mot · G3022056 · 1980-05-08 00:00:00 — Fortsatt ersättning av el i bostadssektorn - i takt med att både vattenburen och äldre direktverkande elvärme avvecklas - möjliggör att industrin successivt kan tillgodogöra sig den befintliga elkraften. Nedanstående figur, baserad på Linje 2:s avvecklingsplan, redovisar möjligheterna till framtida elproduktion och principerna för denna begränsning av elkonsumtionens ökning (se vidare bilaga 1). Elproduktion, elvärme och avveckling av kärnkraft. En schematiserad sammanfattning. (Se även tabell, bilaga 1.) XÄRNKRAFtÉUS SS-XnSCSÄHS ^ PlANERiNCSMAROINAl. ENS ^ AM DEL AV SKOCSEMER.CI KOL SOM RESERV VINDKRAFT, SOLCELLER. I propositionen redovisas de möjligheter som värmeavtappning från kärnkraftsblocken skulle kunna erbjuda storstädernas värmeförsörjning. Vi förutsätter att regeringen nu prioriterar denna fråga i den energipolitiska planeringen, så att kommunerna erhåller erforderligt beslutsunderlag. Regeringens proposition behandlar inte frågan om kärnvärmeverk. Vi förutsätter att detta skall tolkas så att någon satsning på sådana verk ej skall ske. På valsedeln från Linje 2 redovisades följande formulering: Övervinster i vattenkraftproduktionen indrages genom beskattning. Regeringens förslag på den här punkten är inte tillfredsställande. I propositionen sägs: Därvid har hävdats att stora ekonomiska överskott kommer att uppstå hos ägarna till äldre anläggningar för vattenkraftproduktion genom att råkraftprissättningen i princip är baserad på produktion i nyare elproduktionsanläggningar med relativt höga anläggningskostnader. Det torde inte vara någon hemlighet för regeringen att dessa övervinster uppkommer till betydande del . med vattenkraftsproduktion har kunnat göra stora vinster . I många fall investeras dessa vinster inom andra grenar av företaget. I andra fall är det ytterst oklart om dessa vinster används så att de bidrar till sysselsättning och ekonomiskt framåtskridande. Regeringens formuleringar i propositionen är till intet förpliktande. bör därför hemställa att regeringen skyndsamt lämnar förslag om hur dessa övervinster skall kunna bli föremål för särskild beskattning. Beslutet om en avveckling av kärnkraften är en utmaning till tekniker och vetenskapsmän, till politiker i riksdag och kommuner att finna nya vägar på energiförsörjningens område. Det är en svår uppgift att göra vårt land oberoende av både olja och kärnkraft. Om kärnkraften skall kunna avvecklas i lugna former och ersättas av andra källor måste arbetet börja . Kommunerna har här en viktig uppgift. finns inte alla förutsättningar. Lagstiftning måste förändras, resurser måste ställas till kommunernas förfogande m. m. Det är statsmakternas uppgift att lägga fast riktlinjerna för en effektiv energiplanering. Statliga, regionala och kommunala insatser för energianvändning och produktion måste organisatoriskt samordnas. Staten har vidare ett ansvar för att lagstiftningen utformas så att största möjliga energihushållning uppnås och att övergången till nya energikällor främjas utan att skyddet för människor och miljö försämras. Det gäller också lagstiftning på områden som indirekt berör energiförsörjningen, som exempelvis byggnadslag eller vattenlag. I avvecklingsplanen från Linje 2 anges en mängd åtgärder med stor betydelse för kommunerna för . När dessa åtgärder genomförs förbättras kommunernas möjligheter till en effektiv energiplanering väsentligt. Men redan nu bör åtgärder vidtas inom ramen för dagens lagstiftning, så att en kärnkraftsavveckling kan genomföras i ordnade former. Den kommunala energiplaneringen måste forceras och göras mer konkret. Kommunerna måste redan nu ta ett ansvar för att energisystemet görs flexibelt och att man inte låser sig i planer som försvårar kommande satsningar på hushållning och utnyttjande av nya energikällor. Samhällsplaneringen måste också ta hänsyn till behovet av energihushållning. Energianvändning, bostadspolitik och samhällsplanering är starkt beroende av varandra. En effektiv energihushållning förutsätter därför en helhetssyn och en samordning av åtgärder inom samhällsplanering, bostadspolitik och trafikpolitik. Möjligheten att införa nya energikällor som t. ex. solvärme för uppvärmning och att utnyttja spillvärme från industrier och kraftanläggningar förutsätter också denna helhetssyn. Energihushållning och nya alternativ Erfarenheterna av de genomförda insatserna för energihushållning i bebyggelsen har visat att det finns stora brister i hushållningsprogrammet. Detta har också konstaterats i olika utvärderingar samt i skilda sammanhang i samband med statsmakternas beslut. I avvecklingsplanen från Linje 2 sägs: För att göra energisparprogrammet tillräckligt effektivt skall kommunerna ges bättre möjligheter att styra energihushållningen i befintlig bebyggelse. Det kräver dels planeringsinsatser, dels uppsökande och rådgivande verksamhet med besiktning av bostäder och lokaler. Kommunerna skall också ges ökade möjligheter att påskynda energisparinsatserna inom såväl byggnadsbeståndet som industrier, service och samfärdsel. Det förhållandet att kärnkraften användes för att minska oljeberoendet får alltså inte leda till lägre ambitioner när det gäller hushållning och sparande. En första uppgift för kommunen är att kartlägga vilka områden och byggnader som i första hand bör komma i fråga för energisparande åtgärder. Detta bör komma till stånd. Kommunen bör vara väl förberedd när ny lagstiftning kommer att ge kommunerna bättre möjlighet att styra energisparstödets användning. En plan för utnyttjande av kommunens spillvärmetillgångar bör också arbetas fram. Markreserver för nya energikällor måste investeras. För att ta till vara möjligheten att ytterligare öka handlingsfriheten bör lågtemperatursystem i uppvärmningssystemen successivt införas. Därigenom ökar möjligheterna att ta till vara både solvärme och spillvärme från industrier . Diskussioner om gemensamma frågor, t. ex. upphandling av ny teknik, bör komma till stånd med bl. a. bostadsföretag och bostadskooperation. En förutsättning för denna offensiva kommunala energiplanering är personal med god utbildning. Förberedelser för en kraftigt förbättrad utbildning av bl. a. energiplanerare och tekniker, driftpersonal i och förtroendevalda med ansvar för kommunens energiförsörjning måste därför komma i gång. Folkomröstningen har skapat klarhet om kärnkraftens roll i vårt energisystem. finns förutsättningar att med kraft inrikta arbetet bl. a. på en skärpt energihushållning och utveckling av nya alternativ. Ännu återstår dock mycket utredningsarbete och centrala beslut, innan kommunernas möjligheter att ta ansvar för det framtida energisystemet har klarlagts till fullo. Inom kommer kommunernas möjligheter att kunna satsa på ny energiteknik att väsentligt förbättras. Detsamma gäller möjligheterna till en skärpt hushållning. Vidare kommer kolets miljökonsekvenser att klarläggas genom det s. k. i regi. Åtgärder kommer att föreslås för en miljövänligare kolteknik. I denna situation är det väsentligt att stora resurser inte nu låses i en föråldrad teknik genom snabba beslut i kommunerna. Varje beslut och varje åtgärd bör stå i överensstämmelse med de riktlinjer för den framtida energipolitiken som resultatet av folkomröstningen innebär och som redovisas i denna motion. Både valsedeln från Linje 2 och den presenterade avvecklingsplanen redovisade flera åtgärder för en förbättrad kärnkraftssäkerhet: o Miljö- och säkerhetsförbättrande åtgärder vid kärnkraftverken genomförs, i enlighet med den s. k. reaktorsäkerhetsutredningens förslag, o En särskild säkerhetsstudie görs för varje reaktor, o För medborgarnas insyn tillsätts vid varje kärnkraftverk en säkerhetskommitté med lokal förankring. Regeringens proposition innebär att förslagen genomförs. Det finns därmed en glädjande enighet omkring behovet av en kraftig satsning på säkerheten vid kärnkraftverken. Det finns dock skäl att göra en anmärkning. beredskap byggde till väsentlig del på förutsättningen att en s. k. ångexplosion kunde inträffa i de svenska reaktorerna. Vetenskapsmän både inom och utom landet har emellertid hävdat att sådana explosioner ej kan ske. För att säkerhetsarbetet skall bli så effektivt som möjligt är det viktigt att beredskapsplaneringen inriktas på händelser som kan inträffa. Vi finner det därför angeläget att en expertgrupp får i uppdrag att bedöma om en s. k. ängexplosion kan avfärdas ur riskanalysen. bör hemställa om att regeringen tillsätter denna expertgrupp. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. som sin mening ger regeringen till känna att ingen ytterligare kärnkraftsutbyggnad skall förekomma, utöver de 12 reaktorer som är i drift, färdiga eller under arbete, och att den sista reaktorn i vårt land skall stängas , 2. begär hos regeringen att denna skyndsamt tillsätter en förhandlingsman som får i uppdrag att uppta överläggningar med i syfte att tillförsäkra samhället majoritetsägande inom detta företag, 3. hos regeringen begär skyndsamt förslag till lagstiftning om styrelserepresentation för samhället i vattenkraftsföretag och oljebolag, 4. begär att regeringen låter utarbeta en beredskapsplan för en akut oljeförsörjningskris, 5. begär att regeringen allvarligt prövar förutsättningarna att förstärka den svenska oljeberedskapen genom att samhället i delägarskap med OK bygger en s. k. katalytisk kracker för att inom landet kunna vidareförädla tunga eldningsoljor till från försörjningssynpunkt mera känsliga lätta oljeprodukter, 6. hos regeringen begär tillsättande av en utredning som a) skyndsamt utformar en lagstiftning för att underlätta introduktion av ny energiteknik samt b) gör en översyn av regler om byggande i byggnadslagstiftningen och Svensk byggnorm samt statliga låne- och bidragsregler för bostadsbyggandet m. m., så att dessa regler förutom att främja energihushållningskrav aktivt kan öka förutsättningarna för introduktion och användning av förnybara energikällor, 7. anhåller hos regeringen att centrala myndigheter ger nödvändiga råd och anvisningar till kommunerna, så att introduktionen av förnybara energikällor underlättas, 8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande a) ytterligare riktlinjer för den fysiska riksplaneringen med utgångspunkt i en ny struktur för energiproduktion. b) ett samlat arbete för att snabbt ge underlag för utformning av sådana materiella planeringsförutsättningar vid planering enligt byggnadslagstiftningen m. m. som från struktur- och hushållningssynpunkt främjar en övergång till nya energikällor utan att bostadssociala mål eller vitala bevarandeintressen eftersatts, 9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande nödvändiga organisatoriska och industriella insatser, bl. a. utvecklingsbolag där samhället har ett dominerande inflytande, utvecklingsavtal med teknikupphandlare, regional organisation m. m., för att den nya energitekniken skall få en snabb introduktion, 10. begär att regeringen skyndsamt fattar de övergripande beslut som erfordras för storstädernas värmeförsörjning, 11. begär att regeringen skyndsamt lämnar förslag om särskild beskattning av övervinster i vattenkraftsproduktionen, 12. begär att regeringen tillsätter en expertgrupp med uppgift att analysera sannolikheten för och effekterna av s. k. ångexplosioner i kärnkraftverk. () () HANS () () () () () () () () () () () () () Möjligheter till framtida elproduktion På basis av material från konsekvensutredningen (KU) och delegationen för energiforskning (DFE) har en schematisk sammanställning av olika möjligheter att producera el gjorts. Det bör dock observeras att de bedömningar som kan göras av efterfrågan och produktionsmöjligheter för el och därefter innehåller stora osäkerheter. De siffror som här ges skall därför ses som en illustration till hur efterfrågan på el kan komma att tillgodoses genom det program som Linje 2 anger i texten. Siffrorna anger terawatt-timmar (TWh) = miljarder kilowatt-timmar (kWh). Efterfrågan på el enligt KU med justering för *= « -n o iH T3 ^ 14 (1978) 20-25 ^ :5 -o (inkl. överföringsförluster) Cd C/3 -q 1= i; 3 Denna produktion ger sammanlagt g sa > c :Q cd O J2P För att tillgodose behovet krävs ytterligare produktion som 1980 baseras på olja och 1990 och senare i huvudsak på förnybara källor. i_ G ZZ T3 <13 nya energikällor enl. DFE:s redovisning Följande bedömningar har gjorts för alterna Beträffande bränsle har antagits att ca 1/3 av bränslemängden kan bli tillgänglig som Huvuddelen av resten används som värme (ej medräknat här) Ved, torv, halm Utöver detta finns - som reserv - möjligheter att använda kol om tekniken kan utvecklas så att den blir acceptabel ur miljösynpunkt. Dessutom kan naturgas tillkomma.