mot · G302970 · 1980-01-24 00:00:00 — Vi upprepar därför de fackliga organisationernas och vårt eget krav på en samordnad planering för specialstålsindustrin. Det går inte längre att bara vifta bort ett sådant krav med allmänt tal om att planeringen är svår eller att endast företagen besitter kunskap om olika utvecklingsvägar. Antalet berörda företag är mycket begränsat, totalt nio stycken. Inom de enskilda produktområdena är antalet än mindre. Det är inga oöverstigliga svårigheter som skall övervinnas om bara viljan till aktiva insatser finns hos regeringen. De fackliga organisationerna kommer att helhjärtat bidra med sina kunskaper och erfarenheter. Vad som måste göras är en uppdatering av specialstålsutredning. Detta arbete måste självfallet ske i nära samverkan med de anställdas organisationer. Med detta underlag kan sedan en samordnad investerings-, struktur- och sysselsättningsplan utarbetas i samarbete mellan samhället, företagen och de anställda. Vi har i vår motion om skogsindustrin (1979/80:1027) närmare redovisat vad en sådan plan bör innehålla och hur den bör utarbetas. Vi har där bl. a. klargjort att det inte är fråga om någon detaljplanering. Denna senare planering skall ske i företaget och i samverkan mellan företagsledningen och de anställda. Avsikten är i stället att få en samordning av de beslut som berör flera företag, det gäller frågor såsom val av produktionsinriktning, större investeringar, samverkan i forskning, produktutveckling och marknadsföring etc. Det gäller också en planering av sysselsättningen för att ge de anställda trygghet och kommuner och regioner nödvändigt planeringsunderlag. bör begära att regeringen tar initiativ till en uppdatering av specialstålsutredning samt att regeringen utarbetar en samordnad plan för specialstålsindustrins utveckling. En första redovisning av planeringsarbetet bör kunna ges . Denna redovisning bör innehålla förslag till hur branschplaneringen skall organiseras och genomföras och hur den framtida utvecklingen skall initieras och styras. a. bör det klargöras hur ett system för fortlöpande information rörande marknadsutveckling, planerade strukturförändringar, lönsamhet, kapitalbehov och sysselsättning bör utformas. Det är vidare nödvändigt att statsmakternas roll i branschutvecklingen preciseras vad avser såväl planeringsarbetet som genomförandefasen. Vi vill i detta sammanhang peka på den mycket betydelsefulla roll som den av oss föreslagna struktur- och utvecklingsfonden bör kunna spela. För denna fond, som skall kunna dels delta i riktade nyemissioner från företagen, dels lämna lån till angelägna projekt, redogörs i vår motion om näringspolitiken (1979/80:1023). Redovisningen bör också ge klara besked om de krav som måste ställas på företagen. Som vi redovisat ovan har staten givit företagen mycket omfattande förmåner utan krav på motprestationer. En okontrollerad förmögenhetsöverföring har skett från skattebetalarna till företagens ägare. Detta får inte upprepas. Ytterligare statliga insatser skall inte göras utan att företagen på ett godtagbart sätt deltar i den nödvändiga samplaneringen i branschen och att ägarna tar sin del av ansvaret för den långsiktiga utvecklingen. Ett speciellt problem som kräver en snar lösning är specialstålverkens framtida råjärnsförsörjning. har fyra företag lagt ned sina masugnar för att i stället förlita sig på den osäkra råvarubas som kvalitetsskrotet utgör. är som bekant nettoimportör av skrot. Den internationella skrotmarknaden karaktäriseras av kraftiga konjunkturella variationer i utbud och priser. Alla länder har liksom exportrestriktioner för skrot av högre kvaliteter, vilket naturligtvis blir särskilt kännbart för importörerna i goda konjunkturlägen. Kvar finns nu endast en hytta, nämligen den i Spännarhyttan. Om inget görs är även denna masugns framtid i fara. Som en följd av denna utveckling stängs den ena gruvan efter den andra i . De fem berörda fackförbunden - , . , - skrev till regeringen och begärde omedelbara åtgärder. Flera utredningar - bl. a. en i industridepartementets regi - har framhållit att en samordning kring Spännarhyttan är angelägen för att trygga produktionen. Vi vill erinra om att vi tog upp detta problem redan i vår motion . Att fortsätta denna förhalning från regeringens sida är inte försvarbart. bör begära att regeringen tar erforderliga initiativ för att söka få till stånd en samlad lösning runt Spännarhyttan som ett metallurgiskt centrum för specialstålsindustrin. Som vi framhållit i vår motion om gruvindustrin (1979/80:1025) är detta en central fråga också för den mellansvenska gruvindustrin. Det ökade skrotberoendet inger som redan nämnts oro. Det är ett problem som berör hela branschen dvs. såväl handels- som specialstålverk, och som inte helt löses genom ett bättre utnyttjande av Spännarhyttan. Regeringen bör därför tillkalla en särskild utredning för att studera den framtida skrotbalansen och föreslå åtgärder som krävs för att trygga försörjningen. I vår motion aktualiserade vi också frågan om utvecklingen inom järn- och stålgjuteriindustrierna. Vi underströk att båda delbranscherna kämpade med svåra problem med en snabb utslagning av företag som följd. Vi kritiserade den dåvarande regeringen för dess underlåtenhet att ta sig an och söka lösa branschproblemen och vi krävde att omedelbara åtgärder skulle vidtas. Tyvärr avvisade den borgerliga riksdagsmajoriteten våra förslag. Vad gäller järngjuterierna var motiveringen att åtgärder var obehövliga då den konjunkturuppgång som inträffat kommer att underlätta för berörda företag att klara de långsiktiga problem som finns. Den bantning av branschen som är nödvändig sker sålunda bäst på naturlig väg. Vad avser stålgjuterierna hänvisade utskottsmajoriteten till det branschstöd som fanns genom strukturdelegationens verksamhet. Vi kan nu konstatera att de båda delbranschernas negativa utveckling fortsatt. Konjunkturuppgången har inte heller här på något avgörande sätt förbättrat situationen. Jämfört med steg produktionen marginellt. För stålgjuterierna var produktionen fortfarande endast hälften så stor som . För järngjuterierna var motsvarande andel knappt två tredjedelar. Antalet gjuterier har fortsatt att minska. lades ytterligare järngjuterier ned. Antalet stålgjuterier är nu nere i åtta stycken. har importens andel av den svenska gjutgodsförbrukningen fortsatt att öka. Vår åsikt att det var helt orealistiskt att förlita sig på att den förbättrade konjunkturen skulle lösa branschproblemen visade sig sålunda helt korrekt. Inte heller strukturdelegationen har i nämnvärd omfattning kunnat bidra till en positiv branschutveckling. Delegationen har medverkat i två samverkansprojekt. I det ena fallet lades ett stålgjuteri ned och produktionen tänktes överflyttas till ett annat gjuteri. Det kvarvarande gjuteriet fick dock aldrig någon del av den aktuella produktionen och även detta gjuteri läggs nu ned. Härigenom försvinner ytterligare en viss volym stålgjutgods som svensk produktion, då inget av de kvarvarande gjuterierna har tekniska möjligheter att tillverka så tunga produkter som det här är fråga om. Det andra projektet som delegationen stött tog man ställning till så sent som vid delegationens sista sammanträde . Projektet har ännu inte fått så fast form att det kan utvärderas. Det är t. o. m. osäkert om det över huvud taget kommer att genomföras. Sammantaget kan vi sålunda konstatera att de borgerliga regeringarna helt saknat industripolitik på gjuteriområdet. En livskraftig inhemsk gjuteriindustri är av stor betydelse för gjutgodsförbrukarna. Särskilt gäller detta i fråga om gods i korta serier och för mindre kundföretag, vilka har mycket svårt att ersätta svenska leveranser med import. Dessa problem blir nu alltmer framträdande. Det är oroande att de mindre och medelstora företagen i vissa fall på detta sätt får sin framtid hotad. Härtill kommer att utvecklingen inom en del produktområden är sådan att vår försörjningsberedskap har kommit att ifrågasättas. Vi upprepar därför vårt krav på planmässiga åtgärder för att främja utvecklingen inom järn- och stålgjuteriindustrierna. har industriverket arbetat med de båda delbranschernas problem. a. en rad delbranschstudier och överläggningar med företagen och de fackliga organisationerna har man funnit flera områden där det genom samordnade åtgärder anses möjligt att förbättra företagens konkurrensförmåga och utvecklingsmöjligheter. har också lagt fram förslag till åtgärder. förslag har dock regelmässigt avvisats av de borgerliga regeringarna. bör nu begära att regeringen uppdrar åt industriverket att utarbeta ett samlat program för järn- och stålgjuteriernas utveckling. Detta program bör därefter presenteras för . Arbetet bör ske i nära samverkan med överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Självfallet skall även såväl de fackliga organisationerna som företagen delta i arbetet. Med stöd av det anförda hemställs 1. att begära att regeringen lägger fram förslag för om en utvecklingsplan för , i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att sorn sin mening uttala att investeringen i profilerings- och distributionsanläggning samt kontor för i bör igångsättas , 3. att begära att regeringen tar initiativ till en förändring av ägarfördelningen i i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen angående en fortsatt samordning inom svensk handelsstålsindustri, 5. att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om utvecklingen av nya råjärnsprocesser, 6. att begära att regeringen framlägger förslag till en struktur-, investerings- och sysselsättningsplan för specialstålsindustrin i enlighet med vad som anförts i motionen, 7. att begära att regeringen redovisar resultatet av det hittillsvarande arbetet samt planerade åtgärder för att trygga sysselsättningen på bruksorterna, 8. att begära att regeringen tar initiativ för att på sätt som angivits i motionen trygga den svenska specialstålsindustrins råjärnsförsörjning, 9. att begära att regeringen tillkallar en utredning av stålindustrins skrotförsörjning i enlighet med vad som anförts i motionen, att begära att regeringen för presenterar ett samlat program för järn- och stålgjuteriernas utveckling. () () () () () () ()