mot · G3021000 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1000 av m. fl. om skärpt kontroll av vissa företagare Utvecklingen på det arbetsrättsliga området har gått snabbt . Skyddet av arbetstagarnas rättigheter har förbättrats avsevärt. har omfattningen av de icke-seriösa företagen utvecklats till ett stort problem såväl för de fackliga organisationerna och samhället som för de seriösa företagen. Dessa icke-seriösa företag blir ett allt större problem i takt med reformeringen av samhället. Det vanligaste konkurrensmedlet för dessa företag är nämligen låga priser som möjliggörs av att man inte tillämpar gällande lagar och avtal. För näringslivet medför denna utveckling en allvarlig snedvridning av konkurrensvillkoren, som och i vissa branscher har långtgående konsekvenser. Det kan knappast ligga i näringslivets intresse att näringsfriheten drivs så långt att även konkurrensvillkoren sätts ur spel. Från facklig synpunkt är konsekvenserna av de icke-seriösa företagen minst lika allvarliga. Eftersom grunden för den oseriösa verksamheten ligger i att bl. a. sätta den arbetsrättsliga lagstiftningen och avtalen ur spel, blir resultatet att vi får två typer av arbetsmarknader - en där lagar och avtal tillämpas och en där de inte alls gäller. För att minska produktionskostnaderna sätter dessa företag några av de mest väsentliga delarna i arbetstagarbegreppet ur spel. Det kan gå till på flera sätt. Genom att använda sig av arbetsentreprenader behöver ingen i arbetsstyrkan vara anställd, utan får uppträda som egen företagare. Enligt ett annat alternativ står samtliga arbetstagare som delägare i företaget. Något aktiekapital behövs inte utan man bildar i kompanjonskap ett handelsbolag. Här kan man i och för sig hävda att det råder ett anställningsförhållande för flertalet berörda. Genom att på detta sätt kringgå arbetstagarbegreppet kommer man förbi ett stort antal lagar. På en hel rad områden förutsätter nämligen lagstiftaren att det skall råda ett anställningsförhållande för att lagens skydd och rättigheter skall gälla: o anställningsskydd o arbetstidens längd o semester o arbetsmiljö o lönegaranti vid konkurs o medbestämmande o studieledighet etc. Inte heller gäller några kollektivavtal, eftersom även de bygger på anställningsförhållandet. Uppdragsgivaren - den egentlige arbetsgivaren har därmed inte några skyldigheter när det gäller avtalsenliga ersättningar, och han behöver inte teckna några av de avtalsreglerade försäkringar som skyddar de anställda vid åtskilliga risksituationer. Genom att på detta sätt kringgå arbetstagarbegreppet bortfaller en rad avgifter och andra kostnader. Förvandlingen av arbetstagare till egna företagare är också den viktigaste förutsättningen för skattefusk. Genom att arbetsstyrkan skaffar sig B-skattsedel skapas möjligheterna till skattefusk. Skattefusket är en förutsättning för att rekrytera folk till arbeten som ersätts långt under den avtalsenliga lönen. För samhället representerar dessa icke-seriösa företag ett avsevärt skattebortfall med ett successivt undergrävande av skattemoralen som konsekvens. har en del åtgärder vidtagits för att komma till rätta med dessa problem, både på den skatterättsliga och den arbetsrättsliga sidan. Den viktigaste åtgärden torde vara den fackliga vetorätten mot osunda entreprenader som finns inskriven i medbestämmandelagen. Från de fackliga organisationerna uppger man att vetorätten har och har haft en mycket stor betydelse. Utan att fackförbunden behövt inlägga sitt veto i särskilt många fall har lagen medfört att entreprenaduppköparna själva sanerar bland tilltänkta underentreprenörer. De fackliga erfarenheterna visar emellertid att medbestämmandelagens vetorätt har två allvarliga begränsningar när det gäller att stoppa icke-seriösa företag. Den ena begränsningen är att den fackliga organisationen måste ha avtal med entreprenadupphandlaren för att få utöva vetorätten. Inom t. ex. byggnadsindustrin innebär detta att lagens bestämmelser kan tillämpas på alla stora arbetsplatser. Den s. k. småarbetssektorn är däremot mycket svårbevakad. Dels är sektorn mycket omfattande (styckebyggda småhus, ombyggnadsverksamhet och reparationer), och med ofta väldigt kortvariga arbeten skulle en effektiv facklig bevakning kräva oerhörda resurser. Avtal kan därför saknas . Dels är många av entreprenadupphandlarna inom småarbetssektorn endast tillfälligt verksamma inom byggsektorn. En person som bygger ett småhus i egen regi är t. ex. sällan avtalsbunden innan han anlitar medhjälpare. Följden blir att icke-seriösa byggföretag, trots att de är effektivt utestängda från större arbetsplatser, har fritt spelrum i småarbetssektorn. Den andra begränsningen vad gäller vetorätten är att den enbart gäller vid I många fall av icke-seriöst företagande, t. ex. i restaurangoch frisörbranscherna, är det tveksamt om en arbetsentreprenad skall betraktas som en entreprenad i strikt mening. Även på det skatterättsliga området har vissa åtgärder vidtagits. Enligt de erfarenheter som gjorts inom de fackliga organisationerna har inte dessa åtgärder försvårat de icke-seriösa företagens möjligheter till skattefusk. Som nämnts tidigare är B-skattsedeln den vanligaste förutsättningen för dessa missförhållanden. Medan kontrollen av vanliga anställdas skatter är mycket effektiv, finns det trots de åtgärder som vidtagits fortfarande alltför stora möjligheter till skattebrott för de människor som har B-skattsedel. måste skattemyndigheterna till största delen lita på de uppgifter som lämnas av de sökande vid ansökningstillfället. En annan svårighet är att samhället inte har uppgifter om alla företag. Det är känt att ett relativt stort antal företag över huvud taget inte förekommer i samhällets olika register (företagsregister, mervärdeskatteregister etc.). En skärpt skattekontroll skulle försvåra de icke-seriösa företagens verksamhet, eftersom skattefusket är deras viktigaste konkurrensmedel. En viktig del i denna skattekontroll måste vara en bättre kontroll av B-skattsedlar, både när de utfärdas och därefter. Vårt förslag är att skattemyndigheterna skall utnyttja de erfarenheter och den person- och lokalkännedom som finns inom de fackliga organisationerna. Detta görs redan med goda resultat när det gäller arbetstillstånd och dispenser för extra övertid. Till den lokala skattemyndigheten bör därför knytas en särskild nämnd med uppgift att granska ansökningarna och utfärda B-skattsedlarna. Efter remiss till den avtalsslutande berörda fackliga organisationen fattar nämnden beslut om ansökningarna. De lokala fackliga organisationerna har i allmänhet sådana erfarenheter att de kan undersöka och bedöma om en person som söker B-skattsedel har för avsikt att starta ett seriöst företag eller inte. För den fortsatta kontrollen måste det finnas ett aktuellt och fullständigt register över alla företag. Detta är möjligt genom en datateknisk samordning av den kontroll som utövas av t. ex. , taxeringsmyndigheterna och länsstyrelserna. Via detta register bör de tidigare föreslagna nämnderna alltid varskos när ett företag inte betalar skatt och andra avgifter i vederbörlig ordning. Nämnden bör då också på nytt pröva om B-skattsedeln skall dras in eller inte. Det skisserade registret bör kunna utformas förhållandevis skyndsamt. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärdsprogram som 1* 1979180. syftar till att förhindra företagare att kringgå bestämmelser på arbetsrättens område i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () () () () ()