ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G302202 · 1980-01-14 00:00:00 — av och om förfarandet vid kommunala folkomröstningar är kommunala folkomröstningar lagliga. Ett antal folkomröstningar har också hållits, särskilt i samband med diskussioner om kommundelningar. Intresset för folkomröstningar på nivå förefaller att växa. ser kommunala folkomröstningar som ett värdefullt komplement till den representativa demokratin. För att deltagandet i en folkomröstning skall bli meningsfullt och för att resultatet skall kunna ges en entydig tolkning är det angeläget att det finns klara regler för hur frågor skall fastställas och hur omröstningen skall genomföras. Sådana regler har emellertid ännu inte givits. Varje kommun och landsting som önskar föra en fråga till folkomröstning måste t. v. på egen hand reglera proceduren inom de vida ramar som ges i 2 kap. 18 § kommunallagen. När öppnade vägen för kommunala folkomröstningar hade utskottet inga möjligheter att ange hur sådana omröstningar skulle genomföras. Utskottet anförde: Någon möjlighet att nu närmare formalisera själva omröstningsförfarandet genom särskilda bestämmelser härom i kommunallagen finns enligt utskottets mening inte. Denna ståndpunkt var rimlig mot bakgrund av att beslutsunderlag saknades. Bestämmelserna behöver heller inte införas i själva kommunallagen utan kan i stället ges i en särskild förfarandelag för kommunala folkomröstningar. bör ta initiativ till en sådan lag. att hos regeringen anhåller om förslag till lag om förfarandet vid kommunala folkomröstningar. () ()
mot · G302204 · 1980-01-14 00:00:00 — om viss besvärsprövning i länsrätter och kammarrätter Målbalansen i såväl länsrätterna som kammarrätterna är stor och tenderar att öka. Detta medför för den skattskyldige att kan gå utan att skattskyldigheten slutgiltigt avgjorts - något som självfallet icke är önskvärt. Det förefaller möjligt att genom en form av självrättelse minska antalet mål och därmed tiden för ärendets avgörande. Om ett fastighetstaxeringsärende överklagas och besvären från den skattskyldige vinner bifall, kan detta medföra att ändring i inkomsttaxeringarna måste göras. Schabloninkomsten av fastigheten ändras ju vid ändrat taxeringsvärde. För att inkomsttaxeringen skall ändras krävs att den skattskyldige anför besvär över varje års taxering. Med nuvarande tider för avgörande kan detta innebära att inkomsttaxeringar skall överklagas. Enligt vår mening borde det vara möjligt att länsrätten eller kammarrätten i dylika fall automatiskt prövar om den ändrade fastighetstaxeringen medför ändrad inkomsttaxering. I sådant fall bör ändringen ske oavsett om den skattskyldige själv anfört besvär över inkomsttaxeringen. Ett genomförande av föreslagen ändring skulle medföra att antalet mål hos skattedomstolarna minskades kraftigt och dessutom ge den skattskyldige en säkerhet för att taxeringen blir riktig utan att han själv anför besvär. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller om att länsrätter och kammarrätter ges möjlighet att automatiskt pröva om beslut om ändrad fastighetstaxering även påverkar andra taxeringsärenden för den skattskyldige.
mot · G302205 · 1980-01-15 00:00:00 — av m. fl. om handikappads möjligheter till bidrag för drivmedel och befrielse från vägtrafikskatt Enligt vägtrafikskattelagen kan efter ansökan av fordonets ägare medge befrielse från vägtrafikskatt om ägaren är höggradigt invalidiserad, innehar körkort för fordonet och varaktigt behöver fordonet som fortskaffningsmedel för sin huvudsakliga förvärvsverksamhet eller yrkesutbildning. Denna regel innebär att handikappad, som har befrielse från vägtrafikskatt, inte är berättigad till skattebefrielse när han slutar förvärvsarbeta, t. ex. i samband med pensionering. Till den som befriats från vägtrafikskatt för ett bensindrivet fordon betalar i vissa fall ut ett bidrag, enligt förordningen om bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon, som motsvarar skatten på viss mängd bensin. betalar ut bidragen utan särskild ansökan. I och med att en handikappad i samband med pensionering förlorat rätten till befrielse från vägtrafikskatt försvinner alltså också möjligheten till bidrag till drivmedel. Övergång från förvärvsarbete till pension medför i sig stora omställningsproblem för den enskilde. För handikappade personer, vilka tillerkänts ovan angivna förmåner, kan den uppkomna situationen - då förmånerna försvinner - innebära ekonomiska tröskeleffekter som blir svåra att bära för den enskilde. Enligt uppgift har det förekommit att handikappade personer har tvingats kompensera bortfallet av dessa förmåner genom att uppbära socialhjälp. Starka skäl talar för att handikappade personer även efter pensioneringen skall ha möjlighet att erhålla bidrag till drivmedel och vara befriade från vägtrafikskatt. Regeringen bör därför företa en översyn av berörda bestämmelser och därefter återkomma till med förslag om sådana förbättringar som ovan angivits. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om översyn av reglerna för handikappads möjligheter till befrielse från vägtrafikskatt och därmed sammanhängande villkor för bidrag till drivmedel. () () () () () ()
mot · G302206 · 1980-01-11 00:00:00 — Motion 1979/80:206 av om extra avdrag vid beskattningen för höjda levnadskostnader i samband med sjukdom Vid sjukdomar såsom diabetes och liknande samt även vid vissa handikapp finns fastställda regler för hur man skall beräkna extra avdrag vid inkomstbeskattningen med hänsyn till de extra utgifter som sjukdomen eller handikappet vållar. Med nuvarande regler tar man inte bara hänsyn till den sjuke personens situation utan - trots att sambeskattning i övrigt är avskaffad - även till eventuell make/makas inkomstsituation. I huvudsak har vi ju numera gått ifrån sambeskattning av äkta makar om man bortser från beskattningen av förmögenhet och vissa intäkter av kapital. Att då bibehålla en sambeskattning- som det ju faktiskt är fråga om - när det gäller rätten till extra avdrag för sjukdom och liknande synes i längden knappast acceptabelt. De kostnader som de extra avdragen är avsedda att täcka blir ju inte mindre för den aktuella individen även om den andra maken skulle ha betydande inkomster. Från total skattesynpunkt är denna fråga naturligtvis helt negligeabel för att använda ett Strängskt uttryck. Med hänvisning härtill anhåller jag att beslutar att upphäva samtaxeringsregeln för äkta makar när det gäller rätten till extra avdrag.
mot · G302208 · 1980-01-14 00:00:00 — Nutidsmänniskans behov av andlig vägledning växer sig allt starkare i då materiellt överflöd och sekularisering präglar många människor tillvaro. En påminnelse om de immateriella värdena, kärleksbudskapet och , är därför för många människor ett välbehövligt avbrott i en vardag fylld av stress och standardjäkt. Dessa behov kunde tidigare tillgodoses genom bl. a. morgonandakter i Pl. Tyvärr flyttades programmet för någon tid sedan till P2. För många lyssnare, som haft för vana att höra på dels , dels morgonandakten är förändringen en oacceptabel försämring, då de måste byta kanal. Andra, vilkas radioapparater är ständigt påslagna, fick före ändringen ett ord på vägen, något som av de flesta uppfattades som ett välgörande avbrott i den aldrig sinande strömmen av skvalmusik och information. En återgång till den tidigare ordningen med morgonandakten i Pl bör därför åstadkommas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening uttalar sig för att radions morgonandakt i program 2 bör flyttas tillbaka till program 1.
mot · G302209 · 1980-01-14 00:00:00 — av om temperaturvarning för vägtrafikanter Det är ett glädjande faktum att trafikolyckorna i har beskrivit en nedåtgående kurva trots en totalt sett ökande trafikfrekvens. Detta betyder dock inte att våra ansträngningar att ytterligare minska olycksfallsfrekvensen får mattas. Tvärtom måste vi kontinuerligt söka nya vägar och metoder för att höja trafiksäkerheten på gator och vägar. har ett klimat som under vissa årstider medför stora problem för fordonsförarna. ökar antalet olyckor i samband med plötsliga och oväntade temperaturväxlingar. Väglaget kan snabbt ändra karaktär, och förarna hinner ej anpassa vare sig körteknik eller hastighet till de förändrade körförhållandena. Dessa olyckstoppar, förorsakade av de snabba temperaturväxlingarna, återkommer med förskräckande regelbundenhet. Ett system med varning för temperaturförändringar utmed vägarna vore ett verksamt sätt att minska olycksriskerna. Detta kan lämpligen ske genom att stora termometrar uppsätts på vissa platser. För att vinna erfarenhet av effekten av termperaturvarning till fordonsförare vore det angeläget att en försöksverksamhet skyndsamt påbörjades. Förslagsvis bör termometrarna uppsättas i anslutning till servicestationer, vägangivelsetavlor, informationsskyltar m. m. Genom uppsättning av sådana termometrar av rätt anpassad dimension och utformning erhåller förarna omedelbar information om en förändrad trafik- och vädersituation. Väsentligt är dessutom att placeringen sker i anslutning till strategiskt valda trafikplatser, där temperaturinformationen blir så effektiv som möjligt, t. ex. vid avfarter från motorväg, vid övergång till annan vägbeläggning (grus, asfalt m. ), vid övergång från öppen terräng till skogsområde, vid höjdskillnader m. m. Försöksverksamheten bör verkställas i skilda klimat- och naturtyper för att man därigenom skall erhålla bästa möjliga utvärderingsförutsättningar. Förslagsvis bör försöksplatser återfinnas såväl i och som i och . Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om skyndsam försöksverksamhet med temperaturvarning för vissa vägsträckor i enlighet med vad som i motionen föreslagits.
mot · G302217 · 1980-01-14 00:00:00 — av m. fl. om utträde ur () kommunisterna har alltsedan blev medlem i IDB 1977 krävt att medlemskapet skall sägas upp. Vår främsta motivering har varit att genom medlemskapet stöder reaktionära och folkfientliga regimer i och att medlemskapet således strider mot det uttalade stödet för solidaritet med fattiga och förtryckta som det finns en bred enighet om. Vi har också kritiserat den odemokratiska uppbyggnaden av IDB som innebär att har det dominerande inflytandet. Vårt tredje kritiska argument har varit att påståendet att medlemskapet positivt skulle påverka sysselsättningen i är felaktigt. De som förespråkar ett fortsatt medlemskap har inte kunnat belägga detta påstående. Inte heller i nu föreliggande proposition 1979/80:100, bilaga 14, kan departementschefen styrka att ett svenskt medlemskap skulle ha ökat handelsutbytet med . Vi anser således att kravet på utträde ur är lika aktuellt som . Mot bakgrund av vad som anförts hemställs 1. att beslutar uttala sig för utträde ur IDB, 2. att beslutar avslå förslaget om anslag med . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G302218 · 1980-01-15 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att skapa ersättningsarbeten vid nedläggningen av 5 i Beslut om nedläggning av (Lv 5) har trots alla motiv för motsatsen numera beslutats av . De utomordentliga fasta resurser som Lv 5 besitter i i markområden och byggnader måste nu tas till vara på ett rationellt och framtidsinriktat sätt. Ännu återstår innan lokalerna utryms. Denna tid måste användas ytterst effektivt och i känsla av statens fulla ansvar för en resursanvändning som för såväl kommunen som länet och landet är försvarbar. Under inga förhållanden kan det accepteras att dessa centralt belägna tillgångar får ett passivt och sysselsättningsknappt utnyttjande. Tvärtom måste här ges utrymme för utvecklingsbara funktioner som har möjligheter att nyttiggöra sig dessa värdefulla resurser och också bli ett livgivande inslag i kommunen. Här finns, förutom unika markområden, byggnader med kontor, verkstäder och boenderesurser, sammanlagt av betydande värde. De goda utrymmen som finns både omkring bebyggelsen och inom bebyggelseområdet gör kompletterande anläggningar av betydande storlek fullt möjliga att få till stånd. Detta gör att stor flexibilitet präglar utnyttjandemöjligheten för området och anläggningen. Vi har konstaterat att decentraliseringen av statlig verksamhet fått en markerad ställning i regeringen. Sålunda har löneministern givits rollen av decentraliseringsminister, och en delegation för decentraliseringsfrågorna inom den statliga förvaltningen är att vänta. Vi vill starkt understryka att knappast någon uppgift borde vara mer positiv att ta sig an och mera angelägen än just denna: att ge de tidigare Lv 5-resurserna ett meningsfullt utnyttjande. Vi vill peka på att ligger mitt i landet, med utomordentliga kommunikationsleder till lands, till sjöss och i luften med såväl landet i övrigt som med de angränsande nordiska länderna. är med sitt läge en centralpunkt i Mittnorden. Fråga är alltså om ett ytterst förnämligt läge som borde kunna utnyttjas vid skapandet av ny verksamhet när luftvärnsregementet lagts ner. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att hos regeringen begär en utredning om hur de resurser som blir lediga vid luftvärnsregementes nedläggning skall kunna användas för annan meningsfull sysselsättning. () () () ()
mot · G302221 · 1980-01-14 00:00:00 — av m. fl. om förtursrätt för arrendator vid försäljning av jordbruksfastighet Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:220 föreslås att hos regeringen hemställer att arrendator, som brukar jordbruksföretag som är aktuellt för försäljning, skall ha förtursrätt till förvärv, om lantbruksnämnd inte finner honom uppenbart olämplig. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) PER (vpk)
mot · G302222 · 1980-01-16 00:00:00 — av m. fl. om ändrade bestämmelser för utseende av suppleanter i kommunfullmäktige Då kommunfullmäktigesuppleanter utses tillämpas bestämmelsen i 14 kap. 19 § vallagen. Länsstyrelserna har vid sammanräkningen följt anvisningar från , och den tolkning av paragrafen som anvisningarna bygger på har godtagits av valprövningsnämnden, sedan personer i olika kommuner överklagat länsstyrelsernas beslut. Metoden innebär att varje sammanräkning sker för sig. Det slutliga utfallet är inte exakt givet från början utan kommer som ett resultat av den steg för steg företagna sammanräkningen. Har ett parti erhållit en eller två fullmäktigeplatser utses en suppleant. Ytterligare sammanräkning sker först när antalet ordinarie ledamöter uppgår till fyra. Nästa sammanräkningsomgång äger rum om antalet ordinarie ledamöter uppgår till sex. För varje högre jämnt antal ordinarie ledamöter som ett parti erhåller i kommunen företas ytterligare en sammanräkningsomgång efter samma grund. Vid jämnt antal fullmäktige erhåller sålunda partiet exakt hälften så många suppleanter. Utgör antalet fullmäktigeplatser udda tal blir antalet suppleanter något mindre än vad som rent matematiskt utgör fullmäktigeplatser. I kommunallagen finns en lagbestämmelse som inte är samordnad med de nya reglerna i vallagen. Den har förts över från den äldre kommunallagen. I 2 kap. 2 § föreskrivs att antalet suppleanter skall utgöra viss andel, dock högst hälften av det antal platser som varje parti erhåller i kommunen. Den efterföljande bestämmelsen kom att stå kvar oförändrad från tidigare kommunallag. Den stadgar: Om därvid uppkommer brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Det är angeläget att de båda lagarna bringas i fullständig överensstämmelse med varandra. Utan att vi i motionen binder oss för någon ordning för sammanräkningen anser vi att regeringen bör pröva frågan och lägga fram förslag för så att full klarhet råder redan vid nomineringarna års kommunalval. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att anhåller att regeringen framlägger förslag som samordnar bestämmelserna i vallagen och kommunallagen för utseende av kommunfullmäktigesuppleanter. () () ()
mot · G302224 · 1980-01-16 00:00:00 — om den nya 500-kronorssedeln Genom den lagändring som beslutade om får möjlighet att utge sedlar även i valören . Motioner om detta har väckts av undertecknad . Riksbanksfullmäktige begärde nu själva denna ändring av riksbankslagen. Man kan därför förutsätta att en ny 500-kronorssedel snart kommer ut i marknaden. Sedlarnas utseende har med anledning av motioner behandlats av . Förslagen om nya motiv på sedlarna har dock varje gång avslagits främst med anledning av den stora kostnad detta skulle medföra. Det är klart att man därför inte i onödan bör byta motiv på sedlarna även om det av olika anledningar skett under senare årtionden. När , som jag antar inom en inte alltför avlägsen framtid, en ny sedel utkommer, ges ett unikt tillfälle att välja ett motiv med någon annan anknytning än de nuvarande. Jag tänker då närmast på motiv från vårt arbetsliv eller vår omväxlande och vackra natur. Motiven på europeiska sedlars framsidor består i regel av någon person, (kung, drottning, president eller kulturperson) medan baksidorna ofta har naturmotiv. I vissa länder, främst utomeuropeiska, förekommer motiv från arbetslivet på framsidan av sedlarna. I undantagsfall förekommer sådana motiv även på europeiska länders sedlar, t. ex. . har naturmotiv på ett par av sina sedlar, medan har naturmotiv endast på sedlarnas baksidor. I vårt land har man valt att som en löst sammanhållande ram kring nuvarande sedeltyper låta varje sedel representera ett århundrade. Varje sekel har representerats av ett av landets statsöverhuvuden från . Sålunda har t. ex. den nuvarande 10-kronorssedeln en bild av , representerande . Ett lands sedlar är på sitt sätt landets ansikte ute i världen. Vårt land är känt och uppskattat för sin höga levnadsstandard och stabila demokrati. Detta har kunnat uppnås genom idogt arbete, tekniskt kunnande och forskningsinsatser på olika områden. Inte minst den fackliga rörelsen har starkt bidragit till denna goda utveckling. Det vore därför naturligt att en av våra sedlar gavs motiv ifrån arbetslivet. På baksidan av vår 1000kronorssedel finns visserligen en bild av Bessemerprocessen men motiv med människor i arbete från vår egen tid skulle enligt min mening skildra en mera levande och riktig arbetsmiljö. För min del skulle jag gärna se ett motiv ifrån gruvarbetet, då malmen är en av våra främsta råvarutillgångar och utgör en betydande del av vår export. Jag tror att ett sådant motiv skulle uppmärksammas och uppskattas i vida läger i vårt land och även utomlands. Det vore därför glädjande om vår nya sedelvalör kunde få ett sådant utseende med motiv från vårt arbetsliv och från en av våra arbetsmiljöer. bör därför uttala att den nya 500-kronorssedeln ges motiv ifrån arbetslivet. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening uttalar att vid utgivande av den nya 500-kronorssedeln denna får motiv ifrån vårt arbetsliv.
mot · G302225 · 1980-01-15 00:00:00 — av och om försöksverksamhet med lördagsstängda systembutiker Som vi alla vet ökar omfattningen av alkoholförbrukningen och därmed alkoholskadorna i snabb takt. Alkoholskadorna uppträder nu i avsevärt yngre åldrar och en starkt ökande förtidspensionering torde till inte ringa del kunna förklaras av alkoholskadornas utveckling. Den tidigare skillnaden i alkoholförbrukningen mellan män och kvinnor håller på att utjämnas, vilket är oroande med hänsyn till att alkoholen visat sig förorsaka allvarliga fosterskador. Denna utveckling mot allt större alkoholskador nödvändiggör naturligtvis en översyn av samhällets samlade alkoholpolitik. Men detta innebär inte att man därför skall underlåta att pröva enskilda konkreta åtgärder, som kan bidraga till en sänkning av alkoholkonsumtionen. En sådan åtgärd, som bl. a. en i tillsatt alkoholpolitisk utredning föreslår, är lördagsstängda systembutiker. Den nämnda utredningen föreslår således i sin rapport bl. a. att kommunstyrelsen i skall överlägga med systembolaget om en försöksverksamhet med lördagsstängda systembutiker i hela t. o. m. . Det föreslås också att detta experiment skall genomföras i samarbete med regeringen och att försöket bör följas genom forskningsinsatser. Även andra kommuner liksom många organisationer och enskilda kräver också att en försöksverksamhet med lördagsstängda systembutiker bör genomföras. Man åberopar bl. a. de försök som gjorts på det här området i . Under en av försöksperioderna där framkom bl. a. att antalet kundbesök i experimentbutikerna minskade jämfört med året innan. Speciellt stor var skillnaden då det gällde starkölsförsäljningen, som sjönk . Vid utvärdering av försöket konstaterade alkoholpolitiska forskningsinstitutionen bl. a. att en begränsning av alkoholens åtkomlighet minskade fylleristörningarna på gator och offentliga platser samt påverkad fyllersituationen på ett gynnsamt sätt. Någon ökad användning av surrogat eller illegal alkohol kunde man inte notera under försöket. Polismyndigheterna önskade nästan undantagslöst att stängningen skulle bli bestående. De finska försöken att begränsa alkoholens tillgänglighet genom att hålla systembutikerna stängda har uppenbarligen haft positiva effekter. Det finns skäl att anta att motsvarande goda resultat även skulle kunna uppnås i vårt land om man begränsade alkoholens tillgänglighet på samma sätt. Detta skulle också vara helt i linje med vad har uttalat, nämligen att den alltför höga alkoholkonsumtionen i vårt land måste begränsas. Eftersom visst intresse för en sådan här försöksverksamhet redan finns i och så även i kommun, skulle kanske de regioner där dessa kommuner ingår vara lämpliga försöksområden vid sidan om eventuellt ytterligare regioner. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att inom några regioner under införs försöksverksamhet med lördagsstängda systembutiker.
mot · G302227 · 1980-01-15 00:00:00 — om den skattefria försäljningen på flygplatserna I motionen 1978/79:1157 hemställde jag att försäljning av skattefria varor till flygpassagerare jämväl skulle kunna ske på ankomstflygplatsen. I motionen påpekade jag att min avsikt inte var att stimulera försäljningen av de skattefria varorna utan omsorgen om flygsäkerheten. En nedflyttning av försäljningen skulle dessutom ge effekter som förbättrad arbetsmiljö för den flygande personalen, minskad bränsleförbrukning, ökad bekvämlighet för resenärerna m. m. Huvudmotivet var emellertid den ökade flygsäkerheten. Två av tre remissinstanser tillstyrkte motionen. Efter att skatteutskottet avstyrkt den avslog motionen. Sedan motionen behandlades har frågan om i synnerhet den inköpta spriten och de risker den medför diskuterats i såväl svenska som utländska tidningar, där flygbolag och flygkaptener samstämmigt konstaterar att fylleriet ombord på flygplan ibland tagit så våldsamma former att flygsäkerheten äventyrats. Från samtliga håll betonas att den enklaste lösningen är att flytta ner försäljningen av de skattefria varorna på marken, dvs. till ankomstflygplatsen innan passagerarna gått igenom tull- och passkontrollerna. I ett referat i () hävdar en erfaren flygkapten bl. a. följande: Sorn pilot undrar man om det måste till en verklig olycka innan myndigheterna gör något. Här borde luftfartsmyndigheterna vakna och förbjuda spriten ombord. Serveringen ska naturligtvis finnas kvar, den spriten förvaras under betryggande former. Ur bränslesynpunkt är det inte heller så lyckat att flyga omkring med extra vikt. Det rör ju sig om många ton som flygplanen flyger omkring med i onödan, på grund av folks spritinköp. Mycket hade varit vunnet om det kunde ske vid ankomsten, då man ändå ofta har tid på sig medan man väntar på sitt bagage. Ankomstförsäljning sker redan nu i , , och vid nya flygplats . har efter diskussion med tullmyndigheter och operatörer kommit till slutsatsen att inga problem uppstått i samband med ankomstförsäljning av obeskattade spritdrycker och tobaksvaror. En övergång till ankomstförsäljning skulle i första hand medföra en ökad flygsäkerhet. Detta är för mig det primära målet. I andra hand skulle betydande besparingar i bränsleförbrukningen kunna ske (t. ex. belastades SAS dagliga flygningar till 1979 med extra bränsleförbrukning på grund av tullfria varor inköpta på marken), flygbolagets villkor skulle förbättras, alkoholkonsumtionen under resorna skulle minska, bekvämligheten för passagerarna skulle öka. flygpersonalens arbetssituation skulle förbättras osv. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna att försäljning av skattefria varor jämväl skall kunna ske på ankomstflygplatsen, 2. i andra hand att anhåller att regeringen inom arbetar för att rekommendera ankomstförsäljning i stället för nuvarande system. HANS () i