mot · G302373 · 1980-01-18 00:00:00 — av om lokalradions utveckling m. m. Från sida har vi alltid sett det som angeläget att verka för att en ökad lokal och regional förankring skall prägla den fortsatta utbyggnaden av . har ställt krav på en ökad regionalisering av programproduktionen inom radio och television. Betydelsen av en fortsatt decentralisering betonas även i det kulturprogram som partiet antog vid riksstämma. riksdagsbeslut om införandet av lokalradio betraktade vi som ett steg mot en ökad bredd och lokal förankring i eterverksamheten. underströk vi att frågan om en ökad geografisk balans i verksamhet inte därmed kunde anses löst. återstod åtskilligt att göra för att bygga ut den lokala och regionala verksamheten och skapa förutsättningar för ökad bredd och allsidighet i riksprogrammen. En decentralisering måste därför målmedvetet eftersträvas av . De målsättningar som sattes upp för lokalradion i propositionen 1975:13 och genom det efterföljande riksdagsbeslutet var mycket ambitiösa. Tilltron till den nya mediaformen var stor. Lokalradion skulle så allsidigt som möjligt spegla näringsliv, arbetsmarknad, utbildning, folkrörelser och kulturliv inom sitt område. Lokalradion skulle ge ökade kunskaper om kommunala frågor och stimulera till debatt. Partier, folkrörelser och enskilda medborgare skulle i olika former inom verksamhetens ram ges möjligheter att framföra sina synpunkter på kommunala och andra frågor. Ett mål var därför att lokalradion skulle utgöra ett forum för dialog mellan kommunala och andra förtroendemän samt medborgare. Det framhölls att en god kontakt mellan lokalradion och folkrörelserna kunde vitalisera samhällsdebatten och öka den politiska aktiviteten. I propositionen förutsattes att lokalradion skulle disponera en sändningstid och en medarbetarstab på i genomsnitt 14 personer i varje lokalradioområde. Betydande avvikelser borde dock kunna förekomma i fråga om både sändningstiden och antalet medarbetare. anförde i sitt betänkande (KrU 1975:6) att den genomsnittssiffra som angivits i propositionen inte fick uppfattas som en slutlig bedömning av det framtida personalbehovet. Vid kommande beräkningar av medelsbehovet kunde det komma att visa sig nödvändigt att utgå från en genomsnittligt större tilldelning av personal än som förutsatts i propositionen. Man kunde också enligt utskottet tänka sig att man till en början lät sändningstiden ligga lågt i förhållande till det beräknade genomsnittet för att successivt öka den i den takt resurserna medgav. Detta var en fråga som naturligen skulle komma till bedömning vid de årliga prövningarna av medelsbehovet. Vid behandlingen av regeringens proposition 1977/78:91 och inkomna motioner behandlade kulturutskottet ånyo frågan om hur utbyggnaden av lokalradion skulle ske. Utskottet anförde då (KrU 1977/78:24) att det var angeläget att lokalradioverksamheten tillfördes personella och ekonomiska resurser som gjorde det möjligt att successivt förverkliga de mål som sattes upp för lokalradion proposition och genom det efterföljande riksdagsbeslutet. Lokalradions uppgift att inrikta programverksamheten på lokal information i olika hänseenden betonades. Behovet av underredaktioner för att åstadkomma en länstäckande bevakning skiftade naturligen, framhöll utskottet, med hänsyn till resp. lokalradioområdes storlek och struktur och till produktionshuvudortens lokalisering. Enligt utskottets mening borde dock inte regering eller riksdag styra formerna för hur bevakningen i länen skulle anordnas. Detta uttalande beslöt att som sin mening ge regeringen till känna. Vid behandlingen av 1978/budgetproposition framhöll kulturutskottet bl. a. att utskottet delade den motionsvis framförda uppfattningen att lokalradion hade en viktig uppgift att fylla när det gäller att vidga yttrandefriheten och bredda den politiska debatten. Det var enligt utskottet angeläget att lokalradion inte av brist på resurser hindrades att pröva olika vägar att nå det mål som gäller för verksamheten. Önskvärt var att den fick möjlighet att genom olika åtgärder förbättra bl. a. den lokala bevakningen (KrU 1978/79:20). Även detta uttalande gavs regeringen till känna. I årets budgetproposition anför utbildningsministern bl. a. att i sin treårsplan har redovisat ett omfattande reformprogram för lokalradion. Enligt propositionen förutsattes inte något sådant reformprogram i ursprungliga ställningstagande, som innebar att lokalradiostationerna skulle få en genomsnittlig bemanning av 14 personer. I propositionen framhålls vidare att bemanningen nu ökat så att den genomsnittligt är uppe i 21 personer till följd av senare beslut och beslut om fördelningen av medel mellan de olika dotterbolagen. Mot denna bakgrund framhålls det i propositionen som angeläget att ambitionshöjningarna i radio- och TV-verksamheten inriktas på de mål som har angetts i riksdagsbeslut. Då detta uttalande föranlett skilda tolkningar vill vi betona att lokalradion bör ses som en viktig del i den decentralisering som bör eftersträvas inom verksamhet i dess helhet. Vi vill framhålla att det enligt gällande ordning är som moderbolag som fördelar medlen till de olika programbolagen, en fördelning som dock grundas på av statsmakterna uttalade riktlinjer. För att inte oklarhet skall råda finns det enligt vår mening skäl att framhålla att det är nödvändigt att vid sin medelsfördelning beaktar vad tidigare uttalat om loalradions utveckling. Lokalradion bör därför beredas utvecklingsmöjligheter som decentraliseringssträvandena ges ökat utrymme genom en utökad regional riksprogramproduktion inom riksradion och televisionen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalradions utveckling och medelsfördelning. () ()