mot · G3022057 · 1980-05-08 00:00:00 — 1979/80 2057-2059 Motion 1979/80:2057 av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:170 om vissa energifrågor Reaktorerna 11 och 12 Enligt utslaget av folkomröstningen skall kärnkraften avvecklas och en forcerad satsning på förnyelsebara energikällor och hushållning genomföras. Avvecklingen kan dock komma att ta mycket - eller mera - och den kan märkligt nog komma att inledas med en kraftig utbyggnad () av kärnkraften, om reaktorerna 11 och 12 fullföljs. Enligt kommunisternas uppfattning krävs nu en rad långtgående åtgärder om talet om avveckling alls skall framstå som trovärdigt. Av regeringens proposition att döma förefaller inte viljan att genomföra kraven från linje 2 vara särskilt stor. Propositionen präglas mera av andan från linje 1. För att åstadkomma en avveckling krävs bl. a. långtgående hushållning med elektricitet (= anpassning till lägre ökningstakt), satsning på kraftvärmeverk och mottrycksanläggningar samt en mycket ambitiös utbyggnad av vindkraften. Ett fullföljande av reaktorerna 11 och 12 utgör i flera avseenden ett hinder för en planmässig avveckling av kärnkraften. Genom F3 och 03 ökar den installerade kapaciteten med , varigenom den nuvarande överproduktionskapaciteten ytterligare förstärks. Med överkapacitet inom elproduktionen kommer det kortsiktiga marginalkostnadspriset att sjunka. Så länge priset överstiger den rörliga kostnaden kommer kraftverken att användas. Det kan med utgångspunkt i den rörliga kostnaden i kärnkraftverk innebära att priset på högspänd el sjunker . Därigenom blir de befintliga kommunala kraftvärmeverken olönsamma (åtminstone vad kraftproduktionen beträffar) liksom uppförandet av nya kraftvärmeverk och mottrycksturbiner (i vissa fall). Vindkraft är med överkapacitet och sjunkande priser inte att tänka på annat än i marginell försöksskala. Något egentligt utrymme för vindkraft kommer med tolv reaktorer inte att uppstå förrän . Svensk industri kommer därmed inte att få en hemmamarknad som underlag för en seriös satsning på vindkraften. De svenska företagen blir därigenom akterseglade av konkurrenter från andra länder. 3 sami Nr 2057-2059 betyder för t. ex. öch Mekaniska Verkstad kan var och en räkna ut. I motion 1979/80:1544, yrkande 3 b, föreslår vpk att anslaget till vindenergi höjs med 41 milj. kr. Detta krav kvarstår. Vi kan konstatera att en utbyggnad till tolv reaktorer försenar och försvårar introduktionen av en viktig förnyelsebar energikälla. Den fortsatta kärnkraftsutbyggnaden utgör därmed ett hinder för förverkligande av ett av de viktigaste löftena på valsedeln från linje 2. På valsedeln från linje 2 återfanns också kravet på förbud mot direktverkande elvärme i all ny permanent bebyggelse. Vattenburen elvärme skulle dock vara tillåten även i fortsättningen. Med utgångspunkt i konsekvensutredningens siffror kan vi konstatera att vattenburen elvärme från F3 och 03 utgör det dyraste uppvärmningsalternativ som står till buds . Olja, kol och inhemska bränslen är alla billigare. För att bli av med all den elektricitet som tolv reaktorer kan producera måste staten tvinga fram en omfattande satsning på vattenburen elvärme. Detta trots att elvärmen inte är lönsam ens i ett samhällsekonomiskt perspektiv, där man vid jämförelse med övriga uppvärmningsalternativ drar av den kostnad som uppstår vid ett avbrytande av F3 och 03. Detta visar en utredning som Per Kågeson och gjort med utgångspunkt i konsekvensutredningens material. Det förtjänar i sammanhanget att påpekas att konsekvensutredningen inte hade i uppdrag att särbehandla den elfte och tolfte reaktorn. Man behandlar heller inte någon situation med stagnerande elkonsumtion (såsom föreslagits från linje 2). Utredningen diskuterade inte heller något alternativ byggt på utbyggnad av vattenburen elvärme. Vi kan konstatera att det finns en inbyggd motsättning i texten på valsedeln från linje 2. Utbyggnad till tolv reaktorer försvårar den forcerade satsning på förnyelsebara energikällor som utlovas på valsedelns baksida. Riksdag och regering tvingas alltså i praktiken att välja antingen fortsatt utbyggnad eller ett ambitiöst vindkraftsprogram. bör enligt vpk:s uppfattning ta fasta på att av svenska folket satte avveckling före utbyggnad (dvs. valde linje 2 eller linje 3). Utbyggnaden av och 3 är ett hinder för en planerad avveckling av kärnkraften och bör därför inte genomföras. Om riksdagsmajoriteten inte finner Kågesons/vara ett tillräckligt beslutsunderlag går det ju bra att på någon månad låta en offentlig utredning utföra samma arbete. Väljer majoriteten den utvägen bör arbetet på F3 och 03 hållas på sparlåga till dess riksdag och regering fattat slutligt beslut i frågan. Lokalisering av ett kärnkraftverk till skulle med dagens kunskap aldrig ha accepterats. De båda Barsebäckreaktorerna ligger mitt inne i mest tättbefolkade område. Utrymning av storstäder som och efter en olycka kan bedömas som en nästan omöjlig uppgift. Utsläpp av radioaktiva ämnen efter en större olycka i hotar dessutom jordbruksområden av stor betydelse för och livsmedelsförsörjning. De i propositionen aktualiserade filterkamrarna kan - om de installeras bara klara vissa olycksförlopp, men däremot t. ex. varken ångexplosioner eller brott på reaktorkärlet. Propositionen anger att säkerhetsanalyser skall genomföras för samtliga svenska reaktorer, men föredragande statsråd meddelar att det på grund av bristande resurser kan ta att genomföra hela serien av analyser. För föreligger dock redan två säkerhetsanalyser - utförda av kärnkraftsinspektionen respektive - varför det knappast finns anledning att vänta med beslutet att ta ur drift. Eventuellt tillkommande utredningar kan heller knappast ändra på förhållandet att lokaliserats till en plats där inget kärnkraftverk borde få ligga. Vpk vidhåller kravet i motion 1979/80:439 att bör tas ur drift. I motion 1979/80:1544 föreslår vpk att uttalar sig för att (yrkandet 2): a) någon uranbrytning inte skall få förekomma i , b) värmeförsörjningen i svenska kommuner inte får ske med hjälp av kärnkraftverk typ SECURE eller andra, c) att s. k. hetvattenledningar från kärnkraftverken inte får byggas ut, d) 800 kW-ledningar inte får byggas i , e) avfallet från de svenska reaktorerna inte får upparbetas, all export av svensk kärnkraft och kärnteknologi stoppas och att briderreaktorer inte får byggas i . Vpk ser med anledning av utfallet av folkomröstningen inget skäl att ändra mening beträffande dessa yrkanden. Energiförsörjningen i sin helhet är en nationell angelägenhet. Hushållningen med landets energi måste, om den skall bli effektiv, skötas av samhälleliga organ. Vpk menar därför att hela energisektorn måste överföras i statens och kommunernas ägo. Vi har tidigare i motion 1979/80:566 preciserat våra yrkanden härvidlag. På den segrande valsedeln från linje 2 återfinns kravet att "kärnkraftverk skall ägas av stat och kommun. Denna mening kan inte uttolkas på annat sätt än att kränkraftverk helt och hållet skall ägas av stat och kommun. Mot denna bakgrund är det förvånande att propositionen i detta sammanhang bara diskuterar , om vilket statsrådet under hänvisning till pågående överläggning (mellan vilka?) konstaterar att "ett ökat samhällsinflytande kan här vara motiverat". 1* 1979180. Vpk kräver att de privat ägda andelarna i OKG, och förstatligas. Det bör i detta sammanhang noteras att eftersom OKG (i enlighet med valsedeln från linje 2) skall förstatligas, blir det som måste fatta beslut om ytterligare medel skall tillföras 3 eller ej. kan alltså inte med hänvisning till att verket är privatägt underlåta att ta ställning till frågan om 03. Valsedeln från linje 2 anger också att övervinster i vattenkraftproduktionen indrages genom beskattning. Det är med dagens priser fråga om vinster på sammanlagt ca 4 000 milj. kr., varav ungefär hälften uppkommer i privata vattenkraftbolag. Inte heller i denna fråga har regeringen någonting konkret att komma med. Enda åtgärden blir tilläggsdirektiv till energiskatteutredningen. Det enklaste sättet att lösa frågan är enligt vpk:s uppfattning att förstatliga alla privatägda vattenkraftbolag. Vpk har i motion 1979/80:566 yrkande 1 lämnat förslag med innebörden att privata ägarintressen i alla vattenkraftbolag med kraftomsättning på mer än 1 200 GWh skall förstatligas. Den stora energikällan för del kommer för överblickbar tid att förbli oljan. En betydande del av oljemarknaden i behärskas av privata bolag. Vpk vidhåller sitt tidigare framförda förslag om att av regeringen skall begära förslag till en plan för hur en skyndsam nationalisering av den privata oljebranschen kan genomföras. Propositionen tar inte i tillräcklig utsträckning fasta på den analys och de förslag som redovisas av reaktorsäkerhetsutredningen. Utredningen sammanfattade sina synpunkter och förslag i 49 punkter. Av dessa förslag och utredningens bakomliggande resonemang kan man förstå att SKI har helt otillräckliga resurser inom praktikt taget varje verksamhetsområde, att oklarheter råder om vilka mål och normer som gäller för drift av kärnkraftverk i , att de konsekvenslindrande åtgärderna inte ägnats tillräcklig uppmärksamhet, att den mänskliga faktorn inte tagits på allvar, att driftpersonalen har otillräcklig utbildning, att SKI försummar att ställa krav på kraftföretagens kvalitetssäkringsarbete, att SKI inte har bestämda kompetenskrav på skiftpersonalen och att den offentliga insynen i verksamheten är otillräcklig. Trots kritiken mot SKI anser inte reaktorsäkerhetsutredningen att det finns anledning att väsentligt omvärdera den bild energi- och miljökommittén och expertgrupp för säkerhet och miljö (EK-A) tidigare gett av kärnkraftens risker. Utredningen kritiserar dock för att i sitt slutbetänkande ha givit en otillräckligt nyanserad och delvis ofullständig bild av kärnkraftens säkerhetsfrågor, framför allt av osäkerheterna när det gäller att uppskatta sannolikheten för sådana reaktorhaverier som får omfattande följdverkningar. Enligt utredningens uppfattning måste vä sentligt högre krav ställas på säkerhetsarbetet i samband med produktion av elektisk energi i kärnkraftverk. Detta gäller både i förhållande till hur de bedrivits och i förhållande till de relativt allmänt hållna förslag lade fram i denna fråga. noterar också att den amerikanska kärnkraftinspektionen har en lista över icke avgjorda säkerhetsfrågor. Bland de icke avgjorda säkerhetsfrågor som åsatts högsta prioritet av NRC återfinns enligt reaktorsäkerhetsutredningen följande: Hållbarhet hos rör i ånggeneratorer Vissa frågor rörande kokarreaktorinneslutningar Förutsedda transienter utan snabbstopp Brottmotståndsförmåga hos infästningar för ånggeneratorer och pumpar Skydd mot trycktransienter i reaktortankar Tunga lyft nära bränslelagringsbassänger Tillförlitlighet hos nödkylsystem i inneslutning Totalt bortfall av elektricitet Originalförteckningen omfattar dock ytterligare en rad frågor, som reaktorsäkerhetsutredningen valt att utelämna. Bland dem finns några frågor av stor betydelse för säkerheten i svenska reaktorer, nämligen: Vattenfördelning i härden vid nödkylning av kokarreaktorer Brott på stora ledningar på in- resp. utsidan av inneslutningen (samt skalventilernas funktion) Enligt utredningen har flera av de sjutton första frågorna redan åtgärdats i svenska reaktorer. Utredningen vill att SKI i samarbete med övriga berörda parter skall se till att det föreligger en klar åtgärds- och tidsplan för behandling av de för svensk del aktuella, icke avgjorda säkerhetsfrågorna. Regeringens proposition har i stort sett inte förmått ta fasta på de brister som blottlagts genom reaktorsäkerhetsutredningens arbete. Enligt vpk:s uppfattning bör uttala sig för att kärnkraftinspektionen verkligen upprättar en klar åtgärds- och tidsplan för behandling av dessa icke avgjorda och mycket viktiga säkerhetsfrågor. Propositionen talar i allmänna ordalag om vikten av att konsekvenslindrande konstruktionsprinciper studeras. Föredraganden redovisar att AB ASEA-ATOM och inlett ett projekt sorn syftar till säkerhetsmässig värdering av en modifierad reaktorinneslutning med filterkammare. Av den knapphändiga informationen tycks framgå att det är frågan om konstruktioner av ganska begränsat värde. Risken med enkla former av filterkammare (som bara förmår fånga upp en del av radioaktiviteten) är att man medvetet kommer att släppa ut radioaktivitet i syfte att minska inneslutningstrycket efter mindre olyckor. Installation av sådana enkla filterkammare kan alltså i värsta fall leda till mera frekventa utsläpp än vad som annars blivit fallet. Vpk menar att samtliga kärnkraftverk bör förses med kompletta reningssystem - dvs. ett system bestående av stenfilter, vattenbassänger och kemiska bassänger samt en torkbädd med aktivt kol (se bifogad illustration från reaktorsäkerhetsutredningen). (figur 9.4.3. s. 190). Regeringen meddelar i propositionen att den när det gäller utrymningsberedskap har för avsikt att återkomma när strålskyddsinstitutets utredning hunnit bli föremål för fullständig remissbehandling. Vpk menar dock att man när det gäller kan konstatera att ingen beredskap för fullständig snabbutrymning av och är möjlig att upprätthålla. I konsekvens därmed bör - som redan sagts - tas ur drift. Kärn kraftinspektionens uppbyggnad och verksamhetsformer Regeringen föreslår vissa förändringar i kärnkraftinspektionens uppbyggnad och verksamhetsformer. Till grund för regeringens förslag ligger en utredning utförd av statskontoret. Vpk menar att det mot bakgrund av alla brister som uppdagats finns anledning att inte bara utreda myndighetens uppbyggnad utan också granska dess verksamhet delområde för delområde. En sådan utredning bör också lämna förslag om hur man i fortsättningen skall kunna förhindra att kärnkraftinspektionen agerar politiskt till förmån för fortsatt användning av kärnkraften. Det finns nämligen en del illavarslande tecken på hur företrädare för verkat för fortsatt utnyttjande av kärnkraft i . Exempel på detta finns redovisade i Per Kågesons bok 1 skuggan av (s. 102 f.). Det förtjänar i sammanhanget att nämnas att den amerikanska föreslog en omkonstruktion av den amerikanska kärnkraftinspektionen just i syfte att förhindra att myndigheten främjar kärnkraften. Propositionen har med all rätt ägnat frågan om uppvärmningen av enskilda hus och fastigheter liksom frågan om storstädernas värmeförsörjning ganska stor uppmärksamhet. a. klargörs i anslutning till diskussionen om eventuell kärnkraftsbaserad fjärrvärmeförsörjning att värmeavtappning från ett kärnkraftsblock medför minskad elproduktion och att elproduktion som skulle bortfalla inte kan ersättas inom ramen för viss utbyggnad. Vpk har i tidigare sammanhang sagt nej till förslag som vid olika tillfällen framförts om att bygga särskilda hetvattenledningar från kärnkraftreaktorerna till storstädernas fjärrvärmenät. En sådan satsning skulle dra mycket stora kostnader och omöjliggöra samtidiga stora satsningar på förnyelsebara energikällor, hushållning och miljö. En satsning på jättestora hetvattenledningar från kärnkraftreaktorerna skulle innebära minskad elströmsproduktion under reaktorernas användningstid, minskad handlingsfrihet och betydande risker för ett framtida kärnkrafts- och/eller kol-Sverige. Utbyggnaden av fjärrvärmesystem är, som framhålls i propositionen och som vpk också tidigare framhållit, en av de viktigaste åtgärderna på värmeförsörjningsområdet. Det är överlägset andra system genom att det möjliggör användning av flera olika slags bränslen. Även solvärmen kan med fördel användas i kombination med fjärrvärmesystem. Vpk har i motion 1979/80:438 framlagt förslag om en planerad utbyggnad av solvärme. Dessa förslag är nu ännu aktuellare än tidigare och bör förverkligas. I propositionen tas frågan om direktveikande elvärme upp i anslutning till åtgärder för att åstadkomma flexibla uppvärmningssystem som inte medför låsningar till ett framtida ökat elutnyttjande, och det sägs att förbud mot direktverkande elvärme med elradiatorer i viss ny permanentbebyggelse bör åstadkommas. Vpk har föreslagit att all direktverkande elvärme skall förbjudas men att dispens kan lämnas i undantagsfall. Vi har framhållit att de förslag som framlagts av utredningen för begränsning av elanvändningen för uppvärmning bör genomföras. Förslagen innebär förbud mot installering av elradiatorer men medger dispens i fall där annan uppvärmning är olämplig. menar propositionen att ytterligare en utredning krävs innan man fattar beslut. Vpk hävdar fortfarande att det finns tillräckligt underlag för att enligt vpk-motionen 1979/80:1545 begära förslag från regeringen om förbud mot all direktverkande elvärme. Kraftiga ingripanden från samhällets sida är nödvändiga för att stoppa energislöseriet. Det ges emellertid inga konkreta besked i propositionen, utan det mesta skjuts med hänvisning till pågående utredningar, utvärderingar m. m. kommunisterna har hävdat att en systematiserad och planerad hushållning med energi är nödvändig. Det i propositionen aviserade programmet för energihushållning kan bli ett sådant instrument. Men det förutsätter att större krav ställs på speciellt de större förbrukarna inom industri-, transport- och övrigsektorn. Det räcker inte med att lita till utbildning, information och rådgivning eller att mera aktivt styra stöd av olika slag. Som vpk tidigare framhållit och som också sägs i propositionen är energisparande lönsamt, och gjorda investeringar betalar sig därför snabbt. Stöd och bidrag i olika former bör därför minskas och avvecklas. Däremot kan långivning med återbetalning på goda villkor vara ett sätt att snabbare få energibesparande åtgärder vidtagna. Det viktiga är att den i propositionen förutsedda lagstiftningen snabbt kommer till stånd. Samhället måste, via stat och kommun, få klart uttalade befogenheter att ingripa inom varje område där onödig förbrukning av energi förekommer. Skatter och taxor bör genom de tillsatta utredningarna få en sådan utformning att inte storförbrukare gynnas på småförbrukares bekostnad. Vpk har i motion 1979/80:1544, yrkande 1 a och 1 b, till årets riksdag föreslagit åtgärder inom energihushållningsområdet som väl sammanfaller med de tankegångar som framförs i propositionen. I avvaktan på resultatet av pågående utredningar inom energisparområdet framför partiet nu inga ytterligare yrkanden under denna punkt. Det är bra att ett första steg nu tas för introduktion av naturgas i . Flera missade tillfällen under tidigare perioder har gjort att hamnat på efterkälken i användningen av denna högvärdiga och rena energikälla. Det gäller såväl anslutningen till det sovjetiska gasnätet via som till det västeuropeiska via och . Det olyckliga förslaget i folkpartiregeringens proposition 1978/79:115 att helt skjuta gasimporten blir nu i någon mån reparerat. Det gäller nu att göra det bästa möjliga av det med tecknade avtalet. Även om gasimporten bara kan bli en parentes i den svenska energiförsörjningen är den ett viktigt komplement i den omställningsprocess som svensk energiförsörjning nu står inför. Swedegas bör därför ges alla ekonomiska möjligheter att bygga ut gasdistributionen på effektivast möjliga sätt inom den ram som avtalet möjliggör. Det bör vara självklart att den planerade stamledningen i från början byggs ut för en kapacitet som är lika med den kontrakterade transportledningen från genom . Bolaget bör garanteras statliga medel så att en sådan utbyggnad säkerställs. Det är en missriktad och oförklaring snålhet att inte nu direkt kunna bevilja de få miljoner som Swedegas anser sig behöva, som hundrafaldigt större belopp satsas i en kärnkraftutbyggnad som har mindre behov av. Med fortsatt stor svensk import av olja kvarstår de stora farorna för oljeutsläpp från haverier och från tankrensningar på öppet vatten av fartyg som levererar olja till svenska hamnar. I motionen 1979/80:1397 har vpk framfört preciserade krav på hur dessa risker skall begränsas, i linje med förslaget från utredningen tur (SOU 1979:43). Fortsatt stor användning av olja för uppvärmning ställer dock ökade krav på rening av oljan. Det viktigaste här är att svavelhalten nedbringas. Vpk har tidigare (i motion 1979/80:1544, yrkande 1 d) föreslagit att svavelhalten i eldningsolja skall sänkas till 0,3-0,. Detta är möjligt att genomföra genom insatser på raffinaderisidan och oerhört viktigt från miljösynpunkt. Med hänvisning till i motionen framförda synpunkter föreslås 1. beslutar att arbeten och utveckling gällande reaktorerna 11 och 12 (och O 3) avbryts, 2. om kravet under 1 ej vinner bifall, hos regeringen hemställer om en snabbutredning av kostnaderna för att färdigställa och O 3 jämfört med en utbyggnad av alternativa energislag, och att utbyggnaden av reaktorerna hålls på sparlåga, 3. uttalar sig för att SKI upprättar en klar åtgärds- och tidsplan för säkerhetsarbetet och säkerhetsfrågorna enligt i motionen angivna riktlinjer, 4. hos regeringen hemställer om förslag till en granskning av SKI:s verksamhet, delområde för delområde, 5. beslutar att Swedegas beviljas ett nytt villkorligt lån 5 milj. kr. samt att bolagets aktiekapital höjs till 10 milj. kr. från och med nästa budgetår. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk) iztäfchrfs*^ .-späf '*u Z~J. t n n n n Exempel på komplett reningssystem. Utsläppet leds genom stenfilter och vattenbässänger. Kemiska tillsatser i den sista bassängen möjliggör god avskiljning av jod. Systemet avslutas med kolfilter för uppfängning av ädelgaser.