mot · G302367 · 1980-01-16 00:00:00 — av m. fl. om en allmän registrering av alkoholinköp Ungdomens alkoholvanor förändrades kraftigt under framför allt . Yngre flickor dricker ungefär lika ofta som pojkar i motsvarande ålder. Alkoholvanorna i olika ortstyper och socialgrupper har utjämnats. Urbaniseringsgrad och social klasstillhörighet är av mindre betydelse för ungdomens alkoholvanor. I sin doktorsavhandling skriver (1977) att en viss stagnation av ungdomens alkoholvanor får emellertid inte undanskymma det faktum att många ungdomar uppvisar relativt betydande alkoholvanor. Här följer några exempel: o av eleverna (årskurs 9, 1976) dricker alkohol i någon form. o Det är inte ovanligt att de äldsta grundskoleeleverna uppger relativt betydande kvantiteter per konsumtionstillfälle, o Drygt en tredjedel av pojkarna och en fjärdedel av flickorna uppger storkonsumtion åtminstone , o Ju mer man dricker av en dryck desto vanligare är det med en hög konsumtion av en annan dryck, o Det finns ett styrkt samband mellan å ena sidan alkoholkonsumtionens storlek och å andra sidan narkotikaerfarenhet, rökning, sniffningserfarenet och dålig skolanpassning, o Den yngre generationens beteende formas i betydande utsträckning av den aktuella alkoholkulturella miljön. (Uppgifterna ovan från , stencil 1978.) En känd norsk alkoholforskare, , summerar de senaste årtiondenas utveckling så här: Huvudintrycket synes vara att ändringarna i de ungas dryckesvanor visar stora principiella likheter med de förändringar som har förekommit i den vuxna befolkningen. Man kan antagligen i huvudsak se utvecklingen som ett uttryck för att ungdomen i varje tid har en tendens att anpassa sig till förhållandena i det vuxna samhället, men också att de påverkas av samma förhållanden som påverkar de vuxnas alkoholvanor. En given slutsats att detta måste bli att försök att förändra ungdomens alkoholvanor också måste omfatta försök att ändra de vuxnas alkoholvanor. De äldre måste alltså visa solidaritet med de yngre genom att avstå från alkohol. Därför är det nödvändigt att se till hela befolkningens alkoholsituation. Docent akademiska avhandling (1973) ger en rad viktiga fakta: o Barn till icke-konsumenter av alkohol är oftare icke-konsumenter. o Konsumtionsstorleken hos barn och ungdomar visar ett samband mellan föräldrarnas hållning till alkoholkonsumtion. Om modern eller fadern ej varit konsumenter under barnets uppväxttid, minskar sannolikheten för att barnen skall ha en stor alkoholkonsumtion, o Ju större den egna konsumtionen är, desto större är sannolikheten att man blivit bjuden på alkohol i föräldrahemmet, o Ju större den egna konsumtionen är, desto fler upplever föräldrarnas inställning till spritkonsumtion som tillåtande, o Ju större den egna konsumtionen är, desto har man gjort sin alkoholdebut, o Ju svagare alkoholdrycken är, desto tidigare sker debuten. (Uppgifterna ovan från Tom , 1973.) Tillgänglig forskning ger alltså gott stöd för att en markant minskning av den totala alkoholkonsumtionen måste leda till betydnde förändringar i ungdomens alkoholvanor. Det kan knappast råda något tvivel om att införande av skärpta restriktioner måste leda till avsevärda förbättringar, när det gäller ungdomens alkoholvanor. Att detta kan uppnås genom införande av en allmän registrering av alkoholinköpen är uppenbart. Ungdomens alkoholsituation är ett tillräckligt och fullgott skäl till att ta ett sådant steg. Solidariteten med ungdomen kräver det! Men en allmän inköpsregistrering betyder självfallet också att alkoholproblemen bland befolkningen i stort kan bli bättre. Langningen av alkoholdrycker till ungdom kan bekämpas effektivare om allmän inköpsregistrering införs. Ett av polisens stora problem, när det gäller att få fast langare, är bristen på bevis. Det är sällan man tar någon langare på bar gärning. Ett datasystem anknutet till en allmän inköpsregistrering ger information om när, hur ofta och i vilka kvantiteter en person har inköpt alkoholdrycker. Särskilt i storstäderna med många butiker skulle detta vara betydelsefullt. En allmän registering av alkoholinköpen ger markanta tillskott till alkoholens bekämpande. Åldersgränserna kan tillämpas effektivare, och langningen kan sättas åt bättre. Införs en allmän registering av alkoholinköpen, kan det med rätta uppfattas av allmänheten som en påtagligt skärpt attityd från samhällets sida gentemot alkoholkonsumtion över huvud taget. Det är en psykologisk vinst man får på köpet. En allmän inköpsregistrering kommer att leda till att den totala alkoholkonsumtionen pressas tillbaka och därmed alkoholskadorna. Det allra viktigaste med en allmän registrering av alkoholinköpen är att det kan leda till en radikal förändring och förbättring av ungdomens alkoholvanor. Ett sådant resultat ligger helt i linje med de intentioner som vägledde alkoholpolitiska beslut . Det skulle vara ett led i strävan att komma till rätta med vår tids största sociala och medicinska problem. Med anledning av det anförda vill vi föreslå att beslutar att en allmän registrering av alkoholinköpen skall ske i Systembolagets butiker. () () () HANS ()