ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021478 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80:1478 av om stödområdesindelningen i i arbetsförmedlingsdistrikt diskuterade vid sammanträde den nya indelningen i stödområden. Särskilt oroande ansågs vara att kommunerna placerats i stödområde 3. Nämnden konstaterade att om indelningen ställs i relation till arbetslösheten i förhållande till invånarantalet i resp. kommun, är en uppflyttning till stödområde 4 av alla kommunerna i distriktet väl motiverad. Arbetslösheten i hela landet motsvarar ett genomsnitt av drygt 12 arbetslösa per 1 000 invånare. För är motsvarande siffra 21,2 kvarstående arbetslösa och för hela Arvikadistriktet 23,5.1 kommun redovisades 621 kvarstående arbetslösa, vilket innebär 32,3 per 1 000 invånare. Bland länets kommuner som placerats i stödområde 4 redovisades t. ex. i 18,9, i 16,8 och i 17,7 kvarstående arbetslösa per 1000 invånare. För , dvs. den enda kommunen i länet som tillhör stödområde 5, redovisas 433 arbetslösa, motsvarande 27,6 per 1 000 invånare. De här beskrivna relationerna har bestått och väntas bestå med små förändringar. I förefaller dock utvecklingen gå i negativ riktning. I de berörda kommunerna, som förut tillhörde det allmänna stödområdet med bl. a. möjlighet till introduktionsstöd, upplevs en placering i stödområde 3 som en nedflyttning. Introduktionsstödet har inarbetats i det nykonstruerade sysselsättningsstödet, som kan utgå endast i stödområdena 4-6. En uppflyttning till stödområde 4 och därav följande möjlighet till sysselsättningsstöd kan förväntas verksamt bidra till att vända utvecklingen i positiv riktning. kommun i stödområde 4 har som nämnts en arbetslöshet motsvarande 18,9 arbetslösa per 1 000 invånare, medan för hela distriktet motsvarande siffra är 23,5. kommun är dessutom f. n. den i särklass mest arbetslöshetsdrabbade kommunen i . Arvikadistriktet svarar för av befolkning, medan arbetslösheten pendlat kring av länets siffror. Om dessutom hänsyn tas till ålderssammansättningen, med genomsnittligt fler åldringar än normalt, blir arbetslöshetssiffrorna än allvarligare.. Krav på uppflyttning av , och kommuner har framförts av kommunerna själva och av distriktsarbetsnämnden i arbetsförmedlingsdistrikt. Samma krav har ställts av länsmyndigheterna. Enligt min mening bör därför hela Arvikadistriktet hänföras till stödområde 4. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att regeringen vid översynen av stödområdesindelningen bör överväga att flytta , och kommuner till stödområde 4.
mot · G302148 · 1980-01-10 00:00:00 — Motion 1979/80:148 Den biokemiska industrins metoder för energibesparing och återvinning börjar nu uppvisa klara paralleller till cellens förfaringssätt, så mycket enklare, billigare och elegantare än de mänskliga fabrikernas. Man kan t. ex. fästa renframställda enzymer på partiklar eller membraner som tillåter både återanvändning av de aktiva molekylerna och en smidig produktåtervinning. Men den faktor som ger starkast fart åt denna enzymteknologis tillväxt är den mikrobiologiska genetiken. Den kan gå så till att ingenjörerna genom bestrålning eller behandling med mutagena kemiska ämnen ändrar på vissa cellstammar, så att man förändrar deras egenskaper och gör dem bättre lämpade som arbetsdjur åt människan. Man kan emellertid också åstadkomma motsvarande resultat genom att ta genetisk information, dvs. DNAmolekyler, från den ena sortens celler till den andra och därmed få fram helt människoskapade celler, i stånd att arbeta länge och få fram nyttiga mediciner, gödselmedel, energiråvaror eller födoråvaror. Det finns risker med denna teknik som givetvis måste övervakas, och de övervakas nu i . Men de är inte i sig själva värre än riskerna vid andra industrier. Däremot har enzymtekniken och biotekniken över huvud taget alldeles speciella möjligheter att bli till nytta för länder som är fattiga men som har en mycket stor potentiell produktion av biomassa. Med den nya biotekniken finns möjlighet att utnyttja detta billiga råmaterial enkelt, decentraliserat och utan behov av stora anläggningar. Andra användningsområden för enzymtekniken och den nya genetiken är att framställa vacciner, mot t. ex. kikhosta och kolera, som kan bli mycket billigare, effektivare och lättare att använda än dem vi lyckats producera. Vikten av att få fram nya, billiga och lättorganiserade sätt att bekämpa tropiska sjukdomar kommer tydligt fram när man betänker att världen totalt ger ut på sjuk- och hälsovård, men att av detta går till sjukhus och forskning i de rika länderna. Tropiska sjukdomar i fattiga länder får endast allt som allt. Det finns nu några framåtblickande och fantasirika förslag av svenska forskare (och ) som går ut på att man kunde bekämpa vitt utbredda barnsjukdomar i de heta länderna med hjälp av enzymer, genteknik - och militär personal! Det sistnämnda därför att militären i brukar vara de enda som har någon organisationsförmåga. Den borde alltså användas till att skydda liv, inte till att döda. Det som här nämnts är bara några exempel på hur den moderna biotekniken medför stora chanser och stora risker, kort sagt samhällsföränd ringar som bör förutses och övervakas. Jag föreslår därför att den delegation för DNA-teknik som har inrättats även får till uppdrag att medverka till att den genforskning som utförs i inriktas på behov av billig mat, medicin och energi snarare än på ytterligare förbättringar för de redan rika. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den inrättade delegationen för DNA-teknik medverkar till att hybrid-DNA-forskningen även inriktas på behov.
mot · G3021481 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1481 av m. fl. om ändring av lagen om anställningsskydd Ungdomsarbetslösheten är ett av dagens allvarligaste problem. Alla åtgärder som kan bidra till att skapa sysselsättning för ungdomar bör tas till vara. Vi har tidigare hemställt om en sådan ändring av 5 § i lagen om anställningsskydd att arbetsgivare skulle få möjlighet att , förslagsvis , anställa ungdomar på prov. F. n. föreligger denna möjlighet endast under förutsättning att överenskommelse härom träffats genom centrala kollektivavtal mellan s. k. huvudorganisationer. Sådana överenskommelser har inrymts i några kollektivavtal men tillämpas mycket restriktivt. Dessa möjligheter står emellertid inte till buds för det stora antal arbetsgivare - flera tusental - som står obundna av kollektivavtal. En generell rätt för alla arbetsgivare att provanställda ungdomar skulle bereda många arbetslösa unga människor sysselsättning. Intresset för och värdet av en sådan rätt till provanställning är väl dokumenterad från såväl arbetsgivarhåll som ungdomarna själva. En sådan ändring i lagen om anställningsskydd kan göras utan att fördröjas av ytterligare utredningar. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till omedelbar ändring av lagen om anställningsskydd i enlighet med vad som anförts i motionen. () () PER () () () (m) ()
mot · G3021482 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1482 av m. fl. om rätten att stå utanför arbetsgivar- eiler arbetstagarorganisation 17,8 och 9 §§ Lagen om medbestämmande i arbetslivet regleras frågan om arbetsgivares och arbetstagares rätt att organisera sig. Enligt 7 § avses med föreningsrätt rätt för arbetsgivare och arbetstagare att tillhöra arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation, att utnyttja medlemskapet och att verka för organisationen eller för att sådan bildas. Ovanstående regler har inneburit att vi fått starka organisationer på såväl arbetsgivar- som arbetstagarsidan med ett betydande inflytande i olika hänseenden. Otvivelaktigt har också denna centrering till ett fåtal starka organisationer inneburit en stabilitet på arbetsmarknaden. Men den svenska arbetsmarknaden består inte enbart av organiserade arbetsgivare och arbetstagare. Över en halv miljon av landets ca fyra miljoner arbetstagare har frivilligt valt att stå utanför de fackliga organisationerna. Och av drygt 300 000 företag har ca 200 000 frivilligt valt att vara utan kollektivavtal. Orsakerna till att så många företag och arbetstagare valt att stå utanför arbetsmarknadens organisationer är naturligtvis flera, men i ett demokratiskt samhälle är såväl rätten att vara med i en organisation som rätten att stå utanför densamma en demokratisk rättighet. Att sedan arbetsmarknadens organisationer arbetar för att förbättra just sina medlemmars villkor på arbetsmarknaden ligger helt i linje med organisationernas arbete i en demokrati. När det däremot gäller lagstiftningen skall denna utgå från alla medborgares likhet inför lagen oavsett en icke lagstadgad organisationstillhörighet. Därför måste också frågan om den negativa föreningsrätten, dvs. rätten att stå utanför avtalsslutande organisation, skyddas och regleras i lag. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lagstadgad negativ föreningsrätt. () () () () ()
mot · G3021483 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1483 av m. fl. om ytterligare tjänster till läns Enligt Ds A 1979:5 skall verksamheten vid de fr. o. m. inrättade arbetsmarknadsinstituten () främja tillträdet till arbetsmarknaden för arbetssökande med oklara eller begränsade arbetsförutsättningar och därvid särskilt företräda utsatta grupper, bl. a. handikappade. 1 förberedande och förebyggande syfte skall instituten verka för upplysning om dessa gruppers levnadsvillkor och deras betydelse för samhällsekonomin. I har inrättats ett i med filial i samt ett AMI-S med särskilda resurser för socialt handikappade i Ulriksfors. Filialen i motsvarar de resurser som, enligt tidigare lämnat underlag för anslagsäskanden från länsarbetsnämnden, avsåg den ambulativa verksamhet som i förväntades bedriva inom länet. Filialen i är ett välkommet tillskott för arbetsmarknadsinsatser i länets norra del och kommer när den väl etablerats att behövas för fördjupade förmedlingsinsatser där. Dock innebär inrättandet av filialen att kommer att reduceras i motsvarande grad, dvs. det blir ett trelagsinstitut i stället för som planerats ett fyrlagsinstitut med ambulation. På grund av de stora avstånden i - exempelvis (huvudort i ) , - är det mycket viktigt att länet tillförs ett arbetslag som kan resa till övriga delar av länet. Därför är det nödvändigt att tillskapa medel för ytterligare ett arbetslag, bestående av två arbetskonsulenter, en psykolog och en förmedlare, vid i för att ge möjlighet till fördjupade förmedlingsinsatser även i länets övriga delar. Med stöd av det anförda föreslår vi att anhåller att regeringen genom omfördelning av medel ställer erforderliga resurser till förfogande för ytterligare ett arbetslag vid läns . () ()
mot · G3021488 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1488 av m. fl. om information inom folkrörelser om invandrare Den ekonomiska kris som drabbar hela den kapitalistiska världen och som kännetecknas av massarbetslöshet, inflation och social utslagning håller på att fördjupas och förvärras. Den följs av en politisk kris där borgerliga och socialdemokratiska regeringar i sin oförmåga att hitta lösningar inom ramarna för det ekonomiska systemet skapar missnöje, politikerförakt och passivitet. Därmed skapas också grogrunden och gynnsämma förutsättningar för uppkomsten av missnöjesgrupper och fascistanstrukna partier, som i den ekonomiska krisens spår breder ut sig runt om i , genom att bl. a. utnyttja och underblåsa fördomar som rasism och främligshat. Också i blir klimatet allt hårdare efter hand som arbetslösheten breder ut sig. Denna utveckling medför att invandrarna i bemöts med hårdnande attityder; det finns klara tendenser till en främlingsfientlighet i samhället. I årets budgetproposition föreslås en höjning av invandrarverkets anslag för informationsverksamhet med 1,5 milj. kr. Vpk anser att det finns goda skäl för denna höjning. Vi anser emellertid också att myndigheternas insatser avseende information till svenska folket för att bemöta de främlingsfientliga attityderna har en begränsad räckvidd. De svenska folkrörelserna kan här komplettera myndigheternas information på ett utmärkt sätt. Precis så som biståndspolitiken har kunnat förankras genom folkrörelsernas insatser, kan folkrörelserna gå ut genom sina organisationer för att motverka fördomar och skapa vidgade kontakter mellan svenskar och invandrare. Detta gäller särskilt organisationer inom arbetarrörelsen med sin massförankring. Invandrarna som till övervägande delen tillhör arbetarklassen har gemensamma intressen med de svenska arbetarna och kan därför nås och påvärkas lättare genom de egna organisationerna, både på arbetsplatser och i bostadsområden. Därför delar vpk invandrarverkets bedömning av behovet av att inrätta en ny anslagspost för informationsinsatser genom folkrörelserna. Med hänvisning till det anförda föreslås att med ändring i propositionen 1979/80:100, bilaga 15, D 3. Åtgärder för invandrare beslutar anvisa . utöver regeringens förslag avseende informationsinsatser inom folkrörelserna. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G3021489 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om betalningen av ideella skadestånd enligt medbestämmandelagen Enligt gällande arbetsrättslig lagstiftning kan facklig organisation erhålla s. k. ideellt skadestånd av arbetsgivare i mål inför arbetsdomstolen. Det har visat sig att företagen endast i ett fåtal fall betalar dessa skadestånd. Orsaken till detta står delvis att finna i den konkursbenägenhet många arbetsgivare i denna typ av mål visar. Förhållandet innebär att respekten för den arbetsrättsliga regleringen av tvister urholkas. Regeringen har ett direkt ansvar för att arbetsgivare inte undergräver respekten för den arbetsrättsliga lagstiftningen. Det torde därför ankomma på regeringen att framlägga förslag om åtgärder för att effektivisera indrivningen av böterna eller förslag om ersättning enligt lönegarantin för den drabbade arbetstagarorganisationen. Med stöd av vad sålunda anförts får vi yrka att hos regeringen hemställer om skyndsam utredning och förslag i enlighet med motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G3021493 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1493 av i och om ytterligare personal till länsstyrelsernas naturvårdsenheter Arbetet inom länsstyrelsernas naturvårdsenheter har ökat starkt . Inte minst beror detta på att samhällets krav beträffande miljöskyddet skärpts. har också krav på ändringar i miljöskyddslagstiftningen förts fram. a. har miljöskyddsutredningen föreslagit att länsstyrelserna mera än skall handha förprövningen enligt miljöskyddslagen. På tillsynssidan föreslår utredningen också att länsstyrelserna t. v. får det direkta tillsynsansvaret över sådan miljöfarlig verksamhet som koncessionsnämnden tillståndsprövar. Utredningen anser vidare att länsstyrelserna behöver förstärkas med minst 15 tjänster för tillsynsverksamheten och med ca tio personer för den utökade provningsverksamheten på grund av föreslagna ökade arbetsuppgifter. Vidare konstaterar utredningen att ca elva årsarbetskrafter bör kunna frigöras vid i och med att verkets dispensprövning föreslås upphöra. Av budgetpropositionen (bil. 13) framgår att miljöskyddsutredningen bereds inom med sikte på att propositionen kan föreläggas . Vi vill emellertid redan i detta sammanhang förorda att det av miljöskyddsutredningen framlagda förslaget om en omfördelning av arbetskraften mellan och naturvårdsenheterna på länsstyrelserna förverkligas i den omfattning utredningen föreslagit. Sålunda bör i den takt som det är praktiskt möjligt länsstyrelsernas naturvårdsenheter under kommande budgetår förstärkas med ca tio tjänster genom minskning av personal. En omfördelning av länsstyrelseanslaget och anslaget till bör därvid ske. Det bör ankomma på regeringen att närmare fördela de personalresurser som kommer att tillföras länsstyrelserna enligt vår förslag. När den ovan aviserade propositionen om miljöskyddslagstiftningen avlämnats, kan det finnas anledning att återkomma till frågan om resursbehovet för naturvårdsenheterna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts om ytterligare personal vid länsstyrelsernas naturvårdsenheter. () ()
mot · G3021494 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1494 av i och om möjlighet till eldning med fasta bränslen De flesta människor är överens om att vi skall göra oss så oberoende som möjligt av ensidig energitillförsel och framför allt sådan från utlandet. Från beredskapssynpunkt är det särskilt viktigt att den direktverkande elvärmen försvinner i permanentbebyggelse. Därför bör bestämmelserna beträffande nybyggnad och mera omfattande ombyggnad i småhus och mindre flerfamiljshus med t. ex. högst sex lägenheter när det gäller permanentbebyggelse även omfatta kravet på en rökkanal för fastbränseanläggning. Kravet på sådana åtgärder förutsätts ingå i låneunderlaget. För flerfamiljshus och småhusbebyggelse, som är anslutna eller inom snar framtid kommer att anslutas till fjärrvärmeverk, bör undantag göras. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om sådan ändring i byggnadsstadgan och bostadsfinansieringsförordningen, att rökkanal för fastbränsleanläggning ingår i förutsättningen för erhållande av byggnadslov och för bostadslån för de i motionen nämnda fastighetstyperna. () ()
mot · G3021495 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80 1495-1503 Motion 1979/80:1495 av och i om inkomstprövningsreglerna för erhållande av bostadsbidrag I proposition 1979/80:100 hänvisas till att 1976 begärde ändring av inkomstprövningsreglerna gällande bostadsbidrag på så sätt att underhållsbidrag skulle påverka den bidragsgrundande inkomsten. Den föreslagna ändringen syftade till att bostadsbidragen bättre skulle avspegla behovet av stöd i förhållande till inkomst och försörjningsbörda. Föredragande statsråd har funnit att detta syfte kan främjas på ett administrativt enkelt sätt genom att inkomstgränserna för barnfamiljerna sätts olika, beroende på om det finns en eller två vuxna i familjen. För ensamstående med barn föreslås inkomstgränsen sänkt , vilket innebär att bostadsbidraget sänks med /månad. Inkomstgränsen för hushåll utan barn och för makar med barn föreslås därmed oförändrad, dvs. Denna förändring är inte invändningsfri ur rättvisesynpunkt. Exempelvis i fall där gifta eller samboende har barn för vilka de erhåller underhållsbidrag eller bidragsförskott påverkas inte - med föreslagen konstruktion - den bidragsgrundande inkomsten. Underhållsbidragen medräknas således inte om man är gift eller samboende men däremot om man är ensamstående. Principen att stödet skall ges i förhållande till inkomst och försörjningsbörda har därmed frångåtts. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att samma inkomstprövningsregler skall gälla för bostadsbidrag för såväl gifta som samboende och ensamstående. () ()
mot · G3021496 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1496 av Per m. fl. om utnyttjande av vattenkraften Möjligheterna att bygga ut vattenkraften begränsas bl. a. av vattenlagens tillåtlighetsregler i dess 2 och 3 kap. Dessa frågor prövas i normalfallet av vattendomstol. Tillåtligheten kan prövas av regeringen när det gäller företag som är av betydande omfattning eller ingripande beskaffenhet. Denna regeringens prövning utgår inte endast från de nämnda grundläggande tillåtlighetsreglerna utan innefattar även en bedömning av om hinder mot företaget anses föreligga utifrån allmänna planeringssynpunkter. har inom den fysiska riksplaneringens ram gjort bedömningar i denna del som innebär att sådant hinder anses föreligga i fråga om vissa särskilt angivna älvsträckor och områden. Regeringen följer dessa bedömningar. Regeringen skall emellertid göra en motsvarande prövning även när det gäller angiven typ av företag som inte omfattas av beslut. Utbyggnadsmöjligheterna begränsas ytterst av de tekniska och ekonomiska förutsättningarna. De företagsmässiga ekonomiska bedömningarna påverkas när det gäller små kraftverk av en möjlighet att få statligt stöd. I propositionen 1978/79:115 ingår förslag om att skall godkänna riktlinjer för energipolitiken bl. a. i fråga om vattenkraftens utnyttjande. Förslaget i denna del har ännu inte behandlats av . Till har aviserats en ny proposition om energipolitiska frågor. I den avlämnade propositionen ingår viss översiktlig redovisning av utbyggnadspotentialen. Enligt vår mening skulle det vara av värde om denna redovisning i kommande proposition kompletterades med då föreliggande uppgifter om utbyggnadsnivån inklusive lämnade men ännu inte utnyttjade tillstånd, möjligt tillskott från realistiska effektutbyggnader och omfattningen av sådana utbyggnadsprojekt som med någon sannolikhet kan komma att aktualiseras under en överblickbar planeringsperiod, allt i syfte att konkretisera underlaget för de beslut som kan komma att fattas i slutet av innevarande . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det förhållandet att senare kommer att ta ställning till även vissa grundläggande frågor om utnyttjandet av vattenkraften gör det olämpligt att f. n. ge tillstånd för väsentliga vattenkraftutbyggnader. Detta kan åstadkommas genom att som sin mening uttalar att regeringen inte bör slutligt pröva frågor om tillåtligheten av utbyggnadsföretag förrän tagit ställning till föreliggande och aviserade förslag i ämnet och de motionsförslag som då kan föreligga. Ett sådant uttalande skulle få karaktär av en temporär vidgning av nu gällande riktlinjer i denna del. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om a. behovet av vissa kompletteringar av redovisade uppgifter om vattenkraftens utnyttjande, b. uppskov med regeringens avgöranden av frågor om tillåtligheten av vattenkraftutbyggnad. () () () () () P. O. () () () ()
mot · G3021498 · 1980-01-25 00:00:00 — av och om markreservation för daghem För att stadsplanen skall godkännas måste den uppfylla vissa villkor. När det gäller plats för bilar är dessa mycket noga angivna. Det skall vara ett visst antal kvadratmeter parkeringsplatser per lägenhet. När det gäller att reservera mark för barnens behov, t. ex. för att bygga daghem och fritidshem, är skyldigheterna att planera betydligt mera allmänt uttalade. Då finns inte samma krav på att ett visst antal kvadratmeter skall reserveras för barnens behov. Därför kan man också finna, att även bostadsområden som rätt så planerats saknar utrymme för daghem som motsvarar behovet. Att planera för barnen är viktigare än att planera för bilarna. Vi föreslår därför att det tas in regler i byggnadsstadgan som anger hur mycket mark som skall reserveras för förskolor och fritidshem för att stadsplanen eller byggnadsplanen skall godkännas. Det är nödvändigt för att man skall kunna vara säker på att barnens behov beaktas tillräckligt tidigt i kommunens planering. Vi anser det nödvändigt att frågan om markreservation för förskolor och fritidshem behandlas med förtur i regeringens reformeringsarbete inom byggnadslagstiftningen. Det är viktigt för att inte praktiska hinder skall kunna fälla den plan som har fattat beslut om i vad gäller daghemsutbyggnaden. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av bestämmelser i byggnadsstadgan om markreservation för förskolor och fritidshem. () ()