mot · G302874 · 1980-01-22 00:00:00 — Motion 1979/80:874 av m. fl. om utbildning av fackliga skolinformatörer m. m. På grundval av den socialdemokratiska regeringens proposition om skolans inre arbete (prop. 1975/76: 39) beslöt att inrätta lokala och regionala planeringsråd för samverkan mellan skola och arbetsliv (SSA-råd) fr. o. m. (UbU 1975/76: 30). Regeringens förslag grundades bl. a. på en strävan att knyta skolarbetet närmare arbetslivet, vilket var ett av de utmärkande dragen i propositionen. På grundval av en särskild skrivelse från i (LO) och () föreslog följaktligen regeringen inför /78 att 2 milj. kr. skulle anvisas under anslaget Bidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet (E 9, ) för utbildning av organisationernas företrädare i SSA-råden. I propositionen 1977/78: 100 föreslog regeringen för / 79 ett fortsatt stöd till organisationernas utbildning av företrädare i SSA-råden med samma belopp som föregående budgetår. Stödet utvidgades till att också omfatta utbildning av organisationernas skolinformatörer. Efter hemställan från LO och TCO föreslog en ökning av anslaget med 4 milj. kr. Att samspelet mellan skola och samhälle och i synnerhet skolans kontakter med arbetslivet utgör ett väsentligt inslag i utvecklingen av skolan råder det numera allmän enighet om. Förändringar på arbetsmarknaden, i utbildningsväsendet samt i de ungas situation har i hög grad drivit på utvecklingen . Inte minst betonades detta vid ställningstagande till ny läroplan för (UbU 1978/79: 45, bl. a. s. 36, 44, 64). Det är mot denna bakgrund enligt vår mening en klar brist att regeringen i budgetpropositionen inte har föreslagit medel även för nästa budgetår för löntagarorganisationernas utbildning av skolinformatörer och företrädare för SSA-råden och yrkesråden. Inom LO och TCO kan detta endast uppfattas som en nedvärdering av organisationernas insatser på området. Socialdemokraterna kan inte tolka förslaget i budgetpropositionen på annat sätt än att regeringen inte är intresserad av att utveckla skolan i riktning mot ett fördjupat samarbete mellan skolan och arbets 1979/80: 874 LO:s och TCO:s skolinformatörer är tillsammans med SSAråden och de lokala yrkesråden en viktig del i detta arbete. har ställt sig bakom socialdemokraternas krav om fortsatt statsbidrag till denna verksamhet (UbU 1978/79: 34). Med undantag för i utbildningsutskottet avvisades regeringens förslag , att bidrag inte skall utgå efter /80, efter föredragning av statsrådet . Det framgår nu att den då avgivna moderata reservationen till utbildningsutskottets betänkande vunnit gehör även hos regeringen. I budgetpropositionen uttalar statsrådet (C 9. Bidrag till studie- och yrkesorientering m.m., ) att hon inte är beredd att beräkna statsbidrag till ytterligare utbildningsverksamhet. I motsats till den borgerliga regeringen vill socialdemokraterna stryka under den ökade betydelse som arbetsmarknadens parter har för att driva på utvecklingen av skolan. En rad åtgärder har också vidtagits för att i ökad utsträckning få med fackligt aktiva företrädare för arbetslivet i skolarbetet, vilket ställer stora krav på dessa. Så t. ex. innebär SSA-rådens tillkomst att skolan regelbundet samverkar även med representanter för löntagarna. Genom SSA-rådens arbete har också en aktivering av de lokala yrkesråden påbörjats. I beslut och anvisningar för försöksverksamheten med en för alla elever förstärkt och fördjupad arbetslivsorientering förutsätts vidare att även fackliga representanter medverkar i skolarbetet och, när eleverna vistas på arbetsplatserna, utanför skolan. I anvisningar från anges för ämnet arbetslivsorientering i gymnasieskolan att medverkan utifrån är värdefull. I ökad omfattning bereds också lärare och skolledare möjligheter till studier på arbetsplatser utanför skolan. Syftet är att ge underlag för arbetslivsfrågornas integrering i undervisningen. Som nämnts betonades i SIA-propositionen vikten av fackligt aktiva arbetslivsföreträdares medverkan i skolan. Det nya statsbidragssystemet ger också ökade möjligheter att avsätta medel för sådan medverkan. Erfarenheter visar att man i ett stort antal kommuner nu synes vara beredd att avsätta vissa medel för ersättning till skolinformatörer. I beslutet om ny läroplan för betonas vikten av att företrädare för arbetslivet kommer till skolan och berättar om sitt yrke. Därtill kommer att det är viktigt att den del av samhällsorienteringen som är facklig verksamhet behandlas metodiskt på samma sätt som annat undervisningsinnehåll. För detta erfordras planering mellan skolan och företrädare för de fackliga organisationerna. För ett direkt samarbete med skolans personal och elever har löntagarorganisationerna lokalt byggt upp en organisation med förtroendevalda som har huvudansvaret för direktkontakter med de enskilda 1979/80: 874 skolorna (skolorganisatörer). I detta kontaktarbete ingår bl. a. att efter skolans önskemål bistå med skolinformatörer som en resurs i undervisningen. Skolorganisatörerna svarar också för kontakter med de lokala fackliga organisationerna med syfte att stimulera till engagemang när skolelever vistas på olika arbetsplatser. För dessa insatser behöver löntagarorganisationernas kontaktpersoner med skolan utbildning. SSA-råden befinner sig i början av en utveckling mot ökade kontakter mellan skolan och arbetslivet. Om inte löntagarorganisationernas företrädare i råden kan ges utbildning för sina uppgifter, finns det enligt vår mening risk för att SSA-rådens verksamhet inte kommer att motsvara de förväntningar sorn samhället ställer på den. Detta gäller också de lokala yrkesråden. De har varit inskrivna i skollag och skolförordning tillbaka, men verksamheten har varit begränsad. Skolmyndigheterna har heller inte ägnat råden den uppmärksamhet de förtjänar. Genom SSA-rådens tillkomst har yrkesrådens verksamhet aktiverats så långt att man i många kommuner tillsatt dem, och verksamheten har kunnat påbörjas. som föreskrifter och anvisningar har utfärdats för SSA-råden har motsvarande skett för yrkesråden. Yrkesrådens verksamhet bör därmed kunna intensifieras över hela landet. Inte minst är detta önskvärt då yrkesinriktade kurser och utbildningar ökat kraftigt på grund av arbetsmarknadsläget för ungdomar. De fackliga organisationernas möjligheter att motsvara samhällets förväntningar är starkt beroende av samhällets beredvillighet att svara för de kostnader som verksamheten åsamkar organisationerna. På skolans område gäller detta utbildning av SSA-rådsledamöter, ledamöter i lokala yrkesråd och av fackliga skolinformatörer samt upprätthållande av lokal kontaktverksamhet med skolan. Om samhället i fortsättningen inte är berett att stödja organisationernas kontakter med skolan på samma sätt som skett, kan den uppbyggda organisationen komma att raseras. Socialdemokraterna är inte beredda att medverka härtill. Det arbete som organisationerna deltar i för att förbättra skolan bör självfallet också stödjas av samhället. Socialdemokraterna anser att det finns starka skäl för att besluta anvisa 2 milj. kr. för löntagarorganisationernas utbildning av skolinformatörer och företrädare i SSA-råd. I budgetpropositionen behandlas frågan under anslaget Bidrag till studie- och yrkesorientering m. m. och inte såsom tidigare under anslaget Bidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet. Vi föreslår att 2 milj. kr. tillförs det förra anslaget. Samma bestämmelser som under innevarande budgetår gäller för användningen av dessa medel bör även fortsättningsvis gälla trots att medlen anvisas under ett annat anslag. 1979/80: 874 Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att till Bidrag till studie- och yrkesorientering m.m. (C 9, ) anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . för löntagarorganisationernas utbildning av företrädare i SSA-råd och lokala yrkesråd samt fackliga skolinformatörer. () () () () () () () () () () () () ()