mot · G302590 · 1980-01-24 00:00:00 — av och i om trådsändningar av radio- och TV-program Det viktigaste argumentet mot en fri etableringsrätt för radio- och TV-sändningar är det begränsade utrymmet i etern. Trots den tekniska utvecklingen på området torde det begränsade utrymmet i etern även vara ett tungt argument mot en helt fri etablering av radio- och TV-sändningar. Det finns emellertid andra metoder att distribuera radio- och TV-program än genom rundradiosändningar. Det vanligaste och kanske mest utvecklingsbara är att distribuera per tråd. Inte minst den nya optiska tekniken visar här stora utvecklingsmöjligheter. För trådsändningar av radio- och TV-program saknas de tekniska argumenten mot en fri etableringsrätt. Detta måste leda till att de yttrandefrihetsmässiga argument som talar för en fri etableringsrätt väger över när det gäller trådsändningar. De begränsningar som finns i nu gällande radiolag såvitt gäller trådradiosändningar bör alltså avskaffas. Det är alltså motiverat att omarbeta radiolagen på denna punkt. Det är vidare en självklarhet att även trådradiosändningar bör omfattas av radioansvarighetslagen. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att avskaffar de begränsningar i sändningsrätten som gäller för trådradio i radiolagen (1966:755). av m. fl. om ytterligare sekreterarhjälp åt riksdagsledamöter Få torde känna till under vilka förhållanden och riksdagsmännen arbetar. Mycket i den speciella arbetssituationen är en naturlig följd av funktion. Men åtskilliga andra inslag i arbetet följer ingalunda med någon naturnödvändighet av de uppgifter som åligger parlamentet. I flera avseenden skulle riksdagsarbetet kunna bedrivas mera rationellt till fromma både för riksdagsmännen och för landet. Förändringar i arbetsorganisation skulle kunna leda till kännbara förbättringar inte bara i stort utan också i detaljer. En sådan detalj som ingalunda är tillfredsställande är bristen på sekreterarhjälp i riksdagsarbetet. Visserligen har de olika partikanslierna assistans att erbjuda sina ledamöter, och dessutom finns centrala skrivbyrå. Men den dagliga assistansen, den fortlöpande hjälpen i olika angelägenheter saknas. I vilket annat arbete av motsvarande karaktär, det må vara på den offentliga eller privata sektorn, står man utan assistent? Det vore närmast pinsamt för , om det blev allmänt känt hur mycket arbete den enskilde riksdagsmannen tvingas lägga ner på rent kontorsarbete, tid som borde kunna utnyttjas för kreativt politiskt arbete, väljarkontakter, inläsning m. m. I det statsfinansiella läge vari befinner sig vore det inte rimligt att kräva ett par hundra nya tjänster för att kunna ge varje riksdagsman åtminstone en halv sekreterartjänst. I det nuvarande finns det dessutom knappast utrymme för en sådan personell förstärkning. En utbyggd service av detta slag borde därför lämpligen kunna förverkligas i samband med återflyttningen till det gamla . Förslagsvis kunde vart tredje eller vart fjärde rum planeras för sekreterare vilket skulle motsvara en sekreterare på varannan resp. var tredje ledamot. Det kan inte vara rimligt att låta den utomordentligt irrationella ordning som råder bli styrande för planeringen av framtida arbetsformer. I all synnerhet gör sig denna synpunkt gällande inför återflyttningen till ett riksdagshus som förhoppningsvis skall kunna fylla sin uppgift på ett förtjänstfullt sätt. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar att i lämplig ordning utreda möjligheterna att förstärka ledamöternas personliga sekreterarhjälp i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () () ()