mot · G302776 · 1980-01-22 00:00:00 — av och om den offentliga upphandlingen Från näringslivshåll har man på olika håll i landet initierat en debatt om den offentliga sektorns effektivitet. Med utgångspunkt i exempel från vissa kommuner har man hävdat att företagen kan effektuera olika arbetsuppgifter-fastighetsunderhåll, städning och renhållning m. m. ofta upp till 20 eller billigare än kommunerna själva. Eftersom den offentliga sektorns hela verksamhet av detta slag, inkl. nybyggnad, enligt uppgift uppgår till skulle alltså ett överlämnande av dylika arbetsuppgifter till fristående företag kunna medföra betydande besparingar för det allmänna och därmed för skattebetalarna. Den statliga upphandlingen sker enligt de bestämmelser som intagits i upphandlingskungörelsen. Genom frivillig anslutning från kommuner och landsting gäller i praktiken upphandlingsreglerna också för dem. I debatten hävdas emellertid med rätta att dessa regler alltför ofta och alltför lätt kan sättas ur spel, helt enkelt genom att både statliga och kommunala myndigheter producerar varor och tjänster i egen regi i stället för att upphandla från företag/entreprenör. De upphandlande institutionerna tillåter sig alltså att välja fritt mellan att följa lagstiftarnas intentioner eller att under olika motiveringar driva verksamhet i egen regi. Det är enligt vår uppfattning inte acceptabelt. Upphandlingslagstiftningens grundprinciper är affärsmässighet. Motiven bakom denna princip är mycket starka. De syftar främst till att garantera val av det förmånligaste inköpsalternativet och därmed den bästa användningen av skattebetalarnas pengar. När nu statliga och kommunala organ ändå i stor utsträckning driver med företagen konkurrerande verksamhet i egen regi borde det vara naturligt för dem att eftersträva en tillämpning av affärsmässiga principer. Detta tycks dock inte alltid vara fallet. Tvärtom tyder olika uppgifter på att kalkyler och kostnadsberäkningar som borde föregå - och även avsluta - egenregiverksamheten vanligen antingen saknas helt eller är ofullständiga. , som länge ägnat dessa frågor stort intresse, har t. ex. konstaterat - i skriften Entreprenad eller egen regi? att det inte är de ekonomiska övervägandena som i allmänhet styr valet av entreprenad eller egen regi. Från Svenska byggnadsentreprenörföreningens sida har man i fråga om egenregiverksamheten på byggområdet påpekat att effektivitetsprövningen omöjliggörs, eftersom man inte har några anbud att jämföra med och därför inte heller kan avgöra om anvisade medel används på förmånligaste sätt. (1974) och vid (1979) bekräftar att i vart fall kommunernas kontroll över sina kostnader vid egenregiverksamhet är mycket bristfällig. Det senaste inlägget i debatten om egen regi resp. upphandling har lämnats av mindre-företagens huvudorganisation . I frågor till och till ett antal kommuner har man bl. a. efterlyst praktikfall som kunde belysa verkningarna ekonomiskt av de val man i olika sammanhang träffat mellan de båda formerna egen regi och upphandling. Organisationen konstaterar att inte ett enda sådant praktikfall ännu har inkommit. Såvitt vi kan bedöma är de vittnesbörd vi åberopat här trovärdiga. Därmed står det klart att egenregiverksamheten i stat, landsting och kommuner bedrivs på ett sätt som inte är tillfredsställande utifrån upphandlingskungörelsens intentioner. För vår del finner vi bristerna i praxis allvarliga och föreslår därför att vissa nödvändiga åtgärder vidtas. Med hänsyn dels till egenregiverksamhetens väldiga omfattning, som ger avsevärda besparingsmöjligheter, dels till behovet av ökad sparsamhet med allmänna medel och dels till nödvändigheten av att koncentrera de statliga och kommunala resurserna till huvudområden som sjukvård, utbildning etc. anser vi att åtgärderna bör ges hög prioritet. Vi avser inte att här i detalj försöka precisera de åtgärder som bör komma i fråga. Enligt vår mening bör man emellertid pröva följande: o upphandlingslagstiftningen görs tillämplig också på kommuner och landsting, o ali egenregiverksamhet i såväl stat som kommun underkastas regeln om affärsmässighet, o offentliga organ bör i långt större utsträckning än f. n. använda sig av de administrativa och ekonomiska styrmedel som modern redovisning och kalkylering, bl. a. med datateknikens hjälp, numera kan erbjuda. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att anhåller att regeringen verkställer en översyn av frågan om offentliga organs upphandlings/egenregiverksamhet och framlägger förslag och rekommendationer syftande till en ekonomisk och effektiv verksamhet genom ökad upphandling från näringslivet.