mot · G4021442 · 1980-01-01 00:00:00 — av m. fl. om ökat inflytande för de boende i hyreshus Bakgrund har regeringen tagit flera initiativ, som syftar till att ge de boende i flerfamiljshus ökat inflytande över sin boendemiljö. Sålunda har två utredningar tillsatts, vilka skall undersöka möjligheterna att underlätta en övergång från hyresrätt till andra upplåtelseformer (bostadsrätt, äganderätt). Sistnämnda upplåtelseformer ger självfallet det längst gående boendeinflytandet. Ett ökat inflytande för de boende skapar större samhörighetskänsla och aktsamhet om byggnader och anläggningar och därmed även lägre boendekostnader. Det är därför önskvärt att även de som bor med hyresrätt - om de så önskar - ges möjlighet att aktivt påverka sin boendemiljö. Det som utmärker hyresformen är en hög servicenivå och större möjlighet att snabbt byta bostad. Man måste räkna med att också stora grupper människor kommer att efterfråga hyresbostäder, även om möjligheterna att äga sin bostad förbättras. Upplåtelsevillkoren för hyresbostäder bestäms i stor utsträckning vid förhandlingar mellan parterna på hyresmarknaden med stöd av hyresförhandlingslagen . Genom denna lag kodifierades systemet med förhandlingsordningar på bostadsmarknaden. Detta förfarande hade tidigare tillämpats främst på den allmännyttiga sektorn, varvid de förhandlande parterna i allt väsentligt utgjorts av de allmännyttiga företagen och hyresgästföreningar anslutna till . Hyresregleringslagens och den därtill anslutande avvecklingslagens försvinnande samt hyresförhandlingslagens tillkomst medförde att hyresförhandlingssystemet mer allmänt kom att användas även på den enskilda sektorn. Parter i en förhandlingsordning är antingen hyresvärd och organisation av hyresgäster eller hyresvärd jämte den fastighetsägareförening i vilken han är medlem och organisation av hyresgäster. En sådan hyresgästförening behöver ej tillhöra den s. k. etablerade hyresgäströrelsen för att kunna vinna ställning som part. Det är tillräckligt att det är fråga om en rättskapabel ideell förening, dvs. som i princip antagit stadgar och utsett styrelse och som har till uppgift att tillvarata medlemmarnas intressen i hyresfrågor. Även andra kriterier såsom föreningens förhandlingsförmåga o. d. kan komma att 1* 1980/81. Förhandlingsordning kan tillkomma efter frivillig överenskommelse mellan parterna eller om enighet ej nås genom beslut av hyresnämnd. Vägrar part efter motpartens framställning att teckna förhandlingsordning ger lagen motparten en principiell rätt till förhandlingsordning, om inte vissa rekvisit är uppfyllda. Hyresförhandlingslagen och de förhandlingsordningar som träffats med stöd av denna ger parterna rätt att ta upp även andra frågor än hyran till förhandlingar-sådant som har med fastighetens drift och underhåll att göra. Hyresförhandlingslagen ger alltså parterna på hyresmarknaden vittgående möjligheter att påverka fastighetsförvaltningen. I anslutning till hyresförhandlingslagen har för den allmännyttiga sektorn träffats ett ramavtal mellan och om boendeinflytande. Förhandlingar har även ägt rum på den enskilda sektorn mellan och , dock utan att något avtal ännu kommit till stånd. Förhandlingsordningar grundade på frivilliga överenskommelser har stor utbredning inom de etablerade organisationernas ram. I vilken omfattning frivilliga överenskommelser om förhandlingsordningar träffats med fristående hyresgästföreningar som parter har inte varit möjligt att med någon större säkerhet få fram. Antalet sådana avtal torde dock vara mycket begränsat. Antalet fall där fristående hyresgästföreningar hos hyresnämnd begärt dennas beslut om förhandlingsordning är förvånansvärt få. Utgången har huvudsakligen varit beroende av om hyresgästföreningarna uppfyllt de krav som tidigare redovisats. Med tanke på att föreningar anslutna till har relativt låg anslutningsfrekvens, åtminstone inom den enskilda sektorn, (organisationsprocenten ligger här troligen på mellan 5 och 15), är det egentligen överraskande att det såvitt nu kan bedömas är så få fristående föreningar som bildats och som begärt att få teckna förhandlingsordning med hyresvärd. Det skulle i och för sig kunna bero på att hyresgästerna överlag är nöjda med den etablerade hyresgäströrelsens sätt att sköta förhandlingar m. m. Den troliga anledningen torde emellertid vara slentrian och dålig kunskap om de möjligheter lagstiftningen ger, kombinerad med en överskattning av de krav som ställs på en fristående förening. För att bereda väg för ett ökat boendeinflytande bör förhandlingar genomföras så "nära" hyresgästerna som möjligt. Detta torde bäst åstadkommas om förhandlingar genomförs under medverkan av fristående föreningar med god lokal anslutning och som inte är större än att den enskilde hyresgästen upplever sig ha möjlighet att ta aktiv del i verksamheten och kunna påverka besluten. Landets hyresgäster bör därför ges upplysningar om sina möjligheter att bilda fristående föreningar. Informationen härom har varit klart otillräcklig från statsmakternas sida och av lättförståeliga skäl helt obefintlig från partsorganisationerna. Vi anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att genomföra en informationskampanj som upplyser landets hyresgäster om deras rättigheter. Denna kampanj torde kunna genomföras inom ramen för styrelsens nuvarande anslag. Boendeinflytande i hyresfastigheter innebär att hyresgästerna ges möjlighet att hålla nere hyrorna dels genom eget arbete i själva lägenheten, dels genom att aktivt påverka fastighetens drift och underhåll i övrigt. Den förstnämnda frågan utreds f. n. av underhållsfondsutredningen. Däremot torde det enligt vår mening erfordras ytterligare initiativ från regeringens sida för att möjliggöra ett mer direkt inflytande för de boende över hyresfastigheternas drift och underhåll. Hyresförhandlingslagen medger, som ovan framhållits, att de boende kan få ett mer direkt inflytande om de bildar en fristående hyresgästförening för sin egen fastighet. En sådan förening äger även rätt att träffa en förhandlingsordning med fastighetsägaren som innebär att man kan ta upp även andra frågor än själva hyran till förhandling. Hyresförhandlingslagen ger således hyresgästerna en viss möjlighet till ett ökat boendeinflytande, men detta är enligt vår mening inte tillräckligt. I många fall kan det vara lämpligt att den etablerade hyresgästorganisationen handhar de egentliga hyresförhandlingarna på sedvanligt sätt. Hyresgästerna i berörd fastighet borde trots detta själva ha en laglig rätt till inflytande över fastighetens drift och underhåll i de fall där de så önskar. En sådan rätt har de inte enligt gällande lagstiftning. Vi anser att ändringar bör göras av hyresförhandlingslagen så att hyresgästerna själva ges ett större inflytande även om de inte är anslutna till den etablerade hyresgästorganisationen. Värdefulla erfarenheter hur en lagstiftning som ger hyresgästerna ett mer direkt inflytande fungerar torde kunna hämtas från . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att anhåller att regeringen skyndsamt låter utreda möjligheterna att genom ändringar av hyresförhandlingslagen åstadkomma ett ökat direkt inflytande för hyresgästerna, 2. att anhåller att regeringen låter genomföra en informationskampanj rörande hyresgästernas rättigheter i vad gäller hyresförhandlingar och boendeinflytande. () () () ()