ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021867 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1867 av och om patentverkets service till uppfinnare Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1866 hemställs att hos regeringen begär att de i motionen 1979/80:1866, huvudavsnittet 2, angivna åtgärderna vidtas i syfte att förbättra uppfinnares situation i patentärenden.
mot · G3021869 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1869 av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1868 hemställs att hos regeringen begär en levnadsnivåutredning för att kartlägga de ekonomiska levnadsvillkoren och förmögenhetsförhållandena i samhället. () () () ()
mot · G3021871 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80 1871-1881 Motion 1979/80:1871 av m. fl. om de privata vårdhemmen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1870 hemställer att uttalar att regeringen bör vidta sådana åtgärder att det fungerande samarbetet mellan landsting och enskilda vårdhem inte försvåras. () H. () () () () () () ()
mot · G3021872 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1872 av m. fl. om de privata sjuksköterskeskolorna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1870 hemställer att uttalar att regeringen bör trygga de stiftelseägda sjuksköterskeskolorna i nuvarande form. H. () () () () () () () ()
mot · G3021873 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1873 av m. fl. om bevarande av flygplats Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1870 hemställer att uttalar att bevaras. H. () () () () () () () ()
mot · G3021874 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1874 av m. fl. om fördelningen av medel mellan de regionala utvecklingsfonderna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1870 hemställer att uttalar att regeringen bör skapa sådana regler för medelsfördelning mellan de regionala utvecklingsfonderna att inte missgynnas i förhållande till andra län. H. () () () () () () () ()
mot · G3021875 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1875 av m. fl. om planeringstalet för , m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1979/80:1870 hemställer att uttalar att regeringen bör tillse att välståndsskapande förutsättningar liksom dess huvudstadsroll kommer till uttryck i pågående länsplaneringsomgång. Planeringstalen bör inriktas på en befolkningsmänd på mellan 1 560 000 och 1 590 000 stockholmare 1985. H. () () () () () () () ()
mot · G3021876 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om översyn av orsakerna till synstress Synstress har ökat. Skall det bli 1980-talets folksjukdom? Det moderna samhället ställer ökande krav på att ögat skall arbeta perfekt både i fritids- och arbetsmiljö. I det vardagliga livet klarar vi oss med en synbild som inte är exakt skarp. När vi däremot kräver att ögat skall arbeta perfekt, blir pressen på synen så stark att synstress blir följden även vid små felaktigheter på ögat. En tredjedel av alla arbetsföra ser inte tillräckligt för det arbete de har. Många går hem från sitt arbete med värkande rygg, axlar och nacke, inte medvetna om att orsaken kan vara att synen inte motsvarar arbetets krav. har redovisats en undersökning vid arbetsterminaler med utbyggda datasystem, utförd av forskare vid , som visar att av dem som arbetar regelbundet vid längre pass vid bildskärmar drabbas av ögontrötthet, huvudvärk och andra besvär. Inom datatekniken används s. k. bildskärmar i allt större utsträckning. Det finns amerikanska undersökningar som hävdar att en konsekvent genomförd synvärd ökar produktionen . Dessutom mår människor bättre. Den alltmer vanliga textförminskningen, med komprimering till en synnerligen hopträngd text, ställer höga krav på ögonen. Att se på TV kan vara synstressande, och i det sammanhanget bör barns och äldres synstress uppmärksammas. Även andra områden kan medföra synstress och därmed följande besvär; att t. ex. köra motorfordon på mörk vägbeläggning innebär en mycket stark synpåfrestning som ökar när det är regn och dimma. Om inte synstress skall utvecklas till en omfattande folksjukdom krävs motåtgärder. För detta behövs en ökad utbildning av oftalmologer och att stimulans ges för en utbildning av yrkesoftalmologer, specialiserade på arbetslivets problem. Orsaker till synstress finns i arbetsliv och fritidsverksamhet. En helhetssyn på orsaker och åtgärder för att motverka den är en synnerligen angelägen fråga. Med hänsyn till det anförda hemställs* att hos regeringen begär initiativ till en samlad översyn * Se även motionen 1979/80:1877. angående orsaker till synstress och hur sådan bäst skall förebyggas. () . () () MAJ ()
mot · G3021877 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ögontrötthet vid användningen av datoranknutna bildskärmar Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1876 hemställs att hos regeringen begär att få motionen beaktad i utredningen om datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö. () . () () MAJ ()
mot · G3021879 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1879 av och om förbud mot försäljning av snabbvinsatser Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1878 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad som har anförts i motionen om förbud mot försäljning av snabbsatser för hemtillverkning av vin.
mot · G302188 · 1980-01-11 00:00:00 — av m. fl. om fördelningen av medel till I propositionen 1979/80:100 föreslår föredragande statsrådet att medelstilldelningen till för driftkostnader skall ökas från 1 085,8 milj. kr. till 1 127,5 milj. kr. Fördelningen av de tillgängliga medlen mellan dotterbolagen skall göras av . I propositionen anför departementschefen att det är angeläget att ambitionshöjningarna i radio- och TV-verksamheten inriktas på de mål som har angetts i riksdagsbeslutet. Detta uttalande görs mot bakgrund av att i en femårsplan (inte en treårsplan som departementschefen anger) redovisat ett reformprogram för lokalradion. I ursprungliga ställningstagande förutsattes inte något sådant reformprogram Departementschefens uttalande kan uppfattas så att vid sin fördelning skall ta mindre hänsyn till lokalradions utveckling. Erfarenheterna av lokalradions verksamhet tyder på att man utnyttjat resurserna på ett tillfredsställande sätt. /79 har man med ungefär hälften av det antal anställda som finns i Riksradio haft något fler sändningstimmar. Även om det finns lokala variationer, har lokalradion en påfallande hög lyssnarfrekvens. Enligt vår uppfattning måste lokalradion få tillräcklig del av ökningen av anslaget till för att kunna fullfölja sin programverksamhet såväl kvantitativt som kvalitativt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om fördelningen mellan dotterbolagen av de ökade anslagen till . L. () i () () ()
mot · G3021881 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om de äldres bostadsförhållanden Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1880 föreslås att uttalar a) att ålderssegregeringen i boendet måste brytas, b) att de äldres bostadsstandard måste höjas, c) att kollektiva bostadslösningar, som rymmer alla åldrar, bör stödjas. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G3021883 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1883 av m. fl. om bil och biltelefon som tekniska hjälpmedel åt handikappade Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1882 föreslås 1. att uttalar att bil bör betraktas som tekniskt hjälpmedel för handikappade och upptas på hjälpmedelsförteckningen, 2. att uttalar att biltelefon bör betraktas som tekniskt hjälpmedel för handikappade och upptas på hjälpmedelsförteckningen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G3021884 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1884 av m. fl. om ökad handikappanpassning av den kollektiva trafiken m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1882 föreslås att hos regeringen hemställer om tillsättandet av en parlamentariskt sammansatt delegation, med medverkan av handikapporganisationerna, som ges i uppdrag att följa arbetet med handikappanpassning av den kollektiva trafiken och den yttre trafikmiljön. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G3021886 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om användningen av inkomsterna från alkoholbeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1885 föreslås att hemställer hos regeringen om att förhandlingar upptas med och överföra en väsentlig del av inkomsterna från alkoholbeskattningen till de organ som ansvarar för alkoholvården. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G3021888 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80 1888-1894 Motion 1979/80:1888 av m. fl. om genomförande av rekreations|ioiitiska investeringar som beredskapsarbete Med hänvisning tili vad som anförts i motion 1979/80:1887 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna att vissa strategiska projekt i de primära rekreationsområdena får genomföras som beredskapsarbeten med utökat statligt stöd. () () 1 1979/80.
mot · G302189 · 1980-01-11 00:00:00 — om förbud mot pälsdjur i skolorna har ej avgett någon rekommendation om införande av förbud mot pälsdjur i de svenska skolorna. En sådan rekommendation till kommunala myndigheter är behövlig med tanke på att pälsdjur är en av de vanligaste orsakerna till allergi hos barn och ungdom; skolplikten gäller ju även för barn och ungdom med allergiska anlag och besvär. Djurförekomsten i skollokaler är säkert inte så vanlig, men där den förekommer regelmässigt eller sporadiskt medför den ett stort onödigt lidande och frånvaro för ett antal elever. Med tanke på att det är så vanligt med djur i de svenska hemmen, vilket bl. a. utestänger många allergibarn från möjligheterna att besöka kamraternas hem, anser jag det vara befogat att barn med allergiska anlag och besvär får möjligheter att gå i skolan utan att behöva riskera att träffa på pälsdjur eller epitel av dessa djur från tidigare besök. Djur i skollokaler tas ofta med av obetänksamma vuxna. Barn klarar inte av att säga till en vuxen att avlägsna sig ur skollokalen med t. ex. sin hund. Allergibarnen måste få moraliskt stöd genom en central rekommendation. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att en central rekommendation utfärdas om införande av förbud mot pälsdjur i de svenska skolorna samt att dispens för ledarhundar därvid får sökas enligt särskild ordning.
mot · G3021890 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om införande av en statlig avgift på oinspelade kassettband Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1889 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder för införande av en avgift på tomkassetter i enlighet med motionens förslag. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G3021892 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökat utrymme för idrott i skolorna, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1891 föreslås att beslutar 1. att uttala att idrotten bör få ökat utrymme i skolorna i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att uttala att idrottsforskning bör införas som ämne vid högskolorna, 3. att uttala vad som i motionen anförts om utbildningen vid GIH och hos regeringen begära åtgärder i anledning därav. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G3021894 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1894 otn slopande av avdrag vid inkomstbeskattningen för kostnader för jaktarrende Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1893 föreslår vi att som sin mening uttalar att kostnader för företagens representationsjakt inte bör vara avdragsgilla vid deklaration. () ()
mot · G3021896 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1896 av m. fl. om ekonomisk ersättning vid oljeskador Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1895 hemställs att hos regeringen hemställer om ett åtgärdsprogram som innebär att den svenska lagstiftningen om ekonomisk ersättning vid oljeskador skärps. () BO () () () () () () ()
mot · G3021898 · 1980-01-24 00:00:00 — 1979/80 1898-1903 Motion 1979/80:1898 av ^Victorsson m. fl. om domänverkets upplåtelser av fiskerätt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1897 föreslås att beslutar att hos regeringen begära förslag om förbättrade förutsättningar för ett aktivt fritidsfiske genom att instruktionen för domänverket ändras så att sociala skäl blir avgörande för upplåtelser av fiskerätt till allmänheten. () AXEL () () () () ()
mot · G3021899 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1899 av m. fl. om expropriation för fritidsfiske, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1897 föreslås att beslutar att hos regeringen begära förslag om förbättrade förutsättningar för ett aktivt fritidsfiske genom 1. att möjligheter till expropriation och tvingande upplåtelser införs för allmänhetens fritidsfiske, 2. rätt till expropriation av fiskerätt av fiskevårdsskäl. AXEL () () () () () ()
mot · G302190 · 1980-01-11 00:00:00 — Motion 1979/80:190 av och om ökad utbildning av tandläkare, m. m. I motionen 1979/80:118, väckt av undertecknad, hemställs att skall besluta dels att antalet utbildningsplatser för tandläkare skall vara oförändrat /81, dels att regeringen får i uppdrag att i samband med budgetproposition lämna förslag om lokalisering av utbildningsplatserna för tandläkare. Bakgrunden till motionen var propositionen 1979/80:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /80, i vilken föreslogs att skulle bemyndiga regeringen att besluta om en minskning av antagningen till tandläkarutbildning med 50 platser . I motionen framhålls att det är en akut brist på tandläkare, vilken kan förväntas bestå . Speciellt kännbar är bristen i glesbygdsområdena. I är i medeltal av antalet tjänster vakanta. För glesbygdsområdena är andelen obesatta tjänster ännu högre, . Att i ett sådant läge minska tandläkarutbildningen är enligt min mening inte rimligt. Det krävs i stället en omfördelning av utbildningsplatserna. En utökning av antalet utbildningsplatser i skulle stimulera tandläkarrekryteringen till hela . I pågår f. n. planering för en om- och tillbyggnad av . Det är fullt möjligt att fr. o. m. 1981 öka antalet utbildningsplatser med 25-35 platser per termin. En sådan utökning skulle kompensera den nämnda minskningen. Att en ökning av utbildningskapaciteten i har stor betydelse för norrlänen understryks av en undersökning som för gjordes av studentföreningen i . I denna visas att mer än hälften av de tandläkare som utbildats i stannade i något av de fyra nordligaste länen eller återvände dit . En förnyad undersökning skulle av allt att döma ge ett liknande resultat. En sådan här utökning av tandläkarutbildningen i kommer naturligtvis att kräva en ökad patientström. På är man övertygad om att patientunderlaget kan . Således finns enligt vår mening goda motiv och förutsättningar i för att där fr. o. m. 1981 öka tandläkarutbildningen med 25-35 platser per termin. kan det bli nödvändigt att i landet reducera det totala antalet utbildningsplatser. Enligt vår mening bör en sådan minskning av utbildningen i första hand göras inom de regioner där tillgången på tandläkare är bäst. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att öka tandläkarutbildningen med 25-35 platser fr. o. m. 1981, med lokalisering av utbildningsplatserna till .
mot · G3021901 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att främja sysselsättningen i Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1900 hemställer att begär att regeringen vidtar åtgärder för att stärka sysselsättningen i . () . ()
mot · G3021903 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1903 om förläggning av viss industri till och kommuner Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1902 hemställs att uttalar att utvecklingen i och kommuner bör tillmätas betydande vikt inför regeringsbeslut kring plasmametoden för järnframställning, tillstånd för journalpappersbruk samt försöksanläggning för metanolutvinning.
mot · G3021904 · 1980-01-29 00:00:00 — Motion 1979/80:1904 med anledning av proposition 1979/80:77 om vissa ändringar i arvsoch gåvobeskattningen av livförsäkringar, m. m. I propositionen 1979/80:77 föreslås en utvidgad befrielse från arvsskatt för fria trossamfund som anordnar gudstjänster. Enligt nu gällande regler är det endast som riksorgan som åtnjuter denna befrielse. Motivet härför är att betraktas som ett statsorgan som utför vissa myndighetsåligganden. De kyrkliga församlingarna, de fria trossamfunden och övriga ideella organisationer åtnjuter bara befrielse från gåvoskatt. Motiveringen för den nu föreslagna utvidgningen är att uppnå likställighet mellan och de fria trossamfunden. Enligt min mening skapar man i stället en ny svårförklarlig orättvisa. Att riksorgan, såsom varande ett statsorgan, åtnjuter andra skatteregler än övriga samfund och ideella organisationer kan möjligen förklaras men att ideella organisationer i övrigt som anordnar gudstjänst skulle vara värdefullare än alla andra ideella organisationer är mera svårförståeligt. Beträffande skattskyldigheten för inkomstskatt, förmögenhetsskatt, gåvoskatt och realisationsvinstskatt har tidigare jämlikthet införts beträffande trossamfund och övriga ideella organisationer. Jag ser inget hinder varför inte en sådan likställighet skulle kunna införas också beträffande arvsskatten. I sitt betänkande 1978/79:55 hemställde skatteutskottet att regeringen skulle pröva om inte arvsskattebefrielsen kunde utökas till att omfatta alla de rättsobjekt som är befriade från gåvoskatt. Regeringen anser sig dock inte kunna gå med på ifrågavarande krav med motivering att avgränsningsreglerna blir för svåra. Enligt min uppfattning har frågan om avgränsningsregler lösts då man genomförde reglerna för gåvoskattebefrielse. Om det inte anses möjligt att göra utvidgningar av arvskattebefrielsen till de organisationer som är befriade från gåvoskatt, bör av rättviseskäl även den av regeringen föreslagna utvidgningen avslås. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar 1. att arvsskattebefrielse skall medges alla de organisationer som enligt 38 § AGL är befriade från gåvoskatt, 2. att - om yrkandet under 1 inte kan bifallas - avslå propositionen till den del den gäller arvsskattefrihet för trossamfund.
mot · G302191 · 1980-01-11 00:00:00 — 1979/80 191-197 Motion 1979/80:191 om ändrad sovvagnstaxa för handikappad För att underlätta för handikappade att åka i sovvagn på tåg, borde dessa ha möjlighet att till 2:a-klasspris erhålla tvåbäddskupé. När den ena maken är handikappad måste denna kanske ha hjälp av den andra maken. Men man har då ej möjlighet att åka i 2:a-klasskupé utan makarna måste färdas i olika sovkupéer. Det är också troligt att åtskilliga äldre par, även om de icke är direkt handikappade, skulle behöva den utökade bekvämlighet som sovplats i en tvåbäddskupé onekligen innebär. Men man avstår ofta från detta p. g. a. de större extrakostnaderna. bör därför överväga att då handikappad make behöver hjälp av den andre maken låta dessa erhålla en tvåbädds sovkupé för samma pris som i 2:a klass. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär en översyn av statens järnvägars bestämmelser om användande av tvåbädds sovkupé i 2:a klass för makar, då den ena är handikappad.
mot · G302195 · 1980-01-11 00:00:00 — Motion 1979/80:195 om civil bemanning på isbrytare och sjömätningsfartyg En fungerande sjöfart året runt på de svenska hamnarna är livsviktig för det svenska folkhushållet. En väl fungerande isbrytartjänst i de svenska farvattnen är en viktig förutsättning för en sådan sjöfart. Av naturliga skäl är isbrytningen särskilt viktig på de norrländska hamnarna med stränga vintrar, men det är ett generellt behov för i stort sett all sjöfart på svenska hamnar. Den svenska isbrytarflottan är i huvudsak bemannad med värnpliktig personal, vilket är till nackdel för en effektiv isbrytning. Den värnpliktiga personalen byts ut och kan därför inte besitta det yrkeskunnande och den erfarenhet som en civil besättning har. Man bör kunna ställa samma kompetenskrav vid bemanning av isbrytare som vid bemanning av fartyg inom handelsflottan, och det är viktigt att rekryteringen av personal till såväl sjömätning som isbrytning sker från erfaret sjöfolk. En civil bemanning av isbrytare ger också ökade sysselsättningstillfällen för anställda inom den svenska handelsflottan. För en effektiv isbrytning behövs också ett långtgående samarbete med våra grannländer, och särskilt viktigt är samarbetet med . De finska isbrytarna, liksom de flesta andra utländska isbrytarna, är bemannade med erfaren civil personal, och detta gör samordningen komplicerad med den svenska isbrytartjänsten som till övervägande del har militär personal. Isbrytningen är också att anse som en civil verksamhet som betjänar vår handelsflotta. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att de svenska isbrytarna och sjömätningsfartygen skall övergå till civil bemanning.
mot · G302196 · 1980-01-11 00:00:00 — Motion 1979/80:196 av om frånskilda invandrares rätt att få kvarstanna i har det förekommit flera uppmärksammade fall, där invandrarkvinnor på grund av skilsmässa blivit utvisade från vårt land. Efter skilsmässan från sin svenske make anses det ofta att invandrarkvinnan, även om hon har barn, saknar anknytning till vårt land. kan visserligen av humanitära skäl låta invandrarkvinnan i en sådan situation få stanna i , men detta sker dock inte automatiskt. Hon måste i stället själv skriftligt förklara vilket lidande hon kan få utstå om hon återvänder till sitt hemland. Intyg från sociala myndigheter kan också ändra på utvisningsbeslutet. Många av dessa invandrare kan inte svenska språket och vet inte vilka möjligheter de har att överklaga ett utvisningsbeslut. Många förpassas därför i tysthet till ett tragiskt öde i sitt forna hemland. En frånskild kvinna har i många länder mycket låg status. Som förhållandena nu är fortsätter därför många kvinnor att leva i olyckliga äktenskap bara för att få vara kvar i landet. En översyn av gällande bestämmelser på det här området måste därför ske så att frånskilda invandrare får större möjligheter att kvarstanna i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna när det gäller frånskilda invandrares rätt att få kvarstanna i .
mot · G302198 · 1980-01-10 00:00:00 — 1979/80 198-206 Motion 1979/80:198 av och i om ändrade villkor för svenskt medborgarskap i vissa fall Utländska medborgare från andra stater än de nordiska grannländerna kan f. n. vinna svenskt medborgarskap vistelse i . a. mot bakgrund av den förbättrade invandrarundervisningen menar vi att det finns goda skäl att sänka denna kvalifikationstid. att beslutar om ändring av 6 § lagen (1976:469) om svenskt medborgarskap enligt följande: 1. fyllt ; 2. eller, i fråga om dansk, finländsk, isländsk eller norsk medborgare, har hemvist här i riket; samt 3. för en hederlig vandel, kan på ansökan upptagas till svensk medborgare (naturaliseras). Fråga om naturalisation prövas av den centrala utlänningsmyndighet som avses i 3 § utlänningslagen (193). 1. fyllt ; 2. eller, i fråga om dansk, finländsk, isländsk eller norsk medborgare, har hemvist här i riket; samt 3. fört en hederlig vandel, kan på ansökan upptagas till svensk medborgare (naturaliseras). Fråga om naturalisation prövas av den centrala utlänningsmyndighet som avses i 3 § utlänningslagen (193).
mot · G302200 · 1980-01-10 00:00:00 — av m. fl. om forskning rörande miljöskydd m. m. vid utnyttjande av fasta bränslen Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:201 föreslås 1. att beslutar att hos regeringen hemställa om att förslag om medel till forskning rörande miljöskydd och negativa effekter vid tillvaratagande av fasta bränslen föreläggs , 2. att uttalar att medel enligt ovan bör anvisas inom ramen /statsbudget. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)