mot · G3021174 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. Den allmänna inriktningen av regeringens ekonomiska politik präglar i hög grad behandlingen av de studiesociala frågorna i årets budgetproposition. Några reella förbättringar av vikt föreslås inte. Tvärtom lägger regeringen fram förslag om flera försämringar av de studiesociala förmånerna, t. ex. i fråga om medlen till vuxenstudiestödet och om inkomstprövat tillägg för barn till ensamstående. Typiskt nog gäller den enda av regeringen föreslagna förbättringen avskaffande av äkta-make-prövningen vid tilldelning av studiemedel, en åtgärd som enbart gynnar familjer med mycket god ekonomi. Vi kan inte godta den fördelningspolitiska inriktningen av studiestödet och lägger därför fram alternativ till regeringens förslag. 2.1 Särskilt vuxenstudiestöd, timstudiestöd och dagstudiestöd jämte administrationen av dessa stöd finansieras genom en särskild vuxenutbildningsavgift. Till denna avgift läggs även influtna skattemedel från de beskattade vuxenstudiestöden (vuxenstudiebidrag, timstudiestöd och inkomstbidrag). Avgiften är f. n. I budgetpropositionen föreslår nu regeringen att influtna skattemedel inte längre skall tillföras vuxenstudiestödet. Den nuvarande anordningen går tillbaka på kommittéförslaget (SOU 1974:62) Studiestöd åt vuxna och propositionen 1975:23. Utredningen föreslog bl. a. ett system med vuxenstudiestöd och utgick därvid ifrån att dessa medel skulle - sedan man beaktat att en del av medlen flöt tillbaka genom en beskattning till stat och kommun - nettofinansieras med en arbetsgivaravgift. Syftet var alltså att löntagarnas pengar helt skulle användas för sitt ändamål och ej till en del gå till beskattning. Principen godtogs också av , även om den tekniska konstruktionen i propositionen blev en annan. 1 denna (s. 206 f.) föreslogs nämligen dels att skatten på dessa medel, liksom för socialförsäkringarna, helt skulle tillföras statsverket, dels att ett bruttobelopp skulle tillföras budgetens utgiftssida för vuxenutbildningsändamål, motsvarande intäkterna från vuxenutbildningsavgiften och de influtna skattemedlen från de beskattade vuxenstudiestöden, dels att inflytande avgiftsmedel skulle tillgodoföras budgetens En jämförelse mellan å ena sidan angivelse i bilaga 12 om totalbelopp för vuxentubildningsavgiften och den därpå beräknade skatten och å andra sidan inkomstberäkning beträffande inflytande vuxentubildningsavgifter visar att både /79 och 1979/80 kommer man till slutsatsen att de skattemedel som tillgodoförts för vuxenutbildningsändamål rör sig om ca 50 milj. kr. I sammandraget av budgetförslaget anges dock summan till endast 35 milj. kr. 1979/80. Det korrekta beloppet för skattemedlen borde egentligen vara av storleken 100-125 milj. kr. Som motiv för regeringens ställningstagande anförs nu - förutom det statsfinansiella läget - att numera beslutat (prop. 1979/80:58, SkU 1979/80:20) att någon särbehandling inte längre skall ske i skattehänseende av vuxenstudiestödet. Det skall, liksom ersättning från sjukförsäkring m. m., ingå också i det kommunala skatteunderlaget. Detta argument är dock inte hållbart eftersom denna del av skattebeslutet inte åsyftat någon förskjutning mellan stat och kommun, vilket också beaktats i beslutet. Staten har nämligen genom ett höjt grundavdrag hållit sig skadeslös för (i varje fall i ett inledande skede) att kommunalskatt på sjukförsäkringsförmåner m. m. skall tillföras kommunerna och ej som statsverket. Det kan i varje fall inte vara rimligt att man på detta sätt berövar löntagarna de aktuella medlen. Regeringens förslag i denna del bör därför avslås. För nästa budgetår bör 40 milj. kr. tillgodoföras vuxentubildningsändamål av skattemedel. För de därefter kommande budgetåren bör en successiv höjning av detta belopp ske. Regeringen bör därför budgetproposition återkomma med erforderliga förslag i denna del. 2.2 I budgetpropositionen föreslås nu en utökning av antalet särskilda vuxenstudiestöd och en höjning av beloppen för tim- och dagstudiestöd. Det är viktigt att de stöd som tilldelas sökande är av sådan storleksordning att inte stora grupper av ekonomiska skäl avstår från att utnyttja stödformerna. Senast i motionen 1978/79:506 framhöll vi att timstudiestödet borde fastställas med beaktande av timersättningen för bl. a. skiftarbetare och andra med oregelbundna arbetstider. I annat fall får man inte de avsedda rekryteringseffekterna för just dessa kategorier av arbetstagare, vilket bl. a. LO och TCO framhållit. I detta avseende finns det fortfarande anledning att rikta invändningar mot regeringens förslag. Regeringen föreslår nu en uppräkning av timstudiestödet från . CSN har för sin del förordat en höjning till . och därvid hänvisat till att genomsnittlig timförtjänst på LO-SAF-området 1979 utgör . för dem som ingår i kontinuerlig treskiftsgång. Vi föreslår mot denna bakgrund en höjning till . för /81. Merkostnaden för vårt förslag i denna del blir avrundat 5 milj. kr. vid av regeringen beräknat antal timstudiestöd. En motsvarande höjning bör göras av inkomstbidraget inom dagstudiestödet, vilket bör fastställas till . CSN har föreslagit , regeringen . Ett lågt belopp för detta bidrag medför betydande problem för de fackliga organisationer som inte har tillräckligt medlemsunderlag för en bred cirkelverksamhet utan måste anordna internatkurser i stället. I dessa fall blir inkomstbortfallet en besvärlig fråga, och ett lågt belopp påverkar menligt rekryteringen. Detsamma gäller i fråga om internatbidraget som i propositionen föreslås till . Även här förordar vi en väsentlig höjning och föreslår att beloppet sätts till . Kostnadsökningen för dessa förslag kan beräknas till avrundat 10 milj. kr. vid det antal stöd som föreslås i propositionen. 2.3 Under det nya anslaget Vuxenstudiestöd m. m. budgeteras även medel för uppsökande verksamhet på arbetsplatser samt bidrag till utbildning av fackliga studieorganisatörer. a. den rapport som CSN redovisat och som i koncentrat återges i budgetpropositionen framgår både den betydelse den uppsökande verksamheten har och de svårigheter som möter vid dess genomförande. Verksamheten kräver omfattande personella insatser, och huvuddelen av kostnaderna faller därför på löner och övriga omkostnader. LO och TCO har för nästa budgetår begärt 27 milj. kr. till uppsökande verksamhet och 10 milj. kr. till planering m. m. samt utbildning av studieorganisatörer. I budgetpropositionen föreslås 26 resp. 9 milj. kr., varvid medel även förutsätts utgå till företagarorganisationerna; denna senare fråga behandlar vi under 2.4 nedan. Enligt vår mening är det viktigt att verksamheten kan bedrivas enligt de önskemål LO och TCO fört fram. Under anslaget Vuxenstudiestöd m. m. bör därför 27 milj. kr. avsättas för uppsökande verksamhet och 10 milj. kr. för planering m. m. samt utbildning av fackliga studieorganisatörer. Vi vill i detta sammanhang framhålla att det stopp för den kommunala vuxenutbildningens utbyggnad som regeringen nu föreslagit principiellt inte låter sig särskilt väl förenas med en aktiv uppsökande verksamhet. 2.4 Vuxentubildningsavgiften finansieras med en arbetstgivaravgift enbart på löntagarnas inkomster. Likväl genomdrev de borgerliga partierna vid riksdag att företagarorganisationerna (, , hantverks- och industriorganisation) skulle få medel för uppsökande verksamhet (anslaget F 5). Vid riksdag utvidgades detta till att dessa organisationer skall få medel för information om vuxenstudiestöd (anslaget ). Som vi framhöll i motionen 1977/78:540 vore detta förslag logiskt därest egenföretagarna hade att erlägga vuxenutbildningsavgift. Regeringens linje innebär att löntagarnas medel förbrukas för företagarnas ändamål. Vi noterar f. ö. att regeringen ännu inte tagit ställning till CSN:s utredning om timstudiestöd till bl. a. egenföretagare och införande av en särskild avgift för egenföretagarna. Att även egenföretagarna finge erlägga vuxenutbildningsavgiften skulle medföra att företagare och löntagare i lika mån bidrog till finansieringen av vuxenstudiestöden. Vissa praktiska problem behöver dock lösas innan denna ordning kan genomföras. Vi föreslår därför att under /81 medel ur de nämnda anslagen inte skall beviljas företagarorganisationerna. De bör i stället tillföras LO:s och TCO:s verksamhet. 2.5 Vi har i det föregående motsatt oss att de skattemedel som belöper på vuxenstudiestöd inte längre skall användas för vuxenutbildningsändamål. Vi har för nästa budgetår förordat att 40 milj. kr. av skattemedel beräknas för dessa ändamål. Våra förslag om förbättringar av timstudiestöd och dagstudiestöd samt medel för uppsökande verksamhet innebär att 17 milj. kr. I särskild motion kommer bl. a. förslag att läggas fram om att bidraget till studiecirklar höjs med /timme ytterligare utöver regeringens förslag, vilket medför ett ökat medelsbehov om 23 milj. kr. Av inflytande vuxenutbildningsavgifter och skattemedel bör som en temporär åtgärd ett belopp av denna storlek tillgodoföras anslaget Bidrag till studiecirkelverksamhet. I enlighet med förslaget i propositionen bör dock i övrigt det föreslagna avlyftet av 80 milj. kr. a. detta anslag godtas. bedrivs i särskilda former en grundutbildning av vuxna främst utlänningar - som inte kan läsa och skriva. Det är kommunerna som svarar för undervisningen. Till deltagarna utgår också en timersättning, vilken i budgetpropositionen föreslås bli . för den som har inkomstbortfall och . för övriga deltagare. Vi har i det föregående yrkat att timstudiestödet till vuxna skall höjas till /tim. Eftersom det bör råda likställighet mellan detta stöd och här angiven timersättning till den som har inkomstbortfall, bör timersättningen under detta anslag också höjas till . Detta medför en kostnadsökning med 0,5 milj. kr. Anslaget Timersättning vid grundutbildning för vuxna bör höjas med detta belopp. I propositionen föreslås även att en del av kostnaderna för timersättningarna skall finansieras med medel från vuxenutbildningsavgiften. Regeringen för härigenom in ett helt nytt ändamål inom ramen för vad vuxenutbildningsavgiften skall användas till. Vi kan inte godta detta. Grundutbildningen för vuxna får anses vara av en helt annan karaktär än vuxenutbildningen i övrigt; det gäller ju att ge främst invandrare de mest elementära grunderna som behövs för deltagande i utbildning och studier. Invandrarna skall inte behöva konkurrera med andra vuxna för att få sina grundläggande utbildningsbehov tillgodosedda. Förslaget kan också komma att få betydande konsekvenser för möjligheterna att utge vuxenstudiestöd i dess olika former med hänsyn till den förväntade ökningen av antalet deltagare i grundutbildningen för vuxna. Regeringens förslag i denna del bör mot denna bakgrund avslås. 4.1 Studiemedelssystemet har vad gäller förmånssidan varit i stort sett oförändrat tillkomst. De borgerliga partierna krävde års val i åtskilliga sammanhang betydande höjningar av förmånerna till de högskolestuderande. begärde också förbättringar vid föregående års riksdag. I regeringsställning har de utlovade förändringarna emellertid i stort sett uteblivit och egentligen avsett enbart den s. k. make-prövningen. Denna inställning präglar som nämnts även årets budgetförslag. 4.2 Eftersom det i avvaktan på studiestödsutredningens arbete inte kan väntas bli aktuellt med några genomgripande förändringar av studiemedelssystemet blir det desto mer angeläget att göra punktvisa förbättringar som är av särskild betydelse inom tillgängliga ramar. En sådan åtgärd är, som vi föreslog , en förändring av reglerna om storleken av fribeloppet för egen inkomst. Studiemedelssystemet medger att en studerande under ett kalenderhalvår kan förtjäna inemot . utan att studiemedlen reduceras (av basbeloppet). CSN har föreslagit en höjning av denna procentsats till (och motsvarande för deltidsstuderande). Regeringen har emellertid strukit detta förslag, vilket vi finner beklagligt med hänsyn till den vikt som ett höjt fribelopp har för dels en deltidsstuderande, dels möjligheten till feriearbete. Vi föreslår därför att fribeloppet höjs, lämpligen till av basbeloppet med motsvarande förändringar för deltidsstuderande. Kostnadsökningen härför beräknar vi till 17 milj. kr. 4.3 Som framhållits i det tidigare framförs som den enda egentliga förbättringen i budgetpropositionen ett slutligt avskaffande av hänsynstagande till makes inkomst och förmögenhet vid tilldelning av studiemedel. Detta är en åtgärd som är till fördel endast för en mycket begränsad studerandegrupp. Detta belyses av att någon reduktion av studiemedel inte sker förrän vid en inkomst av ca , och reducerade studiemedel utgår - vid ett barntillägg - ända upp till ca . (vid nuvarande basbelopp ). För den som ej får barntillägg blir motsvarande belopp . om jämställdhetsskäl givetvis kan anföras till förmån för regeringsförslaget, måste man likväl ta hänsyn till att det läggs fram i en budget som innebär flera försämringar för medborgare med väsentligt sämre villkor än den grupp det här är fråga om. Vi vill peka på t. ex. de föreslagna försämringarna av bostadsbidragen och de inkomstprövade tilläggen i studiehjälpen. Dessa försämringar drabbar främst barn till ensamstående föräldrar, dvs. som regel familjer där en kvinna har ansvaret för familjens försörjning. Därtill kommer att stora grupper av främst barnfamiljer och låginkomsttagare fått se sin levnadsstandard sänkt under de borgerliga åren. Vi motsätter oss därför av fördelningspolitiska skäl regeringens förslag. Det medför en besparing på 12 milj. kr. 4.4 I CSN:s anslagsframställning har frågan om en höjning av påminnelseavgiften vid studiemedelsavgiftens återbetalning tagits upp. Denna avgift har varit oförändrad sedan återbetalningssystemets start och uppgår nu till . Vi finner en höjning vara motiverad och föreslår att avgiften höjs till . Detta ger en ökad inkomst av 1,6 milj. kr., varav ca 1 milj. kr. 4.5 Våra förslag under detta avsnitt medför en kostnadsökning med avrundat 4 milj. kr. Anslaget Studiemedel m. m. bör höjas med detta belopp. 5.1 har uttalat sig för att tyngdpunkten i de förbättringar av studiestödet som skulle kunna göras borde läggas på studiehjälpen till elever i gymnasieskolan m. fl. I praktisk handling har det blivit mycket litet därav från de borgerliga regeringarnas sida. Det är tvärtom så, som tidigare nämnts, att det borgerliga regeringsförslaget innehåller väsentliga försämringar av studiehjälpen. Det inkomstprövade tilläggets betydelse som instrument för en rättvis rekrytering avtar därmed ytterligare. Vi kan inte godta denna utveckling. bör nu till regeringen upprepa ställningstagandet om en prioritering av studiehjälpen som gjordes (se SfU 1978/79:20). bör således göra ett tillkännagivande beträffande prioritering av studiehjälpen inför budgetarbetet /82. 5.2 Vi har tidigare framhållit nödvändigheten av omedelbara insatser för att komma till rätta med ungdomsarbetslöshetens problem. Sådana åtgärder framstår som än mer nödvändiga med hänsyn till de ekonomiska utsikterna och deras konsekvenser för sysselsättningen under det närmaste året. I en särskild motion kommer vi därför att upprepa våra krav på ett program för att ge ungdomen en starkare ställning på arbetsmarknaden. Inom ett sådant program blir också de studiesociala insatserna av stor betydelse. En väg att stimulera ungdomar till fortsatt utbildning efter är att förbättra studiestödet. Samhällets ekonomiska stöd till ungdomar i gymnasieskolåldern varierar också kraftigt beroende på bl. a. vem som anordnar utbildningen. Utgångspunkten i den reform vi föreslår bör vara att öka studiehjälpen till 16-19-åringarna genom utnyttja de finansiella resurser som frigörs vid en successiv övergång från beredskapsarbeten till varvad utbildning. Eftersom en stor generell höjning av studiebidraget är mycket kostsam och kanske inte leder till de önskade rekryteringseffekterna bör en studiebidragshöjning kombineras med förbättringar av de inkomst- och behovsprövade tilläggen i studiehjälpen. Yrkandet härom ingår i vår begäran om att skall godkänna riktlinjerna i vårt program beträffande arbete för ungdom. 5.3 Regeringen föreslår i budgetpropositionen att för barn som är omhändertagna för samhällsvård skall inte längre annan studiehjälp än studiebidrag (och förlängt barnbidrag) utgå. Förslaget innebär bl. a. att utgifter förs över från staten till kommunerna, vilket i detta fall också är prinicipiellt tveksamt med hänsyn till den rådande uppgiftsfördelningen på studiehjälpsområdet mellan stat och kommun. Skilda regler kommer också att råda mellan bostadstilläggs- och studiehjälpssystemen. a. dessa skäl avstyrks regeringens förslag. Ett bifall till vårt förslag medför en kostnadsökning med 0,9 milj. kr. 5.4 I budgetpropositionen föreslås uppseendeväckande försämringar beträffande det inkomstprövade tillägget, nämligen för studerande barn till ensamstående en sänkning av inkomstgränsen för oreducerat bidrag med . Det betyder, i ett läge när de lägre inkomsttagarna redan drabbats hårt, en minskning av den disponibla inkomsten med ca . Höjningen av månadsbeloppet med . är då en ringa hjälp. Även för övriga studerande med inkomstprövat tillägg kan man räkna med minskade eller i bästa fall oförändrade förmåner. Följden av regeringens förslag kommer att bli en ytterligare minskning av det antal studerande som får detta tillägg. Även om en inkomstprövning givetvis har sina nackdelar utgör denna del av studiehjälpen dock fortfarande en nödvändig del som ett av de instrument samhället förfogar över för att få den avsedda rekryteringen till gymnasiala studier. Vi motsätter oss därför regeringens förslag om att sänka inkomstgränsen för studerande med ensamstående föräldrar. För att undvika att ännu flera studerande mister sitt inkomstprövade tillägg bör inkomstgränsen för oreducerat bidrag för övriga studerande höjas till . Kostnaderna för dessa förslag beräknar vi till överslagsvis 0.6 milj. kr. 5.5 Våra förslag beräknar vi medföra en sammanlagd kostnadsökning om 1,5 milj. kr. Anslaget Studiehjälp m. m. bör höjas med detta belopp. Det torde få ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga förf attningsförslag. Hemställan avseende att 23 milj. kr. av vuxenutbildningsavgiften m. m. skall tillgodoföras anslaget Bidrag till studiecirkelverksamhet görs i särskild motion. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att 1. beslutar avslår regeringens förslag att skattemedel från de beskattade vuxenstudiestöden inte längre skall tillföras vuxenutbildningsavgiften, 2. beslutar att beloppet för timstudiestöd enligt studiestödslagen skall utgå med /tim. i stället för av regeringen föreslaget belopp om /tim., 3. beslutar att beloppet för inkomstbidrag inom dagstudiestödet skall utgå med /dag i stället för av regeringen föreslaget belopp om /dag, 4. beslutar att beloppet för internatbidrag inom dagstudiestödet skall utgå med /dag i stället för av regeringen föreslaget belopp om /dag, 5. beslutar att av anslaget Vuxenstudiestöd m. m. (F 5, utbildningsepartementet) skall . avsättas till bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser, 6. beslutar att av anslaget Vuxenstudiestöd m. m. skall . avsättas till bidrag till utbildning av fackliga studieorganisatörer m. m., 7. avslår regeringens förslag under anslaget m. m. (Fl, ) om att medel för information om vuxenstudiestöd skall utgå till företagarorganisationer, 8. avslår regeringens förslag under anslaget Vuxenstudiestöd m. m. om att medel för uppsökande verksamhet skall utgå till företagarorganisationer, 9 a. godkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften och de influtna skattemedlen från de beskattade vuxenstudiestöden för /81 används för att finansiera anslaget Vuxenstudiestöd m. m., 9 b. till Vuxenstudiestöd m. m. för /81 anvisar ett reservationsanslag av , 10. beslutar att timersättning vid grundutbildning för vuxna som har inkomstbortfall skall utgå med /tim. i stället för av regeringen föreslaget belopp om /tim.. 11. avslår regeringens förslag att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /81 används för att finansiera anslaget Timersättning vid grundutbildning för vuxna (F 6, ), 12. till Timersättning vid grundutbildning för vuxna för /81 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , 13. beslutar fastställa gränsen för fribelopp mot egen inomst till av basbeloppet, med motsvarande förändring för deltidsstuderande, 14. avslår regeringens förslag om förändring av reglerna för äkta-make-prövningen inom studiemedelssystemet, 15. beslutar att påminnelseavgiften fastställs till , 16. till Studiemedel m. m. (F 4, ) för /81 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . 17. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prioritering av studiehjälpen, 18. avslår regeringens förslag om slopande av viss studiehjälp till studerande som är omhändertagna för samhällsvård, 19. beslutar om de grunder för inkomstprövat tillägg som anges i motionen, 20. till Studiehjälp m. m. (, ) för /81 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . () () () () () () () () () () HANS () () () () () () ()