ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3022069 · 1980-05-21 00:00:00 — Motion 1979/80:2069 av med anledning av proposition 1979/80:174 om transportstöd till m. m. I förslaget om transportstöd finns enligt min mening vissa brister. I propositionen sägs att den regionalpolitiska indelningen av landet i stödområden varit riktningsgivande för transportstödets geografiska avgränsning och zonindelning. De flesta kommuner i skogs- och Norrlandslänen tillhörande stödområde 3 har blivit inplacerade i någon av transportstödzonerna. Så har emellertid inte skett med kommunerna i . Något hållbart motiv till att inte inplacera de två nämnda kommunerna i transportstödzon finns inte i propositionen. Därför bör och behandlas på samma sätt som jämförbara kommuner i länet. I sammanhanget bör också nämnas att de aktuella kommunerna är i behov av olika regionalpolitiska medel för att bevara och utöka sysselsättningen. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar uttala att och kommuner inordnas i transportstödområdet.
mot · G3022072 · 1980-05-21 00:00:00 — med anledning av proposition 1979/80:175 om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m. Under tulltaxenummer 07.03 faller bl.a. saltad vild svamp, exempelvis kantareller. Här föreslås en tull om på värdet. Torkad vild svamp, exempelvis murklor, faller under tulltaxenummer 07.04C. Här föreslås en tull av . Vi har i ett företag, Borgens Konserver på , som i huvudsak baserar sin produktion av svampkonserver på importerad saltad eller torkad vild svamp. Företaget hade fram till en tullbelastning på dessa råvaror av /kg resp. /kg. En övergång till värdetullar om 10 resp. innebär en starkt ökad tullbelastning på företagets råvaror. Priset vid import av saltade kantareller ligger vid ca /kg. Den 10-procentiga tullen ger således en belastning av /kg mot tidigare /kg. Det är en sjudubbling av tullen. För torkade murklor slår värdetullen än hårdare. Priset vid import är ca /kg och tullen således /kg, mot tidigare endast /kg. Detta innebär en 60 gånger högre tullbelastning. Det bör framhållas att tullarna på saltad eller torkad vild svamp icke fyller något behov ur skyddssynpunkt, då den enda inhemska råvara som kan ersätta den importerade är färsk vild svamp. Tillgången på inhemsk sådan för industriell bearbetning är mycket obetydlig. Något skäl för att över huvud taget tullbelägga saltad och torkad vild svamp föreligger icke. Den kraftiga tullhöjningen på de insatsvaror Borgens Konserver således är tvingade att importera hotar företagets existens. Det kan visserligen sägas att det rör sig om endast 15 personer, men med hänsyn till det besvärliga sysselsättningsläget på är det viktigt att situationen icke förvärras. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att beslutar om tullfrihet för svamp (tulltaxenummer 07.03 och 07.04C), annan än champinjoner.
mot · G3022074 · 1980-05-21 00:00:00 — med anledning av proposition 1979/80:175 om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m. I proposition 1979/80:175 föreslås att värdetullarna för tomater och slanggurkor under en del av tullperioden kombineras med minimivikttullar för att ge ett bättre skydd mot lågprisimport. För tomater skall enligt propositionen värdetullen kompletteras med en minimivikttull av /lOO kg och med en vikttull av /lOO kg. För slanggurkor föreslås att den 20-procentiga värdetullen kompletteras med en minimivikttull av /lOO kg och /lOO kg . redovisar i sitt betänkande att dessa båda produkter upptar nästan en tredjedel av all växthusareal. Utredningen framhåller: Störningar i avsättningsförhållandena för dessa produkter medför därigenom allvarliga problem för hela odlingen i växthus. Det är därför enligt utredningens mening ytterst angeläget att åstadkomma ett verkningsfullt skydd mot lågprisimport för båda produkterna. Med denna bakgrund är det ytterst beklagligt att tulltaxeförslaget ej täcker de tider under vilka lågprisimport brukar förekomma. På s. 49 i propositionen redovisas för gurka medelimportpris . Av denna redovisning framgår att detta pris understeg /kg maj, , medan juli, hade ett genomsnittligt lägre importpris. Detta visar att import till onormalt låga priser förekommer , som kan variera . Lågprisskydd borde därför finnas under hela tullperioden, och framför allt är det nödvändigt 1/5-30/9. Den svenske tomtatodlaren hade ett ekonomiskt sett mycket svårt år med betydligt lägre medelpriser än och kraftigt ökade oljekostnader. Svårigheterna ökar också genom att EG subventionerar sin export av tomater. Denna subvention uppgick till per kg. Den svenska tomtattullen reducerades därigenom med . Det medförde att medelimportpriserna var mycket låga. t. ex. uppgick detta till endast /kg. Om man jämför fler år visar det sig att lågprisimport av tomater förekommer . Ofta döljs denna lågprisimport av ett högre medelpris under månaden. Dessa lågprispartier är emellertid mycket marknadsstörande och förorsakar ofta stor skada för den svenska tomatodlingen. En nödvändig förlängning av lågprisskyddet för tomater och gurka kan också ske, om man följer resultatet av de förhandlingar som ägt rum med EG. Som framgår av bil. 3 i proposition (1979/80:175) har man i bundit tullperioder med kombinerade värde- och vikttullar 16/431/10 för tomater och tiden 1/5-30/9 för gurka. Om man inte utnyttjar de få fördelar man fått i förhandlingarna med EG har dessa gett ett mycket dåligt resultat ur svensk synpunkt. Då blir det praktiska resultatet att man försämrar en del av de tullar som beslutades av 1978/riksdag och därutöver GATT-binder en del trädgårdsprodukter som är obundna. För att inte förhandlingsresultatet skall bli alltför oförmånligt ur svensk synpunkt bör därför GATT-överenskommelsen helt utnyttjas för gurka och tomater. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att i kapitel 7 av den föreslagna tulltaxan göra följande ändring av förslaget i proposition 1979/80:175: 07.01 Köksväxer, färska eller kylda B. gurkor 1. 16 april15 maj () HANS ()
mot · G3022075 · 1980-05-21 00:00:00 — med anledning av proposition 1979/80:175 om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m. En höjning av priserna på tomat och gurka gagnar inte landets konsumenter. att avslår de i proposition 1979/80:175 föreslagna tullhöjningarna.
mot · G3022078 · 1980-05-20 00:00:00 — med anledning av proposition 1979/80:181 om insatser för att underlätta nya löneavtal I propositionen 1979/80:181 föreslås bl. a. att regeringen bör tillskjuta budgetmedel så att de prishöjningar som föranleds av tillämpningen av jordbruksavtalet per i allt väsentligt kan undvikas, utom för socker och sockerbetor. En följd av detta förslag blir således att livsmedelssubventionerna ökar. Detta är dessvärre ett steg i fel riktning, eftersom siktet snarare borde ställas in på en stegvis avveckling av dessa subventioner. Det gäller särskilt stödet till kött- och fläskkonsumtion, vilket från både fördelningspolitiska och hälsopolitiska utgångspunkter har rent negativa effekter. Dels gynnar denna subvention grupper som redan har en hög levnadsstandard, dels leder den till att vi äter mer av födoämnen som redan överkonsumeras. Regeringens paket har legat till grund för parternas överväganden och bör därför inte förändras när avtal nu träffats. Inom ramen för det framlagda förslaget finns dock utrymme för vissa markeringar från sida. Det avgörande från löntagarnas och konsumenternas synpunkt är givetvis att de samlade utgifterna för de av jordbruksregleringen täckta livsmedlen blir i allt väsentligt oförändrade. Att hålla priset för varje enskilt varuslag oförändrat kan däremot inte vara något självändamål. En omfördelning inom ramen kan ske utan att den sakliga innebörden av det program som regeringen presenterade under avtalsrörelsen förändras. Mot denna bakgrund föreslås att de budgetmedel som skall tillskjutas för att kompensera väntade höjningar av jordbrukets försäljningspriser fördelas med hänsynstagande till fördelningspolitiska och hälsopolitiska mål. att som sin uppfattning ger regeringen till känna att det tillskott av budgetmedel som föranleds av tillämpningen av jordbruksavtalet per bör fördelas så att fördelningspolitiska och hälsopolitiska mål främjas.
mot · G40216 · 1980-10-22 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:6 om utbildning av piloter för den civila luftfarten m. m. I proposition 1980/81:6 om utbildning av piloter för den civila luftfarten m. m. föreslås att sådan utbildning skall komma till stånd och till viss del förläggas till . Förslaget i propositionen har föregåtts av en utredning, vilken förordade lokalisering till . Vid remissbehandlingen har flertalet remissinstanser varit kritiska mot utredningen och hävdat att kostnadsberäkning saknades i erforderlig omfattning. a. saknades kostnadsberäkningar för alternativen och , som också föreslagits som lokaliseringsorter. I samband med nedläggningen av flygflottiljerna i och beslöt att dessa två orter skulle ges kompensation för det bortfall av sysselsättningstillfällen som nedläggningen innebar. Utredningen synes inte ha beaktat riksdagsbeslutet eller ens försökt att värdera in denna faktor. Detta är uppenbara och allvarliga brister i utredningen. Dess värre synes propositionen vara behäftad med samma brister. Departementschefen har på s. 15 i propositionen fört ett resonemang om kostnadsberäkningen vid en förläggning till , resp. . Härvid anges att investeringarna vid förläggning till skulle bli ca 10 milj. kr., och de årliga drift- och kapitalkostnaderna beräknas till ca 29 milj. kr. Motsvarande siffror för t. ex. skulle uppgå till 25 milj. kr. resp. 31,5 milj. kr. Någon redovisning för hur dessa siffror framtagits redovisas ej i form av delposter. På s. 18 anger också departementschefen uppgifterna som relativt överslagsmässiga uppgifter! Det torde finnas allvarliga invändningar emot dessa uppgifter, och det måste anses otillfredsställande att skall fatta beslut på så vaga ekonomiska fakta. Således hävdas från kommun att investeringarna där i jämförelse med inte kan innebära så stor differens som uppges i propositionen (25 milj. kr. Det är emellertid angeläget att denna pilotutbildning snabbt kommer i gång. Vid riksdagsbehandlingen bör därför kompletterande uppgifter tas fram så långt detta är möjligt. I propositionen föreslås nu att utbildningsskedena C 1 och C 2 bör samordnas, varvid möjligheterna att förlägga utbildningen till annan ort än bör undersökas. Mycket talar för att denna del av utbildningen bör förläggas till . län har det i särklass lägsta antalet statligt anställda i förhållande till övriga län. Det förut nämnda riksdagsbeslutet om kompensation i samband med F 12:s nedläggning bör börja uppfyllas. har för verksamheten erforderliga och lämpliga lokaler och i övrigt outnyttjad kapacitet vid flygplatsen. har tillgång till fritt luftrum. Avståndet mellan och är inte längre än att ett eventuellt samutnyttjande av vissa lärarfunktioner kan bli möjligt. har tillgång till högskola. De av beslutade utflyttningsetapperna och 1973 har ej fullföljts i beslutad omfattning. Arbetsmarknadssituationen i och i län är sådan att en förstärkning bör ske. Med hänvisning till det anförda får vi härmed föreslå att beslutar att skede C 1 och C 2 av den civila pilotutbildningen förläggs till . () ()
mot · G40217 · 1980-10-22 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:18 med förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) m. m. I regeringens proposition 1980/81:18 föreslås att sekretesslagens 8 kap. 12 § utökas med en bestämmelse som avser att genom sekretess skydda enskildas intressen i samband med etiska kommittéers bedömning av biomedic.aska forskningsprojekt innefattande bl. a. klinisk läkemedelsprövning. Föredraganden framhåller emellertid i sin kommentar att sekretessen i detta fall inte bör inskränka meddelarfriheten och har därför givit 16 kap. 1 § en utformning, som gör åtskillnad mellan det nytillkomna stycket i 8 kap. 12 § och det föregående stycket. Regeringen har uppenbarligen avsett att icke försvåra den kliniska läkemedelsprövningen i vårt land. Det kan emellertid befaras att den risk för röjande av enskilds affärs- eller driftsförhållanden som den föreslagna utformningen av lagtexten innebär kan verka avhållande i fråga om genomförandet av utprövningen av nya läkemedel. För den skull synes inskränkningen i meddelarfriheten böra omfatta hela 12 § i 8 kap., ej blott dess första stycke. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att måtte avslå den i proposition 1980/81:18 föreslagna ändringen av 16 kap. 1 § i sekretesslagen. G. () i
mot · G40222 · 1980-10-21 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:182 om elevers och föräldrars medinflytande i skolan I proposition 1979/80:182 föreslås att rektor, innan beslut fattas i vissa frågor, skall samråda med representanter för elever och föräldrar. Samrådet kan också utvidgas till en skolkonferens, där även företrädare för skolans personal deltar. Frågor som kan bli föremål för samråd föreslås vara fördelning av medel inom skolan, schemaläggning, utformning av de fria aktiviteterna och friluftsverksamhet, ordningsföreskrifter, lokalanvändning, inköp av bäcker, inventarier och utbildningsmateriel. För låg- och mellanstadiets del skall samrådet endast gälla föräldrarna, om inte dessa kräver elevernas medverkan. Samråden skall enligt propositionen endast äga rum . Rektor äger ingen skyldighet att kalla till samråd i brådskande ärenden. Detsamma gäller om föräldrar/elever inte utnyttjar sin samrådsrätt. I propositionen förklaras inte hur samrådsförfarandet i praktiken skall genomföras, ej heller om samråd skall ske på dag- eller . Däremot slås fast att förslaget inte får innebära ökade utgifter för stat och kommun. kommunisterna, som under en följd av år krävt demokratisering av skolan, ställer sig positivt till utvidgat samarbete skolaelev/förälder. På vissa avgörande punkter är emellertid regeringsförslaget så oklart att vissa förändringar är nödvändiga. För det första: Det är orimligt att, som regeringen, ha som utgångspunkt att förslagets genomförande inte får medföra merutgifter för stat och kommun. Om samråd sker och/eller innebär att förälder tvingas söka ledighet från sitt arbete, bör kompensation utgå för förlorad arbetsförtjänst. Annars föreligger stor risk för att föräldrar av ekonomiska skäl utestängs från samrådet. För det andra: Såsom förslaget är utformat är det tveksamt, om det i praktiken kommer att innebära ett ökat medinflytande för föräldrar och elever. Samråden bör därför utvidgas och omfatta även elever från låg- och mellanstadiet samt genomföras oftare, minst en gång . Detta skulle möjliggöra ett mera meningsfullt och aktivt deltagande från elevers och föräldrars sida kring frågor som berör skolans vardag. För det tredje: Möjligheten för rektor att helt kringgå samråd bör utgå. Elever och föräldrar bör i stället garanteras rättigheten/skyldigheten till aktiv medverkan i skolans arbete. Vpk föreslår att detta skrivs in i skollagen för att åtminstone tillförsäkra ett formellt inflytande för elever och föräldrar. Med hänvisning till det anförda och med anledning av proposition 1979/80:182 hemställs 1. att uttalar att a) rektor bör vara skyldig att samråda med representanter för elever och föräldrar minst en gång , b) låg- och mellanstadiets elever bör vara representerade vid samråden, c) föräldrarepresentanterna bör erhålla ekonomisk ersättning för förlorad arbetsförtjänst vid medverkan i skolan, 2. att hemställer hos regeringen om en plan för hur elevers och föräldrars samverkan i skolan i praktiken skall genomföras. INGA (vpk) HANS (vpk) i (vpk) C.-H.
mot · G40223 · 1980-10-22 00:00:00 — med anledning av proposition 1979/80:182 om elevers och föräldrars medinflytande i skolan I proposition 1979/80:182 används genomgående samma uppställning av de två kategorier som förslagen gäller: från titeln och till slutet av texten placeras elever före föräldrar. Det måste anses anmärkningsvärt att inte föräldrarna nämns i första rummet. De är ansvariga som vårdnadshavare och fostrare av de unga. Den urgamla och beprövade principen med auktoritet och respekt för äldre åsidosätts tydligen nu ända upp på regeringsnivå. Skolans många problem på disciplinsidan bottnar till stor del i den samhällsprocess - delvis styrd från visst håll som önskar samhällsupplösning som förnedrar och ifrågasätter målsmäns och lärares ställning och betydelsen av den erfarenhet och insikt som en äldre generation besitter. Vad propositionen anför i stort om behovet om medinflytande från hemmens och målsmännens sida kan man instämma i. Ett alltmer omfattande samarbete mellan hem och skola är nödvändigt. Propositionen tar dock icke upp frågan om läromedlen. Det har på många håll konstaterats att föräldrar som haft önskemål och krav i fråga om böcker och annat material i undervisningen inte kommer någon vart. Enligt svensk lag har föräldrarna huvudansvaret för sina barns fostran, men deras möjlighet att på grund av detta ansvar påverka undervisningen av sina barn är i vissa fall obefintlig. I ett aktuellt fall detta läsår har föräldrar i en kommun protesterat mot läromedlen utan att deras aktion lett till resultat. Det gäller senast en lärobok och ett arbetshäfte i ämnet svenska i årskurs 7 i . I arbetshäftet förekommer svordomar i stor utsträckning. a. finns en dikt där det heter att svära är en ära. Dessutom finns det pornografiskt material av grövsta slag. De föräldrar som uppmärksammat detta anser att läromedel av detta slag saboterar deras fostran och strider mot hemmens anda och mot vad som av ålder i vårt land ansetts vara hyfsning och god sed. En nedbrytande verksamhet bedrivs inom skolans ram. Vid kontakt med skolmyndighet i kommunen lämnades dem svaret att läromedlen godkänts av en granskningsgrupp i SÖ. Ingen information lämnas från skolans sida till föräldrarna. Ingen möjlighet till samråd om inköp av läromedel har förelegat. Med smärta och besvikelse har man upplevt situationen att finna att barnen i skolan tvingas ta del av sådant som strider både mot föräldrarnas tro och mot svensk kulturtradition. Det hette tills att svärja är fult - nu har det blivit eller framställs som en ära. Reformen bör göra det möjligt för hemmen att få en insyn i skolans läromedelsval och utöva inflytande vid inköp av böcker. De allra flesta föräldrar i vårt land torde ha en sundare syn än den som kommit till uttryck vid granskning och godkännande av de läromedel som t. ex. används i årskurs 7 i ämnet svenska. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att föräldrar skall ha medinflytande vid val av skolans läromedel.
mot · G40224 · 1980-10-22 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:1 om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt, m. m. I årets budgetproposition (prop. 1979/80:100 bil. 5) presenterade regeringen en del av de förslag som utredningen om isolering inom kriminalvården föreslagit i betänkandet Avskildhet och gemenskap inom kriminalvården (SOU 1979:4). I proposition 1980/81:1 behandlar regeringen de lagändringsförslag som utredningen föreslog: om gemensamhet under arbete, möjlighet att få arbeta i enrum, användande av fängsel m. m. Liksom i budgetpropositionen kännetecknas regeringens förslag i proposition 1980/81 också av det kärva statsfinansiella läget. Åtgärder som utredningen och många remissinstanser bedömt som förutsättningar för de samlade åtgärderna föreslås skjutas till en oviss framtid. Effekterna av de föreslagna åtgärderna kommer därmed inte att bli dem som utredningen föreslog. Det blir en halvhjärtad åtgärd som kommer att lida av betydande brister. I proposition 1980/81:1 har regeringen frångått utredningens förslag att ärenden om avskiljande skulle få prövas av ett lekmannaorgan och föreslagit att ge de intagna möjlighet att få rättshjälp. Ingen av dessa åtgärder kan anses ha den ekonomiska betydelse att den av den anledningen bör övervägas i annat sammanhang. Utredningsförslaget om lekmannaprövning av isoleringsingripanden har prövats i två utredningar: den s. k. Alexandersonska i betänkandet Personalen vid kriminalvårdens anstalter (SOU 1977:76) och av utredningen om isolering inom kriminalvården i det betänkande propositionen behandlar. Utredningarna är samstämmiga i sin bedömning om behovet av en lekmannaprövning. Regeringen har valt att ytterligare pröva frågan i fängelsestraffkommittén, tillsatt så sent som . Detta innebär en ytterligare fördröjning av ett ställningstagande. Jag anser att frågan nu bör behandlas med förtur i utredningen. När det gäller utredningens förslag om möjligheten för intagen att få rätt till offentligt biträde medger statsrådet i propositionen att en sådan rättighet inte kan medföra annat än förhållandevis begränsade kostnadsökningar . Trots detta avvisar statsrådet förslaget av statsfinansiella skäl. Utredningens förslag om rätt för intagna till offentligt biträde har tillstyrkts av bl. a. och kammarrätten i och lämnats utan påpekande av en del remissorgan. De motiv utredningen anförde i sitt enhälliga förslag i denna fråga är så starka att bör bifalla förslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om lekmannaprövning av isoleringsåtgärder inom kriminalvården, 2. att intagna får möjlighet att få offentligt biträde i enlighet med förslaget från utredningen om isolering inom kriminalvården.
mot · G40225 · 1980-10-22 00:00:00 — Möjligheterna till vakthållning bör vara lika stora vid eventuell arbetsnedläggelse som vid arbete.
mot · G40226 · 1980-10-22 00:00:00 — mea anledning av proposition 1980/81:4 om riktlinjer för det militära försvarets fortsatta utveckling beslöt att anta det socialdemokratiska förslaget i fråga om det militära försvarets fortsatta inriktning (reservation 1 till FöU 1979/80:19). Motiven för det socialdemokratiska förslaget återfinns i motion 1979/80:482. Beträffande planeringsramen innebar det socialdemokratiska förslaget ett belopp av 66 285 milj. kr. Vi vill i detta sammanhang erinra om att regeringen i proposition 1980/81:20 lagt fram förslag om en minskning av utgifterna för militärt försvar, civilförsvar m. m. för nästa budgetår i storleksordningen 300 milj. kr. Regeringen har därmed bekräftat att besparingsmöjligheterna finns inom det militära försvaret. Vi kan också konstatera att det militära försvaret för innevarande budgetår kommer att förfoga över väsentligt mer medel än vad , på förslag av regeringen, beslöt . Enligt budgetprognos beräknas belastningen nu bli ca eller 1,2 miljarder mer än vad riksstaten upptar. Denna högre nivå, som beror av regeringens inflationistiska politik och som inte helt ut motsvaras av kostnadsökningar, kommer att innebära ökade försvarskostnader . Vi anser att bör vidhålla sitt beslut om inriktningen av det militära försvaret. Propositionen bär därför avslås. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1980/81:4. () () HANS () () () () () () () () () () () ()