mot · G3021303 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1303 om utbildningen vid jordbruks-, skogs- och trädgårdsskolorna Undervisningen vid våra jordbruks-, skogs- och trädgårdsskolor följer ganska exakt tidsschemat för alla andra skolor i landet. Året är alltså uppdelat i två terminer med uppehåll för jul- och sommarledighet. Höstterminen börjar omkring mitten av augusti och vårterminen slutar i första halvan av juni. Det har inte alltid varit så. Undervisningen vid de tidigare lantmanna- och lantbruksskolorna började i stället omkring första november och pågick sedan med teoretisk och praktisk undervisning i ett eller . För att bli antagen till en ettårskurs krävdes i regel att man hade litet praktisk erfarenhet. var det då sådana som växt upp på en gård eller var litet äldre som gick en ettårskurs. Enligt bestämmelserna fordrades praktiskt arbete. I verkligheten fordrades ofta mer praktik för att kunna göra sig gällande i konkurrensen om platserna vid skolan. Detta betydde också att eleverna vanligen var när de gick på skolan. När skolan var slut efter ett eller var man också ansedd som fullgod arbetskraft. Den tvååriga utbildningen vid jordbruks-, skogs- och trädgårdsskolorna är s. k. gymnasieutbildning. Eleverna kommer i stor utsträckning direkt från . Någon erfarenhet av yrket har de följaktligen inte, eftersom de bara är . kan de inte anställas för praktiskt arbete i t. ex. skogen, inte heller i jordbruks- eller trädgårdsarbete. vid skolan (två terminer) har eleverna bibringats en hel del teoretisk kunskap om yrket, men fortfarande har de ingen praktisk erfarenhet. Eleverna är fortfarande mycket unga, kanske , när sommarlovet börjar. Efter ett skolår är de i behov av någon ledighet före nästa termin. behöver de praktik i yrket. Eftersom de är så unga och inte har praktisk erfarenhet är det ofta svårt att få en vettig praktikplats. Det skulle därför vara bättre om eleverna fick vara kvar på skolan och under sakkunnig ledning arbeta i t. ex. skoljordbruket eller trädgården. Eftersom det är fråga om utbildning i de areella näringarna bör eleverna finnas på skolan under växtsäsongen. Det är ju då det verkligen händer något på det området. Eleverna skulle vinna på en förändring av sin yrkesutbildning i denna riktning. För jordbruks- och trädgårdsutbildningen är det naturligtvis värdefullt att kunna följa växterna från sådd till skörd. Under yrkeskunnig ledning skulle eleverna få lära sig skötseln av växter och grödor. vara med om allt de sedan i sin yrkesutövning kommer att möta. En viktig detalj är att inöva rätta handgrepp m. m. Över huvud taget blir det fråga om att lära sig lämpligaste och bästa sättet att utföra diverse arbeten. Detta är mycket viktigt, eftersom det är fråga om till stor del praktiska yrken. Det räcker inte att enbart läsa om hur man utför arbeten. En förändring av utbildningen när det gäller läsårets indelning behöver inte betyda att man går tillbaka till det gamla systemet. Det fanns saker i den undervisningen som kunde förbättras. Men viktigt är att man lägger större vikt vid det praktiska inövandet och utförandet av arbeten. De flesta skolor har investerat mycket i skoljordbruk, trädgårdar och växthus m. m., och detta skall också utnyttjas till fullo i undervisningen. Hur exakt en förändring av undervisningen skall göras får naturligtvis diskuteras ingående. Kanske kunde det vara lämpligt att dela in läsåret i tre terminer. Det behöver inte heller vara exakt samma första och andra året. Det är ju intet som hindrar att en skola t. ex. slutar då vårbruket börjar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att gymnasieskolans terminsindelning - särskilt när det gäller jordbruks-, skogs- och trädgårdsskolor - anpassas efter utbildningens art på sätt som angivits i motionen.