mot · G402550 · 1980-01-01 00:00:00 — av m. fl. om utbildning anpassad till småföretagens behov I och med den s.k. småföretagspropositionen (1977/78:40) tog regeringen ett viktigt och stort steg för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling. Man tog där sikte på en lång rad olika aktiviteter, bl. a. sådana som syftar till att underlätta småföretagens tillförsel av riskvilligt kapital. Andra åtgärder har haft målet att förbättra mindreföretagens exportmöjligheter, stimulera den tekniska förnyelsen samt genom kurser höja utbildningsnivån i småföretagen. Det har fastslagits att den svenska industrin måste utvecklas och stärka sin internationella konkurrenskraft. Endast genom en kraftig uppbyggnad av vår industriella kapacitet och kompetens är det möjligt att förbättra vårt ekonomiska läge. 1 den satsningen på svensk industri ställs höga förväntningar på småföretagen. De genomförda insatserna har varit av bred karaktär. Statsmakterna har velat göra insatser på flera fronter för att stärka de svenska småföretagens situation. Några viktiga områden, bl. a. inom utbildningssektorn, saknades dock i propositionen. F.n. satsas stora resurser på att utbilda vuxna människor ute i företag, medan ingenting ägnas åt de unga människor som utbildas för att senare ta över ansvaret i dessa företag. Behovet av kompetenta människor är inte mindre i de mindre företagen än i de större snarare tvärtom. Med en ökad komplexitet i samhälle och näringsliv kommer det att ställas ännu högre krav på kompetens hos ledande personal i småföretagen. Med en god och avpassad utbildning som grund hos den unga generationen ökar också förutsättningarna för att ta till vara de möjligheter som samhället i övrigt erbjuder de mindre företagen. Man skulle sannolikt använda samhällsresurserna effektivare om kompetens och intresse för företagande byggdes upp redan under unga människors skolgång. Ungefär hälften av de i näringslivet sysselsatta finns i de mindre företagen (<200 anställda). Men det intressanta är att en väsentligt större del av sysselsättningspotentialen och tillväxtmöjligheterna finns i denna del av näringslivet. För unga människor har denna sektor av arbetsmarknaden varit relativt ointressant. Eftersom det ej funnits anpassad utbildning för de mindre företagen, har denna del fallit bort vid planering av studie- och yrkesinriktning. Man har valt yrke mera efter utbildningsmöjligheter än efter framtida arbetsmarknad. Framför allt de studerande som siktar på företagsledande befattningar har p. g. a. detta förhållande styrts bort från de mindre företagen. En annan viktig del av arbetsmarknaden för småföretagsutbildade utgörs av alla de organisationer, serviceföretag, konsulter, banker etc. som betjänar de mindre företagen. På den offentliga sektorn behöver utvecklingsfonderna, kommunernas näringslivsorgan och statliga utredningar rekrytera människor med småföretagskompetens. Inom utbildningssystemet och i synnerhet högskoleutbildningar är strukturen anpassad för större företag. Ju längre studierna avancerar, desto snävare specialisering. Denna typ av specialister får bara användning för sin kompetens i stora företag. De mindre företagen behöver generalister. Vid högskolan i drivs en lokal utbildningslinje med speciell inriktning på mindre företag. har vidareutvecklat och avpassat denna utbildning till civilekonomutbildningen. Småföretagsutbildningarna i och har snabbt blivit mycket framgångsrika bland såväl studenter som företag. Man kan konstatera att det går att göra en effektiv ekonomutbildning som passar de mindre företagen. Motivet till att dessa utbildningar har kunnat komma till stånd är främst enskilt initiativ. Inom utbildningsadministrationen har inledningsvis funnits en begränsad förståelse för en utbildningssatsning för de mindre företagen. Intresset ökar nu dock snabbt. Själva utbildningen innebär stor direkt hjälp i företagen. Studenterna, vilka som bas har en företagsekonomisk grundutbildning, förlägger halva sin studietid ute i företag. De arbetar närmast som inlånade VD-assistenter och har högskolans handledare till hjälp. Varje företag får ca , vilket innebär ett omfattande utvecklingsarbete i företagen. Kvaliteten på insatserna är mycket hög. Studenterna har som hjälp i arbetet handledare/lärare från högskolan. Studenternas företagsarbete kan vid utbildningstidens slut väl jämföras med mer professionella konsultinsatser. Inriktningen på arbetsuppgifterna är i första hand att utveckla företagen, exempelvis genom förbättring av ekonomisystem, produktutveckling, undersökningar av nya marknader, finansieringsanalys inför investeringar m. m. med att företagen genom sitt engagemang i utbildningen får stort eget utbyte, får studenterna en mycket gedigen utbildning i kombination med praktisk erfarenhet av ledningsfrågor i företag. De kan efter examen göra stor nytta som anställda. Vidare är utbildningen avpassad så att den utgör en god teoretisk grund för dem som avser att starta eget företag - ett intresse som väckts hos många av deltagarna. Erfarenheterna visar att denna typ och inriktning på utbildning möjligt bör utvecklas vidare och spridas till fler orter. Det skulle på ett mycket effektivt sätt hjälpa de mindre företagen. Genom framför allt påtryckning från näringslivets organisationer tog den avslutade inom UHÄ med småföretagsekonomi som s.k. fördjupningsalternativ. Det innebär att den nuvarande småföretagsinriktade utbildningen accepteras av UHÄ som ett angeläget specialområde inom ekonomutbildningen. Ställningstagandet innebar dock ingen större utvidgning eller ökad resurstilldelning för utvecklingsinsatser från UHÄ:s sida. Utbildningens inriktning och mål står helt i linje med regeringens ambitioner beträffande näringslivets utveckling. En hårdare satsning på denna typ av utbildning skulle vara en mycket effektiv hjälp för de mindre företagen, både . En högre prioritering av den småföretagsinriktade småföretagsutbildningen kräver dock ett samlat engagemang från flera departement (industri-, utbildnings- och i viss mån ). En effektiv utveckling av ovan diskuterade insatser och utbildning för näringslivet reser krav på några viktiga åtgärder: Den här typen av småföretagsinriktad högskoleutbildning i och utgör fett viktigt inslag i det regionala näringslivets utveckling. För hela landets näringsliv vore det i flera avseenden en effektiv satsning om liknande projekt kunde drivas på flera högskoleorter. Det har av experter bedömts rimligt att kunna driva sådan småföretagsutbildning på 7-8 platser i landet. Därmed skulle man ge totalt 200-300 mindre/medelstora företag en värdefull utvecklingshjälp av betydande omfattning. En mycket överslagsmässig kalkyl: 250 företag får vartdera innebärande totalt . Räknar man värdet av varje så lågt som /dag, motsvarar det 712 milj. kronors värde. (Vid en månadslön på . blir motsvarande belopp 9-10 milj. kr./år.) Insatsen är mycket effektiv och når direkt ut till företagen. Inga dyrbara organisationer behöver tillskapas. Uppläggningen är färdigutvecklad och prövad. Genomförande kostar knappast något extra, eftersom studenternas arbete är gratis. En snabb utbyggnad av denna utbildningsform är angelägen av såväl näringspolitiska som samhällsekonomiska skäl. I ett statligt näringspolitiskt program bör inriktningen av och prioriteringar inom ungdomsutbildningen ingå. Det har saknats. Det är exempelvis av stor vikt att utbildningsfrågor (ungdomsutbildning inkl. högskolorna) tas med i arbetet med den nya småföretagspropositionen. Ett effektivt sätt att bygga upp högskolekompetens kring de mindre företagens situation är att förlägga lämpliga forsknings- och utredningsuppdrag till de högskoleorter som vill satsa på småföretagsinriktad utbildning. Inom såväl den offentliga sektorn (SIND, utvecklingsfonder, länsstyrelser, STU etc.) som det privata näringslivets egna organisationer finns en mängd sådana arbetsuppgifter. De kan i högre grad än tidigare läggas ut på olika högskolor. Vid underhandskontakter med SAF, m. fl. organ finns ett uttalat intresse att stödja en sådan inriktning. En sådan verksamhet av angivet slag ökar knappast de totala kostnaderna. Det är närmast en fråga om omfördelning av arbete med mycket positiva bieffekter som följd. Under ett kortare uppbyggnadsarbete bör det finnas en speciell bevakning av de mindre och medelstora företagens behov inom utbildningssektorn. (Det finns ett påbörjat spontant sådant samarbete som lätt kan utvecklas till att fylla den uppgiften.) 1 en sådan projektgrupp bör finnas företrädare för dem som arbetar med småföretagsinriktad högskoleutbildning, UHÄ respektive Industridepartementet/SIND. SIND harju bl. a. till uppgift att främja de mindre företagens utveckling. Nära nog alla organ med näringslivsanknytning har speciella delegationer, råd, kommittéer etc. som skall bevakade mindre företagens intressen. Sådana organ finns inom industridepartementet, näringsutskott, , SAF etc. Det vore naturligt att det till utbildningsväsendet också kopplas en sådan arbetsgrupp. Denna borde tillsättas omgående för att kunna arbeta framåt. Det är ungefär så som torde behövas. Därefter bör ekonomutbildningen ha omorganiserats (enl. förslag), ett större antal småföretagsinriktade kurser utvecklats och den nya småföretagspropositionen färdigställts. Viktiga arbetsuppgifter för denna arbetsgrupp blir följaktligen att: Samla utvecklingsinsatserna för en småföretagsanpassad högskoleutbildning. En samordning mellan de olika högskolorna skulle kunna ge stora kostnadsbesparingar. Mycket dubbelarbete kunde undvikas. Hjälpa andra högskolor i gång med småföretagsinriktad utbildning. Vid behov bistå i arbetet med den nya småföretagspropositionen. Medverka till att fler utrednings- och forskningsuppdrag kring de mindre företagen sprids till de olika högskolorna. Kanalisera behov och synpunkter på den småföretagsinriktade utbildningen framförda från näringslivet och dess organisationer. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående 1. utbyggnaden av den småföretagsanpassade utbildningen, 2. ungdomsutbildningens roll och inriktning i en småföretagsinriktad näringspolitik, 3. förläggningen av forsknings- och utredningsuppdrag som berör de mindre företagen, 4. tillskapandet av en arbetsgrupp för att inom högskolesektorn tillvarata de mindre företagens intressen och påskynda utvecklingen av småföretagsanpassad utbildning. () ()