mot · G302700 · 1980-01-22 00:00:00 — av och om tekoindustrin Drygt 35 000 personer är sysselsatta inom den svenska tekoindustrin. För många av landets kommuner, speciellt i , utgör tekoindustrin en hörnsten i näringslivet. Utvecklingen inom tekoindustrin påverkar direkt kommunernas ekonomiska bärkraft och planering både . Det är därför rimligt och naturligt att kommunerna gör anspråk på medinflytande när det gäller centrala näringspolitiska överväganden. Alla parter skulle vinna på ett bättre samarbete. Inom kommunerna finns en synnerligen stor sakkunskap som borde kunna utnyttjas bättre. En allmän uppfattning är att en lokalisering av statliga tekoinriktade aktiviteter till tekobygderna skulle innebära stora fördelar. Enligt SCB:s industristatistik fördelade sig de kommuner som hade mer än 500 anställda enligt följande: Kommuner med mer än 500 sysselsatta inom tekoindustrin 1976 Kommun Sysselsatta Sysselsatta inom teko i % av , där tekoindustrin. hade 466 personer anställda i Inom ett stort antal statliga organ och myndigheter handläggs tekofrågor helt eller delvis inom särskilda byråer, sektioner etc. Sedan tillkommer en rad s. k. samråds- och samordningsorgan. Ett par hundra personer torde helt eller delvis vara inkopplade på tekofrågor. Enligt uppgifter från tidningen , som i huvudsak torde gälla fortfarande, har samrådsorganen sammanlagt 52 ledamöter (antalet kan variera något). Vissa personer sitter med i flera organ, varför det var 34 personer som delade på posterna. För att belysa just de centrala instansernas dominerande inflytande i svensk tekopolitik återges nedan hur de 52 ledamöterna fördelade sig mellan olika organ. De 52 ledamöterna i samordnings- och samrådsorganen - Departementens arbetsgrupp, Tekodelegationen, , och - fördelar sig enligt följande: Lokala och regionala fackliga organisationer Lokala och regionala branschorganisationer Frågan hur det regionala och lokala inflytandet kanaliseras till dessa centrala representanter förtjänar ett särskilt studium. Det förhåller sig utan tvivel så att de fackliga organisationerna och branschorganisationerna har en betydligt bättre kunskap och lokal förankring än de statliga myndigheterna. För att få en mera tillfredsställande handläggning av tekofrågor framstår det som angeläget att kommuner och andra regionala och lokala organ får inflytande över de tekobeslut som fattas på central nivå. Angelägenheten av en sådan ordning uttalades också av näringsutskottet (NU 1978/79:48). Delgivningen till tekokommunerna om olika beslut och utredningar är synnerligen bristfällig. En normal delgivningsrutin för regeringsbeslut av offentlig karaktär har nedanstående sammansättning. Kommunerna lyser med sin frånvaro. Arbetsgruppen för vissa frågor rörande textil- och konfektionsindustrierna Styrelsen för teknisk utveckling tekobeslut (NU 1978/79:42. rskr 1978/79:48) uppfattades av tekokommunerna som en viktig vändpunkt. Emellertid har kritik framförts mot den bristande viljan att till fullo genomföra beslut. Beträffande den statliga administrationen och kommunerna anförde näringsutskottet bl. a. följande. Även utskottet vill understryka betydelsen av en effektiv statlig organisation på tekoområdet. De successivt växande statliga insatserna inom tekoindustrin ökar behovet av samordning och samarbete mellan de befintliga organen. Av dessa har tekodelegationen föreslagits få en stärkt ställning som samordnande instans (prop. s. 43). Utskottet har ingen invändning mot detta. delar utskottet motionärernas åsikt om betydelsen av att regionala och lokala intressen får inflytande på besluten. Utskottet har i det föregående förordat att regeringen och berörda myndigheter utarbetar en långsiktig plan för tekoindustrin, baserad på de riktlinjer angivit. Det är enligt utskottets mening naturligt att man i ett sådant sammanhang även överväger frågor av administrativ karaktär av den art som aktualiserats i motionen 1978/79:2429. Utskottet förutsätter att så kommer att ske och anser det inte erforderligt med ett särskilt uttalande från sida i denna fråga. Motionen avstyrks därför i nu berörd del. Den tidigare regeringen har föreskrivit att tekodelegationen i sin verksamhet skall hålla kontakt med lokala och regionala myndigheter och organisationer. Detta beslut är i och för sig värdefullt men kan inte anses stå i överensstämmelse med näringsutskottets uppfattning om betydelsen av att regionala och lokala intressen får inflytande på besluten. I övrigt har inga beslut som motsvarar tankegångarna i näringsutskottet tagits. Och det är knappast troligt att ÖEF, AMS och SIND, som fått regeringens uppdrag att lämna underlag till regeringen för den fortsatta långsiktiga planeringen, själva tar initiativ till någon genomgripande ändring av den statliga organisationen med syfte att uppnå en omlokalisering av statliga tekoinriktade aktiviteter. Det framstår klart att ett tydligt uttalande i här berörda frågor krävs från sida. Vi vill erinra om att SIFU skall flyttas till och att en byggnation av nya statliga förvaltningslokaler kommer att ske. I detta sammanhang bör även beaktas möjligheten att med SIFU flytta även andra statliga aktiviteter till . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att anhåller att regeringen vidtar åtgärder för att tillgodose att kommuner och andra lokala och regionala organ blir representerade i de olika statliga samrådsorganen, 2. att uttalar att de tekoinriktade kommunerna bör delges informationsmaterial på tekoområdet i samma omfattning som andra offentliga institutioner, 3. att anhåller att regeringen utarbetar ett förslag till omlokalisering av statliga tekoinriktade aktiviteter till sådana regioner där huvuddelen av industrin är lokaliserad.