mot · G3021880 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1880 av m. fl. om åtgärder för att förbättra de äldres livssituation - De som inte har ATP och bara lever på folkpension måste ha det fruktansvärt, säger en nybliven folkpensionär, född . - Pensionärerna är en penningstark grupp, säger hon också. Vad dessa pensionärer inte vet och vad de flesta yngre människor också är okunniga om, är att av landets folkpensionärer eller 958 000 människor har helt eller reducerat pensionstillskott, dvs. de lever endast på folkpension eller har så liten ATP att de behöver pensionstillskott. innebar detta en månadsinkomst på sammanlagt . för ensamstående eller . av landets folkpensionärer lever därför inte alls på någon hög ekonomisk standard. Ett 18-årigt sjukvårdsbiträde får ca . kvar av sin lön, när skatten är dragen. Och hon hör till de lågavlönade i landet. Att därför tala om pensionärerna som en penningstark grupp som helhet är missvisande. Majoriteten av dem har ännu enbart så att det räcker för livets nödtorft. Detta gäller i synnerhet de ensamstående. Och många gamla är ensamstående. Det är därför som vpk i en annan motion kräver en utvärdering av ATP-systemet. Pensionärsundersökningen (SOU 1977:98) visade i siffror vad många mindre undersökningar, tidningsartiklar och böcker om den s. k. åldringsexplosionen, som publicerats , också visat. - Antalet äldre i andel av befolkningen ökar totalt i . 1976 var de 1,2 miljoner och 1980 1,3 miljoner. 1966 utgjorde de av befolkningen och 1976 och 1978 . - Antalet pensionärer är mycket högt t. ex. i - 1976 . I utgjorde de 19,5 och i , och av befolkningen. - Medellivslängden i ökar. Kvinnor lever i genomsnitt till , män till . - av kvinnorna i är änkor, ogifta eller frånskilda och lever ensamma. - Antalet pensionärer som arbetar har sjunkit kraftigt i åldrarna över 65. - De äldre bor sämre än befolkningen i stort. Mot bakgrund av de fakta som finns om pensionärers levnadsvillkor och livssituation i har vpk i andra motioner krävt förbättringar på flera områden, förutom, som redan nämnts, höjda pensioner och en översyn av pensionssystemet, även ökade anslag till för dess sociala och aktiverande fritidsverksamhet, detta mot bakgrund av den kunskap som finns om åldrandets psykiska problem. Ensamhet och brist på sysselsättning av meningsfull karaktär, efter ett långt arbetsliv, kan göra friska pensionärer sjuka. Kravet på sex timmars arbetsdag för alla förbättrar pensionärernas livsvillkor. Kortare arbetsdag innebär mindre förslitning och större möjligheter att under ett långt arbetsliv kunna bygga upp fritidsintressen, som kan göra pensionsåren till rika, meningsfulla och aktiva år. - Är man frisk och har intressen, kan man ha det underbart som pensionär, säger en 72-årig kvinna i . I vår generation är vi vana vid att leva sparsamt. - Det stora problemet är, när man blir sjuk. Då blir alla avgifter för sjukgymnastik, kurhem och annan behandling ekonomiskt kännbara. Då framstår också den nuvarande regeringens ovilja att lösa åldringsproblemens f. n. viktigaste fråga som djupt inhuman och orättvis. Det gäller hjälpen och vården av de äldre människor som inte längre klarar sig helt ensamma utan behöver en eller ett par timmars hjälp i hemmet per dag eller . Det gäller också och kanske främst alla de gamla som inte kan klara sig hemma med hjälp och som det inte finns plats för vare sig på långvårdskliniker, akutsjukhusens medicinavdelningar, mentalsjukhus, ålderdomshem eller pensionärshotell. Nedskärningen av antalet platser inom sjuk- och psykvård, som sedan regeringsskiftet ökat mycket kännbart, har skapat stora problem för sjuka äldre människor. - kostar det ofta ingenting för en pensionär att få hemhjälp. Problemet är att det inte finns tillräckligt med personal för hemvården. För litet personal, för många gamla och för få platser på institutioner av olika slag har gjort många äldre sjukas sista år svåra. De upplever, när de slussas från hem till sjukhus och tillbaka igen på grund av platsbrist, att ingen vill ha dem, att ingen bryr sig om dem. Sjukvårdskrisen, som har många aspekter, drabbar därför både sjuka och gamla. Men den drabbar också den personal som både på sjukhusens medicinska avdelningar och på långvårdskliniker skall klara av övermänskliga arbetsinsatser med för liten styrka. Sjukvårdskrisen drabbar också hemvårdens anställda, som får dra det tyngsta lasset när antalet vårdplatser skärs ned. - Sjukhusen ger oss extrajobb, säger hemvårdsassistenter och biträden. Det är de som skall ta hand om åldringar, förtidspensionerade, psykiskt sjuka, de som fått lämna mentalsjukhusen och alkoholproblematiker. Alla dessa grupper har rätt till hemvård vid behov. Nästan ingen av dessa hemvårdsbiträden orkar arbeta full tid. Det innebär att de redan låga lönerna blir ännu lägre men också att arbetet förblir ett genomgångsyrke för unga människor, ett extrajobb för studerande eller kvinnor, som endast vill arbeta . får ca 3 000 pensionärer hjälp av 600 hemvårdsbiträden på i , där landets mest åldringstäta församlingar ligger. Det betyder tjugo biträden på ca 100 pensionärer. Mindre distrikt och färre ärenden per hemvårdsassistent och biträdesgrupp är därför nödvändigt för att belastningen på personalen skall minska och hjälpen till pensionärerna kunna bli av bättre kvalitet. Att höja lönerna och skaffa lokaler för personalen skulle också förbättra hemvårdsbiträdenas arbetssituation och möjliggöra en mer permanent och stabil personalstyrka. Det skulle också innebära att yrket blev mera attraktivt och minska svårigheterna att rekrytera personal. Vpk anser inte att institutionsvården av friska äldre skall öka. Lösningen på lång sikt måste vara en minskad ålderssegregering i alla bostadsområden och kollektiva bostadslösningar, som underlättar för människor i de högre åldrarna att få bo kvar i sitt eget hem så länge det är möjligt. Mot bakgrund av det anförda föreslås* 1. att hos regeringen hemställer om ett åtgärdsprogram för att lösa den vårdkris som drabbar sjuka äldre människor, bl. a. innebärande statliga bidrag till landsting och kommuner för utbyggnad av vårdinstitutioner för sjuka, 2. att uttalar a) att de statliga bidragen till kommunerna för social hemvård bör öka, så att löner och brist på lokaler för personal inte hindrar rekrytering till yrket, b) att äldrevården bör föras in under samma huvudman, c) att institutionsvården för äldre friska människor i största möjliga utsträckning bör ersättas av små serviceenheter i bostadsområdena, d) att möjligheter undersöks att som alternativ till långvården öka satsningen på en mellanform av typ servicelägenheter för de äldre, som har stort behov av tillsyn utan att behöva sjukvård, e) att kommunernas satsning på en mer aktiverande inriktning av hemvården bör stödjas, f) att rätten till arbete även skall gälla de pensionärer som önskar arbeta, * Se även motion 1979/80:1881. g) att utbyggnaden av pensionärshotell bör ersättas med inrättandet av mindre serviceenheter i bostadsområden. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)