mot · G302483 · 1980-01-21 00:00:00 — av m. fl. om sänkning av militärutgifterna De svenska statsfinanserna befinner sig i ett mycket trängt läge. Alla politiska partier är medvetna om detta. Från regeringen och framför allt från dess moderate ekonomiminister kommer ständigt uppmaningar om sparsamhet, inskränkningar och mindre krav på ökade löner och sociala förbättringar. Men det finns ett område, där nedbantningar i anslagen inte genomförs, där rödpennan gör halt och i stort sett allt beviljas. Det är inom det militära området. Militärsektorn beviljas som vanligt begärda medel och garanteras priskompensation enligt nettoprisindex, för nästa budgetår en liten nätt summa på i plus. Tar man då alls ingen hänsyn till det statsfinansiella läget inom försvarsdepartementets område? Jo, inom civilförsvarets område, där man har beräknade utgifter på omkring 400 miljoner, anser försvarsministern att utgiftsramen /81 bör tillfälligt minskas med 7 milj. kr. av statsfinansiella skäl (se budgetprop. 7 s. 279-80). (Det är inte dåligt!) Vpk kommer i särskilda motioner till innevarande att framföra sina synpunkter på fördelningen av medel till civilförsvaret och det ekonomiska försvaret. Det finns inte mycket att säga om militärkostnaderna i årets budgetproposition som inte har sagts förut. Favoriseringen av militärbudgeten i jämförelse med andra samhällsområden framstår tydligare . Det är tydligt att när man inom alla andra departement åläggs nedskärningar så kan försvarsdepartementet, när det gäller den militära sidan, räkna med att få vad det vill ha. Det är typiskt för en högerinriktad och reaktionär politik av det slag som har det stora inflytandet i regeringen, inom både ekonomioch försvarsdepartementen. Budgetpropositionen är också ofullständig, eftersom materielanslagen för samtliga försvarsgrenar brutits ut och inte behandlas. Detta hänger samman med att man inte kunnat bestämma sig för hur det svenska flygvapnet skall se ut och vilken roll det skall få i det samlade försvaret. Vpk har ända hävdat att flygvapnet fått alltför stor del av försvarsanslagen. Viggen-systemet är den verkliga gökungen i det svenska försvarsboet som omöjliggjort en nödvändig nyorientering. Vi ser nu verkningarna av flera decenniers felaktiga satsningar i det svenska försvaret, och omprövningen kommer att bli svår. Vpk hävdar fortfarande att en snabb avveckling av Viggen-systemet är den billigaste försvarsreformen och att den också medför minst svårigheter, när det gäller både ekonomi och trovärdighet. I avvaktan på den utlovade propositionen i dessa frågor anser vpk att de medel som avsatts för priskompensation i militärbudgeten bör dras in. De kan användas bättre på andra håll utan att vår nationella säkerhet därför kommer att sättas på spel. På måste den av vpk tidigare föreslagna omorganisationen av totalförsvaret genomföras. Det innebär nedskärningar av stora, dyra och tekniskt komplicerade vapensystem som flyg och pansar, ökade resurser till folkförsörjning och befolkningsskydd samt att försvarsansträngningarna mycket mer än nu inriktas på att minska sårbarheten i fredssamhället. Om inte samhället fungerar i fred, utan hotas av kollaps vid minsta störning, kommer det inte alls att fungera i krig. Den sittande försvarsutredningen bör, som vpk tidigare föreslagit, få tilläggsdirektiv om en nedtrappning av militärutgifterna så att får ett försvar som i sin inriktning och kostnadsmässigt motsvarar landets säkerhetspolitiska läge och som betydligt mer än tidigare prioriterar de samhälleliga sårbarhetseffekterna. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer att försvarskommittén får tilläggsdirektiv om nedtrappning av militärutgifterna, 2. att som sin mening uttalar att produktion och vidareutveckling av Viggen-systemet avbryts, 3. att med ändring av propositionen 1979/80:100 beslutar om en sänkning av militärutgifterna med 2 . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk)