mot · G302156 · 1980-01-10 00:00:00 — Motion 1979/80:156 av i om en ny aktiebolagslag Redan när den nuvarande aktiebolagslagen trädde i kraft stod det klart att den inte skulle komma att bli långlivad. Lagen var föråldrad när den antogs 1975 - något som ovanligt nog anfördes av föredragande statsrådet (), som i remissen till lagrådet anförde att den lag regeringen föreslog var verklighetsfrämmande och föråldrad. I den nya aktiebolagslagen har en rad i och för sig värdefulla putsningar i den gamla lagstiftningen gjorts. Bristerna är dock stora. Det mest anmärkningsvärda är att den nya aktiebolagslag som tillämpas inte på något sätt behandlar de anställdas rätt till inflytande i företagen. Det är symtomatiskt att redan under den nya aktiebolagslagens första år tvingades fatta beslut om avvägningen mellan medbestämmandelagstiftningen och aktiebolagslagen. Att aktiebolagslagen inte reglerar de anställdas rätt till medbestämmande i företagen innebär t. ex. att styrelsen är ansvarig inför bolagsstämman - där bara ägarrepresentanter sitter - men att några styrelsemedlemmar (de anställda) väljs av helt andra än bolagsstämman. Vår nuvarande aktiebolagslagstiftning är inte speciellt lämpad för att reglera en verklighet där de flesta kapitalägare inte lägger sig i företagens skötsel och där de anställda får laglig rätt till inflytande på företagens centrala beslut. Dagens aktiebolagslag reglerar främst frågor om relationer mellan olika grupper av kapitalägare och är därför föga anpassad till företagsdemokratiska krav. Detta kritiserades redan under remissbehandlingen av den aktiebolagslag som gäller. TCO ansåg t. ex. att lagen skulle bidra till att konservera ett ur arbetssynpunkt otillfredsställande förhållande för avsevärd tid framåt, medan LO menade att det är beklagligt att förslag till revision av aktiebolagslagen kunnat läggas fram utan att det innehåller väsentliga framsteg motsvarande de utbredda kraven på ett företags funktionssätt i fråga om insyn och medinflytande för de anställda. Också för att kunna förverkliga folkpartiförslaget om utbyggd styrelserepresentation i riktning mot en s. k. paritetsrepresentation, där kapitalägare och anställda bör ha lika representation i företagsstyrelserna, krävs en ny aktiebolagslag. Paritetsrepresentation skulle vara ett stort steg framåt i vad gäller löntagarnas inflytande i företagen. Inga beslut skulle därmed kunna fattas mot de anställdas vilja. Det skulle i lag slås fast att de stora företagens framgång är en gemensam angelägenhet för anställda och ägare. Det kan också påpekas att en grupp ledande företrädare för svensk företagsamhet inom ramen för och Samhälle för en tid sedan föreslog en revision av företagens ledningsorgan. Gruppen ville ha ett bolagsorgan där företagets olika intressenter (bl. ägare och anställda) skulle vara representerade. Själva bolagsledningen skulle utses av bolagsrådet. Också sådana förslag - som ansluter till vad som diskuteras inom EG - kräver en förändring av aktiebolagslagen. har samhällets krav på företagen ökat. Företagen har fått ökad offentlig redovisningsskyldighet. tyngs småföretagen av en lagstiftning, där lagstiftarna haft jätteföretagen för ögonen. Samma lag gäller för cykelreparatörer som för . En rad europeiska länder har en speciell bolagsform för små företag. Syftet är bl. a. att underlätta nyföretagandet. Med en sådan lagstiftning följer också fördelarna att samhällets krav kan anpassas till typen av företag. Självfallet måste omvärlden ställa långt större anspråk på insyn och medinflytande i jätteföretaget än i handelsboden. Det förefaller därför rimligt att vi i i lagstiftningen skiljer på småföretags- och storföretagslagstiftning. En utredning om s. k. andelsbolag las fram 1978 och remissbehandlades. Remissopinionen var genomgående positiv vad gällde behovet av en speciell småföretagslagstiftning, men vände sig mot den föreslagna formen. tycks relativt litet ha hänt. Detta är olyckligt. När en speciell småföretagslagstiftning införs är det också nödvändigt att aktiebolagsformen förändras för att bli bättre anpassad till de storföretag på vilka lagen kommer att tillämpas. Också en rad andra frågor skulle med fördel kunna penetreras i en ny aktiebolagslag, mer direkt inriktad på storföretagens situation: Frågan om rätt för olika intressenter att tillsätta revisorer i de största företagen. Ett avskaffande av den graderade rösträtten på aktier. Ökade redovisningskrav när det gäller sociala fakta. Det finns i ett dubbelt problem. Å ena sidan har vi en för låg nyföretagsamhet. Alltför få människor vågar satsa på ett eget företag. Ett av skälen är de administrativa bördor som lagts på småföretagen, ett annat den inskränkta handlingsfrihet som småföretagarna upplever sig ha. Det är angeläget att stimulera nyföretagandet. Då krävs också lättnader för de små företagen. Å andra sidan spelar ett fåtal, mycket stora, företag en allt viktigare roll i svensk ekonomi. Då har stat och kommun rätt till insyn men de har ingen beslutanderätt. Samhället har dock rätt till uppgifter som gör det möjligt att på en rad olika områden bedöma företagens effekter. Det är också viktigt att hindra att de riktigt stora företagen kommer att kontrolleras av en enskild kapitalgrupp. Detta dubbla problem talar för att vi i måste få en speciell storföretagslagstiftning - som bördorna för småföretagen lättas. Som inledningsvis anfördes råder stor enighet om att den nuvarande aktiebolagslagen inte kommer att bli långvarig. I frågesvar i både från statsministern och från justitieministern framhölls att det finns anledning att överväga en översyn av aktiebolagslagstiftningen, bl. a. mot bakgrund av utvecklingen när det gäller löntagarnas medbestämmande. Samma tankar har förts fram av LO och TCO. I svar på tidigare motioner med krav på ny utredning om aktiebolagslagen har lagutskottet anfört att tiden inte är mogen för ytterligare en utredning. Med olika nyanser har detta argument upprepats . Tiden har dock en tendens att mogna. Erfarenheter har vunnits av MBL. bolagskommitté har kommit med sitt betänkande. Utredningen om utländska övertaganden av svenska företag är också färdig. De tidigare anförda skälen mot ett tillstyrkande av motionen minskar därför successivt i styrka. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts i syfte att åstadkomma en ny aktiebolagslag i enlighet med vad som anförts i motionen. 1* 1979180.