mot · G3021706 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1706 av m. fl. om forskning rörande hjärnans kärlsjukdomar Hjärnans kärlsjukdomar - stroke - kan utan överdrift beskrivas som den dolda folksjukdomen. Uppskattningsvis drabbas omkring 50 000 människor i , varav många i arbetsför ålder. Stroke är en av de tre vanligaste dödsorsakerna och den vanligaste orsaken till handikapp. Antalet vårddagar för denna sjukdomsgrupp är mer än två miljoner (Spri-publikation S-95, 1977) - mer än för någon annan kroppslig sjukdom. Enbart vårdkostnaderna uppgår till mer än 1 miljard. Specialavdelningar (stroke-enheter) för omhändertagande av patienter med hjärninfarkt (blodpropp i hjärnan) och hjärnblödningar är under uppbyggnad på flera svenska sjukhus. Viktiga nya framsteg inom svensk neurologi och erfarenheter från talar för att hjärninvaliditet i många fall kan förhindras genom en tidig specialistvård. Stroke är en engelsk term som ordagrant kan översättas med slag. De svenska beteckningarna slaganfall och hjärnblödning, som förr användes i dagligt tal, bör helst undvikas som generella benämningar, då de är alltför negativt laddade och associeras till sjukdomar med dödlig utgång eller svårare kroppsliga eller själsliga skador. Beteckningen hjärnblödning är dessutom ofta missvisande, då stroke numera i av samtliga fall visats bero på hjärninfarkter och endast i på blödningar. föredrar såväl patienter som läkare oftast benämningen stroke som är: - och ej behöver förkortas. Till missförstånden hör också att dessa sjukdomar skulle drabba enbart åldringar. Visserligen blir dessa sjukdomar vanligare med stigande ålder, men det är inte ovanligt att människor drabbas. av patienterna vid den nyinrättade stroke-avdelningen på är . kan man med nästan hundraprocentig säkerhet skilja hjärnblödningar från hjärninfarkter. Därför är risken för felbehandling mycket liten. Datortomografin innebär revolutionerande möjligheter att utan risker och obehag för patienten avgöra hjärnskadans läge och karaktär. Likvorspektrofotometrin är en hyperkänslig specialundersökning av ryggvätskan för påvisande av blodnedbrytningsprodukter från hjärnskadan. Genom att kombinera dessa moderna diagnosmetoder har svenska forskare framgångs rikt kunnat behandla flera hundra patienter med hjärninfarkt och kunnat förhindra hjärnskador med bestående handikapp. Vid stroke-avdelningen på , som var en av första, pågår en omfattande forskning för att exaktare kartlägga orsakerna till hjärnans kärlsjukdomar, vilket är en förutsättning för en riktad terapi-profylax. Flera intressanta iakttagelser har väckt stor uppmärksamhet vid internationella symposier och inom WHO. a. har man hos patienter med hjärninfarkter påvisat specifika rubbningar i blodfetterna och koagulationsmekanismerna (dvs. blodlevringsmekanismerna) - iakttagelser som man hoppas skall medföra möjligheter till en tidig prevention. Med nya isotopmetoder hoppas man kunna påvisa blodproppsbildning vid åderförkalkning i halsartärer och få ett säkrare underlag för bedömning av behandlingseffekter. Ett samarbete med neurokirurgiska kliniken för stereotaktisk behandling av hjärnblödningar har inletts. Snabbt övergående funktionsstörningar, t. ex. förlamningar, kan vara ett första förebud till en kommande hjärninfarkt med bestående invaliditet. Det är denna tidiga fas av stroke-sjukdomen som det är angeläget att uppmärksamma och informera om. Sannolikt är det här som forskningsresurser och specialistvård måste sättas in, om effektiv prevention skall bli möjlig. Detta har medfört att stroke-enheter ses som en angelägen satsning för vilken neorologisk såväl som invärtesmedicinsk expertis är en nödvändig förutsättning. Forskargruppen på har inte erhållit stöd från medicinska forskningsrådet eller andra större forskningsfonder, trots att de påbörjade stroke-projekten innebär att internationellt unika forskningsresurser koncentreras på ett nationalekonomiskt samhällsproblem. Mot bakgrund av de förhållanden som här presenterats är det angeläget att samhällsresurser som beviljas för medicinsk forskning kanaliseras även till detta fält. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär att forskning om hjärnans kärlsjukdomar prioriteras då det gäller fördelning av forskningsmedel. () ()