsarbete slutförts och resultatet av detta arbete förelagts . 1979/80: 1592 Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att beslutar uttala att eventuellt nedläggande av kustposteringarna i , och ej får göras utan att förelagts resultatet av pågående utredningsarbete. fl 1979/80.
mot · G3021593 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80: 1593 av förste vice talmannen om kvittning mellan makars överskjutande och kvarstående skatt Kvarvarande rester av samtaxering (i fråga om förmögenhetsbeskattning, A- och B-inkomster av kapital, rörelse, jordbruk och annan fastighet samt vid tillämpning av 80/85-procentsspärren) gör att många makars skatteförhållanden är intimt involverade med varandra. Taxeringsmyndigheterna kan även göra sådan omtaxering att den ene makens skatt höjs och den andres i motsvarande grad minskar. skedde kvittning mellan makar vid beräkning av överskjutande och kvarstående skatt. kan makarna tillsammans ha betalt in tillräcklig preliminär skatt. Har därvid den ene maken betalt in för mycket och den andre i motsvarande grad för litet skatt debiteras den senare en kvarskatteavgift som genom att den inte är avdragsgill kan drabba makarna hårt. Behållningen efter skatt av räntan på den andre makens överskjutande skatt täcker ofta endast en mindre del av avgiften. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag som på makarnas begäran möjliggör kvittning mellan makars överskjutande och kvarstående skatt.
mot · G3021594 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80: 1594 av förste vice talmannen om reglerna för underrättelse till skattskyldig om avvikelse från Enligt 69 § 4 mom. taxeringslagen i lagrummets lydelse t. o. m. taxering skulle underrättelse om avvikelse från deklarationen tillställas den skattskyldige i rekommenderat brev. Enligt författningsändring (SFS 1978: 316) skall fr. o. m. taxering underrättelse sändas till den skattskyldige i vanligt brev. Endast i särskilda fall bör försändelsen rekommenderas eller delges den skattskyldige. Enligt 76 § skall besvär av skattskyldig fr. o. m. taxering ha inkommit till länsrätten före utgången av februari månad året efter taxeringsåret. Detta innebär att besvär taxering skall ha inkommit före februari månads utgång . Enligt 99 § i den ändrade lydelsen i förutnämnda SFS 1978: 316 får den skattskyldige anföra besvär i särskild ordning hos länsrätten intill utgången av året efter taxeringsåret, om han inte erhållit underrättelse om avvikelse under taxeringsåret. Då det normalt inte längre blir möjligt att genom postverkets försorg få reda på när underrättelsen erhållits, torde detta innebära att nära nog samtliga besvär enligt 99 §, som inkommit efter februari månads utgång men , måste upptas till prövning i sak av länsrätten. Med den försenade handläggning som f. n. råder hos länsrätterna torde en sådan prövning första gången bli aktuell först . Det är dock angeläget att redan nu diskutera effekterna av de nya reglerna så att eventuellt behov av ändringar i dessa kan tillgodoses . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om översyn av de regler som gäller formen för underrättelse till skattskyldig om avvikelse från självdeklaration och de besvärsregler som återfinns i 76 och 99 §§ taxeringslagen.
mot · G3021596 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80: 1596 1979/80: 1596 av oni prissättningen på vin En bärande linje i var svenska alkoholpolitik är att styra konsumtionen i riktning mot alkohoisvagare drycker, t. ex. fran starksprit till vin, från starkvin till lättare viner. Det procentuella prispåslag som tilllämpas vid import av vin bryter emellertid mot denna princip, enär ju genom ett sådant förfarande de bättre och dyrare märkena drabbas härdare än de enklare och billigare. Detta innebär också att t. ex. de bättre tyska märkena, vanligtvis med en sa lag alkoholhalt som , missgynnas till förman för enklare sydeuropeiska viner med en normalt betydligt högre alkoholhalt. Vår prissättningspolitik motverkar således bade högre kvalitet och lägre alkoholhalt och strider därigenom som framhållits mot vår alkoholpolitiska linje. Det går med andra ord icke att tillämpa en sa schablonmässig metod som procentpåslag. Varans grundpris tillsammans med prispåslag måste bättre anpassas till alkoholhalten. Med anledning härav hemställs att hos regeringen begär förslag till en prissättning pa vin, som bättre än den nuvarande överensstämmer med vår alkoholpolitik.
mot · G3021598 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80: 1598 av m. fl. om åtgärder mot missbruk av livränta som vederlag Det förekommer ibland vid försäljning av främst jordbruksfastighet att en del av vederlaget utgår i form av en livränta som utbetalas med ett visst belopp under en följd av år. Sådana transaktioner har rönt stor uppmärksamhet i massmedia. Detta förfarande kan enligt vår mening vara berättigat i en del fall, nämligen när säljare för sin utkomst varit beroende av jordbruksfastigheten och väljer att ta ut en del av den värdestegring som uppkommit genom nedlagt arbete i form av en årlig livränta för att ekonomiskt trygga ålderdomen. I vissa andra fall är det emellertid uppenbart att detta inte har varit den egentliga orsaken till förfaringssättet utan att det snarare varit fråga om att uppnå särskilda fördelar vid beskattningen. Enligt vår mening bör denna typ av missbruk av förfaringssättet förhindras genom lagstiftning. Det bör ankomma på regeringen att utforma förslag till lagstiftning med vars hjälp missbruk kan förhindras genom att en gräns dras mellan sådana överlåtelser där livränta kan vara motiverad och andra överlåtelser. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lagstiftning i syfte att förhindra att icke avsedda skattelättnader kan uppnås genom användande av livränta vid överlåtelser av vissa tillgångar. () () () () () () () () () ()