mot · G302488 · 1980-01-21 00:00:00 — av m. fl. om rättvisare social trygghet för kvinnor och män För den förvärvsarbetande har i socialförsäkringen genom pensionsförsäkringar, arbetsmarknadsförsäkringar m. m. byggts upp ett system av ekonomiska ersättningar som träder in vid ålderdom, arbetsskada, olycksfall, sjukdom, arbetslöshet m. m. Socialförsäkringen ger alla medborgare oavsett arbetsinsats eller inkomst ett visst grundskydd samt ger därutöver förvärvsarbetande vissa förmåner i förhållande till inkomsten, högst upp till 7,5 basbelopp. Arbete i eget hushåll med vårdnad av barn ger dock inte underlag för förmåner utöver grundskyddet. Andra försäkringsformer är arbetslivsförsäkringarna som utformats utifrån arbetstagaren i arbete eller som arbetslös. Inom de nordiska länderna har inletts ett samarbete rörande de egentliga försörj arproblemen. Detta gäller den del av lagstiftningen som faller utanför äktenskapslagstiftningen. lämnade en rekommendation till de nordiska regeringarna av följande innehåll: 1. att företaga en genomgång av ländernas rättsregler i syfte att avlägsna sådana bestämmelser som leder till olika behandlingar av män och kvinnor i försörj arhänseende; 2. att eftersträva ett likartat innehåll i försörjarbegeppet och såvitt möjligt ensartad praxis av detta jämte likartad syn på män och kvinnor i försörj arrollen och därvid knyta försörjningsskyldigheten till barnen; och 3. att utforma socialförsäkringssystem i de nordiska länderna så att den som i sitt hem har vård och tillsyn av små barn, sjukliga åldringar, andra sjuka eller handikappade kommer att omfattas av systemen. Dessa problemställningar är givetvis av stort intresse ur den hemarbetandes synvinkel. De regler som antingen direkt eller indirekt leder till att män och kvinnor behandlas olika som försörjare är nämligen ofta till nackdel för de hemarbetande, vilka alltjämt i första hand är kvinnor. En speciellt otrygg situation har den hemarbetande i och med att hon i sin roll som hemarbetande icke bygger upp ett eget pensionsskydd. Den förvärvsarbetande makens kontantinkomst skall enligt lagen användas för den gemensamma hushållningen och barnens uppfostran samt för tillgodoseende av vardera makens särskilda behov. Andemeningen har härvid varit att, även om den ena maken är hemarbetande, båda skall leva på samma ekonomiska standard. En del av den förvärvsarbetandes löneförmån är den pension denne bygger upp under sin yrkesverksamma tid. Oavsett om den till tjänsten knutna pensionen är en pension enbart enligt lagen om allmän försäkring eller därutöver - enligt statliga eller kommunala pensionssystem eller enligt den privata sektorns särskilda system är det en pension med inbyggt familjepensionsskydd enbart för den förvärvsarbetande. Detta innebär att den hemarbetande har ett pensionsskydd genom makens familjepension endast så länge hon är gift med honom. Rätten till änkepension upphör vid skilsmässa. Detta gäller även änkepension från arbetskadeförsäkringen. Jämlikt lagen om allmän försäkring förlorar en änka, om hon gifter om sig, änkepensionen efter sin tidigare make. Upplöses det nya äktenskapet återfår hon rätten till den tidigare utgående änkepensionen, eftersom sådan inte kan utgå inom det nya äktenskapet förrän detta varat . Bestämmelsen om änkepension utgår från att det är mannen som är den huvudsaklige försörjaren i egenskap av uppbärare av inkomst i pengar. När mannen - penningförsörjaren - faller ifrån har det därför ansetts att makan även fortsättningsvis bör tillförsäkras vissa penningmedel. Vid omgifte upphör emellertid änkepensionen att utgå, därför att försörjningen av kvinnan då ansetts övergå på den nye maken. Samma omtanke från försörjningssynpunkt föreligger dock icke vid skilsmässa. Vid sådan upplösning av äktenskapet tycks inte några tankar på försörjningsplikter genom pensionssystemet föreligga. Inte heller på att den hemarbetande genom sitt arbete med den gemensamma hushållningen och barnens uppfostran borde ha någon del i den av maken uppbyggda pensionen. I en familj där makarna delat upp försörjningen på så sätt att mannen förvärvsarbetar och hustrun är hemarbetande har hustrun således ingen del i den pension mannen genom sitt förvärvsarbete bygger upp. Om makarna skiljer sig och mannen skulle dö efter det att skilsmässan är klar har hon ingen rätt till änkepension, även om hon inte gift om sig. Hon har inte heller i egenskap av hemarbetande någon del i det pensionsskydd som mannen genom sitt förvärvsarbete byggt upp. Familjen har i detta fall gjort en arbetsfördelning, där hustrun genom sitt hemarbete gått miste om möjligheterna att bygga upp en egen pension. Detta leder till att ju kvinnan är hemarbetande, desto mer ekonomiskt beroende blir hon inom äktenskapet. Av en studie som jämställdhetskommittén låtit genomföra framgår det att av 2,4 miljoner kvinnor i åldern är det drygt 400 000 som helt saknar ATP-poäng. Sammantaget har kvinnorna bara tjänat in hälften så många ATP-poäng som männen. Genomsnittsmannen har 3,5 gånger så många pensionspoäng som genomsnittskvinnan. Den syn på försörj arbegreppet som ligger bakom ATP:s utformning får också konsekvenser för en familj där båda makarna förvärvsarbetar. , då beslutet om allmän tilläggspensionering fattades, förvärvsarbetade nästan var tredje kvinna. Trots detta ansågs alltså inte kvinnornas ekonomiska bidrag till familjens ekonomi vara av sådan betydelse att efterlevande maken borde skyddas för inkomstbortfallet i samma utsträck ning som efterlevande makan. Förvärvsfrekvensen bland de gifta kvinnorna har kraftigt ökat . Det råder nu inte längre något tvivel om att kvinnornas förvärvsinkomster utgör en viktig del av familjens penningförsörjning. Med utgångspunkt häri är det från familjeekonomisk synpunkt viktigt att skyddet omfattar även den del av familjens inkomst som den kvinnliga parten står för. Trots att frågan varit föremål för utredning , eller mer, har inte förelagts beslutsunderlag. Motionsyrkanden i ämnet har avslagits med hänvisning till förväntad eller pågående utredning. Ett förslag - om än sannolikt av provisorisk karaktär - måste skyndsamt föreläggas i avvaktan på en framtida genomgripande trygghetsreform. Tyngdpunkten i det sociala trygghetssystemet förskjuts relativt sett alltmer från icke inkomstrelaterade förmåner till inkomstrelaterade, från generell grundtrygghet till utfall av inkomstförsäkring. Så t. ex. utgör folkpensionen en relativt liten del av inkomsten för den som har full ATP. Förvärvsarbete är således en förutsättning för en social trygghet som tar sikte på mer än att hålla den absoluta nöden från dörren. Konsekvenserna av den moderna trygghetslagstiftningen har för de hemarbetandes del givit en relativt sett försämrad ställning . Detta har understrukits av att det föreligger en dålig överensstämmelse mellan försörjarsynen inom det socialförsäkringsrättsliga regelsystemet och den syn på försörjarbegreppet inom äktenskapet som familjelagssakkunniga företräder. Dessa arbetar efter direktivens målsättning om ett samhälle där varje vuxen individ kan ta ansvar för sig själv utan att vara ekonomiskt beroende av anhöriga och där jämlikhet mellan män och kvinnor är en realitet. Familjelagssakkunnigas synsätt har följts upp bl. a. i lagregler vid skilsmässa som innebär att underhåll till make döms ut endast i undantagsfall. Döms inte underhåll ut får inte hemarbetande make del i förvärvsarbetande makes intjänade ATP-poäng. Moderata samlingspartiet har i motioner till föreslagit att vårdarbete i hemmet bör berättiga till ATP-poäng samt att en vårdnadsersättning bör införas. Båda dessa reformer är ett sätt att erkänna hemarbetets värde och göra de hemarbetande delaktiga i samhällets trygghetssystem. I avvaktan på att dessa reformer genomföres bör situationen för de kvinnor som använt sina aktiva år till vårdarbete i hemmet och som saknar intjänade ATP-poäng uppmärksammas. Lagreglerna vid skilsmässa bör ändras, så att det blir möjligt att ge del i makes ATP och vice versa. sker detta endast indirekt och i undantagsfall, nämligen då underhållsbidrag utdöms. Socialförsäkringssystemet och systemet för den sociala tryggheten över huvud taget har med tiden komplicerats alltmer. Detta har lett till åtskilliga klagomål såväl från administrativt håll som från allmänheten. Nära nog omöjliga uppgifter har uppdragits åt utredningar i syfte att lösa problemen. Genom att reglerna dessutom i väsentliga avseenden baserats på nu förlegade förutsättningar i vad gäller kvinnors och mäns roller i familjelivet och på arbetsmarknaden finns det små utsikter att man utan ett mera omfattande reformarbete kan bygga upp ett trygghetssystem som verkligen är rättvist mot såväl män som kvinnor. Liksom skattesystemet - vilket naturligen utgör en del av trygghetssystemet - har socialförsäkringssystemet blivit ett lapptäcke. Enligt vår mening måste dessa viktiga frågor bli föremål för förutsättningslös utredning i syfte att få till stånd tidsenliga och rättvisa metoder att skapa och upprätthålla social trygghet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär 1. skyndsamt förslag till efterlevandepension också för män inom den allmänna försäkringen, 2. förslag till del i make/makas ATP, främst syftande till att skydda hemarbetande i händelse av skilsmässa, 3. förutsättningslös utredning i syfte att så reformera det sociala trygghetssystemet att kvinna och man likställs samt att vårdarbete i hemmet ges en rättvis behandling. () () () () () () () ()