mot · G402123 · 1980-11-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:42 om ändrade regler för villabeskattningen, m. m. Utvecklingen på bostadsmarknaden har på olika sätt gynnat de starka och missgynnat de svaga i samhället. Fördelningen av de samhällsresurser som satsas på boendet går alltmer till oredovisade skattesubventioner och obeskattad värdestegring. Detta låter sig inte förenas med de sociala mål som måste ligga till grund för bostadspolitiken. De borgerliga regeringarnas faktiska politik och oförmåga att påverka inflations- och kostnadsutvecklingen har bl. a. lett till en ökad privatisering av bostadsmarknaden. Allt fler gör stora vinster på försäljningar av ägda lägenheter och allt större grupper blir beroende av större lånesummor för sitt ordinära boende. De privata bygg- och fastighetsbolagen stärker sitt grepp över marknaden. Orättvisorna mellan olika upplåtelseformer gynnar ägandet av bostaden på bekostnad av dem som hyr eller bor med bostadsrätt. Dessa orättvisor måste bekämpas. Ekonomisk rättvisa skall enligt vår mening åstadkommas i första hand genom ett ökat stöd till hyresboendet på bekostnad av spekulanter och fastighetshajar, höginkomsttagare och förmögna villaägare med stora och dyra hus. Den kategori villaägare som bara utgör ungefär en fjärdedel av samtliga men tillgodogör sig tre fjärdedelar av subventionerna i form av skatteavdrag - som uppgår till måste vara med och betala en omfördelning. Orättvisorna skall bort genom att göra slut på alla vinst- och spekulationsintressen på bostadsmarknaden, i alla led från marken till det färdiga huset. Småhusägare, hyresgäster och bostadsrättsinnehavare har ett gemensamt intresse av detta. Det är bara privata bank-, mark- och byggintressen som tjänar på de nuvarande förhållandena och att man spelar ut olika bostadskonsumenter mot varandra. Förslagen i regeringens proposition om ändrade regler för villabeskattningen m. m. innebär i sak inga större förändringar i nuvarande förhållanden med hänsyn taget bl. a. till den långa tid som förflutit sedan föregående fastighetstaxering och de jämförelsevis mycket större kostnadsökningar som hyresboende drabbats av . De förmögenhetsklyftor som skapats genom boendet kommer inte att förändras, och orättvisorna i boendekostnader mellan olika boendeformer löses inte med regeringens förslag. Förslaget löser inte heller problemet med den stora orättvisan mellan Först i kombination med en kraftig begränsning av rätten till ränteavdrag i samband med beskattning, en ordentlig skärpning av reavinstbeskattningen och förmögenhetsbeskattningen samt ett ökat statligt stöd till hyresboendet kan regeringsförslaget få någon större effekt för ekonomisk rättvisa mellan olika boendeformer. Förslagen i denna motion måste ses mot ovanstående bakgrund. kommunisterna anser att det måste genomföras en rad olika åtgärder i enlighet med vad vi tidigare föreslagit i olika sammanhang. En annan markpolitik, en annan finansieringspolitik med en låg och fast ränta, en statlig totalfinansiering genom en statlig bostads- och samhällsbyggnadsbank och ett ökat bostadsbyggande är de viktigaste inslagen i en annan, bättre bostadspolitik. Regeringen föreslår i propositionen ändringar av reglerna för beskattning av en- och tvåfamiljsfastigheter samt bostadsrättslägenheter, förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen samt ändring i reglerna för det extra avdraget vid beskattning av folkpensionärernas inkomster liksom vid beräkning av förmögenhet vid bostadstilläggsansökningar. Ändringarna motiveras med att taxeringsvärdena på fastigheter beräknas bli kraftigt höjda . För villornas del beräknas höjningarna uppgå till och för fritidsfastigheternas del till . 1 anledning av taxeringsvärdehöjningarna föreslås sänkningar av den s. k. schablonbeskattningen av villor och radhus. (Se tabell s. Vid inkomstbeskattningen av villafastigheter medges f. n. ett extra avdrag om . Detta avdrag föreslås bli höjt till . Den s. k. kommunala garantibeskattningen, som f. n. beräknas efter av taxeringsvärdet, föreslås bli sänkt till 1,av taxeringsvärdet. Den sistnämnda förändringen berör samtliga fastigheter och inte enbart en- och tvåfamiljshusen. För lägenheter som är upplåtna med bostadsrätt gäller f. n. att innehavaren beskattas efter en schablonintäkt om av nettovärdet av andelen i föreningen till den del detta överstiger . Denna gräns föreslås höjd till . och intäktsprocenten sänkt till , Beträffande förmögenhetsbeskattningen höjs gränsen för den del av nettoförmögenheten som är skattefri från . till , som man sänker progressionen i förmögenhetsbeskattningen. Detta innebär att den som har en nettoförmögenhet om . får sin skatt sänkt med . (4625-4000). Uppgår förmögenheten till . (146259000). Vid arvs- och gåvobeskattningen höjs de skattefria grundavdragen. Även här holkas de progressiva skatteskalorna ur. En bröstarvinge som ärver en skattepliktig lott om . får sin skatt sänkt med . (60000 40000). (164000122 500). Då bortses från värdet av det höjda grundavdraget. Hänsyn tas till de egnahemsägande folkpensionärerna på så sätt att fastighetskapital behandlas förmånligt vid beräkning av det s.k. extra avdraget, . Liknande hänsyn tas vid beräkning av det kommunala bostadstillägget. Spekulationen i fastigheter har, liksom de förmånliga lånevillkoren vid försäljning av nyproducerade småhus och skattesystemets avdragsregler, bidragit till kraftiga värdestegringar på främst småhus och fritidshus. Denna värdeökning har lett till fördubblade försäljningspriser. Värdeökningen kan ägaren tillgodogöra sig vid försäljning eller genom att belåna fastigheten. Som ett resultat av värdeökningen stiger taxeringsvärdena, vilka endast avspeglar historiska förhållanden. Regeringen tar detta som en förevändning att sänka kapitalskatterna på ett icke acceptabelt sätt. Enligt vpk:s mening är det riktigt att ökad förmögenhet ger upphov till skärpt beskattning. Det är också ofrånkomligt att den, med nuvarande bostadsbeskattningsregler, även kommer att slå igenom på schablonintäktens beräkning. På detta sätt utgör de föreslagna lagändringarna endast ett nytt led i den borgerliga omfördelningspolitiken. Det skall inte förnekas att de ökade taxeringsvärdena i vissa fall kan utgöra ett problem. Som exempel kan tas att en make avlider och efterlämnar minderåriga barn och familjen äger ett radhus eller har en fritidsfastighet, vilken är lågt belånad. I sådana fall måste dock särlösningar sökas. Som bekant kan ju en större förmögenhet vara sammansatt av skilda slag av tillgångar. För den som t. ex. äger en större post börsnoterade aktier kommer förslaget att leda till en icke acceptabel skattesänkning. Detsamma gäller innehavare av särskilt värdefull lös egendom, i den mån denna över huvud taget omfattas av skatteplikt. Vpk ser mot denna bakgrund ingen anledning att stödja regeringsförslaget såvitt detta avser ändringarna i lagen om statlig förmögenhetsskatt samt i arvs- och gåvoskattelagen. Vpk menar att det förslag till nya förmögenhetsskatteskalor som partiet fört fram vid tidigare tillfällen bör genomföras, dock bör undersökas hur man skall kunna undanröja vissa icke avsedda effekter. Skälen är följande: De nya taxeringsvärdena föranleder att skattskyldiga med relativt låg skatteförmåga bör undantas till viss del då deras förmögenhet är att hänföra till villafastighet eller jordbruksfastighet, som i huvudsak används till bostadsändamål och som den berörda själv bebor. Dessa undantag bör dock begränsas till att gälla normala egnahem och inte mer lyxbetonade villor e. d. Därför bör ett maximibelopp anges, och de som överstiger detta bör införas i förmögenhetsbeskattningen på den överstigande nivån. De grupper som vpk anser bör undantas är dels folkpensionärer med låg eller ingen sidoinkomst eller ATP, dels de som har relativt låga arbetsinkomster. Det förslag till förmögenhetsbeskattning som vpk för fram skulle annars få konsekvenser som inte vore avsedda när det gäller egnahems* boendet. Med anledning av dessa ej avsedda effekter föreslår vpk att regeringen ges i uppdrag att framlägga förslag i enlighet med vad som här ovan sagts. I propositionen behandlas vidare förslag till ändrade regler vid den schablonmässiga intäktsberäkningen av en- och tvåfamiljsfastigheter. Som grund för förslaget anförs de nya taxeringsvärdena. Vpk vill uppnå ekonomisk rättvisa och en utjämning av boendekostnaderna mellan skilda upplåtelseformer. En utredning bör tillsättas för översyn av dessa kostnader. I avvaktan härpå vill vpk föreslå följande procentsatser att gälla tills vidare vid schablonberäkningen. Anledning saknas att höja det extra avdraget och att sänka den kommunala garantibeskattningen. I anledning av de väntade höjningarna av taxeringsvärdena bör dock kompensation utgå till dé allmännyttiga bostadsföretagen för den kostnadsökning detta kan ge anledning till. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att med avslag på regeringens förslag till ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, såvitt avser 4 §, 12 stycket (bostadsrättslägenheters värdering) och 10 § - antar följande Lag om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att 11 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt skall ha nedan angiven lydelse: Statlig förmögenhetsskatt skall för fysisk person, oskiftat dödsbo, utländskt bolag samt i 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt omförmäld familjestiftelse utgöra: När den beskattningsbara förmögenheten icke överstiger . av den del av den beskattningsbara förmögenheten som överstiger . när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 275000 men icke . och 2,av återstoden, 400000 men icke . och av återstoden, 1000000 men icke . och 3,av återstoden, Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2. att hos regeringen hemställer om skyndsamt förslag till åtgärder för att skydda folkpensionärer och låginkomsttagare från effekterna av inflation och spekulation på fastighetsvärdena, i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 4. att med avslag på regeringens förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), såvitt avser 24 § 2 mom. - antar följande Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 mont.2 Är annan fastighet inrättad till bostad åt en familj jämte personliga tjänare (enfamiljsfastighet) eller två familjer jämte personliga tjänare (tvåfamiljsfastighet) och föreligger ej fall, som avses nedan i sista stycket, upptages såsom intäkt av fastigheten ett belopp motsvarande räknat av den del av fastighetens taxeringsvärde året näst före taxeringsåret som icke överstiger ,,/yra procent av den del av taxeringsvärdet som överstiger men icke 2 mom. Är annan fastighet inrättad till bostad åt en familj (enfamiljsfastighet) eller två familjer (tvåfamiljsfastighet) och föreligger inte fall, som avses nedan i sista stycket, tas som intäkt av fastigheten upp ett belopp motsvarande räknat av den del av fastighetens taxeringsvärde året före taxeringsåret som inte överstiger , av den del av taxeringsvärdet som överstiger men inte , jyrit procent av den del av taxeringsvärdet som 2 Senaste lydelse 1977: 1097. , av den del av taxeringsvärdet som överstiger men icke och av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Finnes ej taxeringsvärde åsatt för året näst före taxeringsåret, beräknas intäkten på grundval av fastighetens värde, uppskattat enligt de grunder, som gällt för åsättande av taxeringsvärde för året näst före taxeringsåret. överstiger men inte , av den del av taxeringsvärdet som överstiger men inte och av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Har taxeringsvärde inte bestämts för året före taxeringsåret, beräknas intäkten på grundval av fastighetens värde, uppskattat enligt de grunder som gällde för bestämmande av taxeringsvärde för året före taxeringsåret. 5. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) såvitt avser 25 § 3 mom. 2 stycket och 47 § 1 stycket, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts om principerna för bostadsbeskattningen och boendekostnader och att hos regeringen hemställer om utredning i enlighet med vad som sägs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)