mot · G3021134 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. Republiken , som sedan ett drygt kvartssekel tillbaka lever under ett järnhårt auktoritärt styre, är ett av världens fattigaste länder. av befolkningen beräknas vara analfabeter, barnadödligheten är hög, arbetslösheten och undersysselsättningen är omfattande. Antalet paraguayaner som av ekonomiska och politiska skäl har lämnat landet uppskattas till ungefär en miljon, vilket betyder att mellan en fjärdedel och en tredjedel av landets befolkning lever i exiltillvaro. Trots att de mänskliga rättigheterna förtrampats, fackliga företrädare och politiskt oppositionella fängslats och torterats - många har dödats och ännu flera tvingats fly från landet - så har förhållandena i inte blivit lika uppmärksammade internationellt som vad gäller situationen i t. ex. grannländerna och . har blivit något av den glömda diktaturen. styrs av generalen , som regerar landet i kraft av en konstitution vilken bl. a. inneburit att undantagstillstånd permanent räder i landet för att upphävas endast vid de formella valtillfällena. Stroessnerdiktaturen har gjort beryktat bl. a. genom att landet upplåtits som tillflyktsort för nazistiska krigsförbrytare, av vilka en del också fungerat som regimens politiska rådgivare. står som de flesta andra latinamerikanska länder i ett starkt ekonomiskt och politiskt beroendeförhållande till . Relationerna mellan de båda länderna illustreras bl. a. av att Stroessner offentligt uttalat att han betraktar USA-ambassadören i som en medlem av sitt kabinett. Köttexporten, som spelar en växande roll för landets försörjning, kontrolleras av två multinationella företag, . och det engelska företaget . har dock börjat rikta en allt hårdare kritik såväl mot de totalitära inslagen i politiska styre som mot den omfattande smugglingen av framför allt narkotika. Resultatet av denna kritik synes ha blivit att landets repressiva apparat åtminstone tonats ner. Någon verklig liberalisering av den politiska situationen i landet tycks det emellertid aldrig ha varit fråga om. En stor del av ekonomiska resurser har koncentrerats till ett gigantiskt kraftverksbygge - Itaipu - i . Kraftverket, som uppförs i samarbete med , är avsett att bli en av världens största hydro-elektriska anläggningar med en kapacitet på 10 700 MW. Även om detta projekt kommer att något påskynda industrialiseringen av landet anses att kan komma att skörda de överlägset största ekonomiska 1 1979/80. vinsterna av detsamma. Enligt rapporter från den fackliga exilorganisationen bedrivs arbetet vid kraftverket som om krigstillstånd rådde, och enligt samma källa har mer än 1 500 arbetare avlidit på grund av brister i säkerheten och de hygieniska förhållandena. Existensen av oppositionella tidningar ger ett falskt intryck av att pressfrihet råder i . Dels är deras spridning relativt begränsad och dels är deras kritik av den nuvarande regimen endast indirekt. Enligt skulle dessa tidningar t. ex. aldrig våga namnge de generaler som sköter mångmiljonsmugglingen av narkotika, och cigaretter eller dem som övervakar tortyren av paraguayanska medborgare. Den oppositionella pressen i kan sägas ha frihet att påtala existensen av vissa orättvisor, men man saknar friheten att direkt tillskriva någon ansvar för denna orättvisa. Den politiska oppositionen i och utanför har länge varit svag och splittrad. Delvis torde detta sammanhänga med att flera oppositionspartier, däribland också det kommunistiska, varit underminerade av Stroessnerdiktaturens ganska effektiva säkerhets- och underrättelseapparat. Systemet går ut på att man använder sig av massarresteringar av totalt oskyldiga, och speciellt arresteringar av släktingar till misstänkta, brutal tortyr, falska anklagelser och bekännelser fyller den stora majoriteten av befolkningen med fruktan. Det faktum att det inte existerar någon stadsgerilla och att flygkapning och politisk kidnappning inte tycks förekomma i visar tydligt att Stroessners metod baserad på fruktan fungerar väl. Det bör också påpekas att straffet för sådan omstörtande verksamhet i till skillnad från andra sydamerikanska länder är ögonblicklig avrättning. Det sägs ofta i att folk utanför landet vet mer om vad som händer inne i landet än vad folket därinne gör självt. har målmedvetna insatser gjorts för att försöka bygga upp en motståndsrörelse mot Stroessnerdiktaturen. Den viktigaste rollen tycks därvidlag spelas av den fackliga rörelsen. Landets fackliga centralorganisation uteslöts ur FFI på grund av samverkan med . En exilorganisation har byggts upp under namnet CPTE (Confederacion Paraguaya de trabajadores en el exilio). bildades en regional gren för av CPTE. Den formella konstitueringen av denna organisation ägde rum i i , under närvaro av bl. a. den svenska landsorganisationens internationella sekreterare. I samma månad sammanträffade i stödkommittéer från tio länder för upprättandet av mänskliga rättigheter i . Sammankomstens syfte var att diskutera hur de internationella påtryckningarna mot Stroessnerdiktaturen skulle kunna skärpas och hur stödet till det paraguayanska folkets växande kamp för sina grundläggande mänskliga rättigheter skulle kunna ökas. Det torde sålunda stå klart att motståndet mot terrorväldet i växer. I kampen mot detta terrorvälde och för återupprättandet av grundläggande mänskliga rättigheter i landet får inte stå passivt. Vi har sällan tvekat att engagera oss mot förtryck och åsiktsförföljelse. Vårt internationella solidaritetsarbete har blivit mycket uppmärksammat och mötts med stor respekt. Vi finner det därför angeläget att den i FN och andra internationella organ aktivt verkar för att de demokratiska länderna skärper sina attityder mot och ökar påtryckningarna på regimen i att respektera de mänskliga fri- och rättigheterna. Regeringen bör också knyta kontakter med och stödja de demokratiska krafter som bl. a. i vårt land arbetar för att återinföra frihet och demokrati i . Med hänsyn till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande ett svenskt initiativ till ett ökat internationellt engagemang i syfte att återupprätta grundläggande mänskliga fri- och rättigheter i . () () () AXEL () HANS () i 1* 1979180.