mot · G402168 · 1980-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:66 om vissa åtgärder på teleområdet 1 syfte att öka ekonomiska handlingsfrihet föreslog dels inrättande av dotterföretaget finans AB för att finansiera vissa terminalanläggningar, dels inrättande av ett helägt holdingbolag med uppgift att äga och förvalta aktier i befintliga och tillkommande dotterföretag. I en partimotion tog vi socialdemokrater upp frågan om den fortsatta utvecklingen inom teleområdet. Vi framhöll att behöver större ekonomisk handlingsfrihet för att kunna följa med i den teknologiska utvecklingen och konkurrera om kunderna med i första hand de stora multinationella företagen. Vi begärde förslag till åtgärder för att stärka ställning med följande motivering: Olika internationella jämförelser visar att det svenska innehar en internationell tätposition i fråga om att tillhandahålla billiga och kvalificerade telekommunikationer till hushåll, företag, myndigheter och organisationer. Det är angeläget att ges möjligheter att försvara denna position vid den snabba tekniska utveckling som äger rum. Därför ser vi positivt på att satsar på nya tjänster och ges möjlighet att finansiera sina investeringar på ett sådant sätt att man kan konkurrera med andra företg. Genom en offensiv satsning på ökad produktion främjas sysselsättningen i verkstäderna. En satsning på export av tjänster främjar sysselsättningen även inom övriga delar av . Vi anser det därför vara angeläget att ges möjlighet att bilda Teleinvest som ger bättre förutsättningar för ett aktivt affärsmässigt handlande. En förstärkning av innebär också bättre möjligheter för samhället att säkra att telekommunikationerna utvecklas pä ett sätt som står i överensstämmelse med allmänna, demokratiska mål för samhällsutvecklingen. (/80: 14) delade i princip uppfattningen i den socialdemokratiska motionen. Utskottet fann det angeläget att verkets ekonomiska handlingsfrihet och möjligheter att möta en skärpt konkurrens ökas på det sätt som skulle kunna ske, t. ex. genom de föreslagna bolagsbildningarna eller i annan ordning. Skäl talade därför enligt utskottet för ett tillmötesgående av verkets och motionärernas önskemål härom. Utskottet 1 1980181. 3 sami Nr 168-169 1980/81:168 2 ville dock avvakta remissbehandlingen i frågan och de vidare överväganden som denna kunde ge anledning till. behandlade också i samma betänkande frågan om telemonopolets omfattning. Utskottet gjorde följande uttalande: Att roll, såsom särskilt i motionen 1979/80:901 föreslås, skulle begränsas till att i första hand svara för att ett väl fungerande telenät finns i vårt land liksom att förbindelser med andra länder genom radiolänkar, satelliter och kablar fungerar så effektivt som möjligt och till rimliga kostnader - kan utskottet inte finna godtagbart. En sådan nollambition skulle som framhållits av ledning vara till nackdel för både de svenska konsumenterna och den svenska teleindustrin. ställning som ett av världens ledande telekommunikationsländer kan inte heller enligt utskottets uppfattning motivera en sådan inriktning av landets telepolitik. Något behov av att i särskild ordning utreda frågan om typgodkännande av materiel som ansluts till synes vidare inte föreligga. Under hänvisning till vad sålunda anförts och i avvaktan på resultaten av det fortsatta utredningsarbetet på området samt härav föranledda överväganden avstyrker utskottet motionerna i fråga. Dessa frågor tas nu upp i proposition 1980/81:66 om vissa åtgärder på teleområdet. Enligt vår mening strider propositionen klart mot uttalanden. I stället för att förbättra möjligheter begränsas tvärtom dess konkurrensförutsättningar. 1 själva verket tillgodoses med propositionens uppläggning de motioner som så sent som bestämt har tagit avstånd från. Det är ytterst anmärkningsvärt att regeringen nu kommer tillbaka med de moderata krav som har avvisat. I propositionen redovisas en ny inriktning av policy när det gäller vilka utrustningar som får anslutas till telenätet. Privata leverantörer kommer därigenom att få ökade möjligheter att tillhandahålla abonnentutrustningar vid sidan av . Enligt verkets nya policy begränsas monopolet tills vidare till att gälla telefoner, myntapparater, abonnentväxlar och linjetagare, telefonutrustning samt terminaler och växlar anslutna till telexnätet. Utanför monopolet hamnar i fortsättningen en rad produkter som telefonsvarare, registreringsapparater. uppringningsanordningar, signalorgan, upptagetmarkerare, hänvisningsdatorer samt akustiskt kopplade modemer med överföringshastigheter under 300 bits/s. Fri konkurrens råder redan tidigare då det gäller datorer, dataterminaler, text- och ordbehandlingsutrustning, skrivtelefon samt utrustning för larm, Qärrstyrning, telefaksimil och telefoto. Det är en fördel för att man har gjort en principiellt klarare avgränsning av monopol. Vissa områden skall självklart vara konkurrensutsatta. Det är dock av största vikt att detta inte ses som ett första steg i något slags allmän strävan att avveckla stora delar av monopolet. Således bör exempelvis nästa generations helt digitala abonnentväxlar ligga kvar inom monopolområde. Vi kan inte acceptera en utveckling mot en "engelsk modell. I vill nämligen regeringen fördela all televerksamhet utom själva telenätet på privata företag. I försöker högern arbeta för en liknande utveckling, och i den nu aktuella propositionen finns klara antydningar att regeringen vill slå in på samma konservativa linje även i vårt land. Det får inte ske. Vi vill återigen erinra om trafikutskottets eniga uttalande mot en sådan politik och till förmån för att ge det svenska möjligheter att utvecklas och försvara sin internationella tätposition när det gäller att tillhandahålla billiga och kvalificerade telekommunikationer. Rikdagen bör kunna godta den av styrelse beslutade policyn för monopolavgränsning. Detta får dock inte tolkas som en förändrad syn på ställning och ansvar. Någon principiell förändring i inriktningen av verksamhet får inte ske utan att frågan i förväg underställs . Detta bör av ges regeringen till känna. Konkurrensutsatt verksamhet i verks- och bolagsform I propositionen förs en diskussion om i vilka former affärsverksamhet inom statsförvaltningen skall bedrivas. För- och nackdelar med affärsverksformen resp. bolagsformen redovisas. Departementschefens slutsats av denna diskussion blir att konkurrensutsatta verksamhet i princip bör bedrivas i bolagsform. Han anser det dock inte vara rimligt att organisatoriskt bryta ut de nya tjänsterna Teletex och Telefax, som i och för sig är konkurrensutsatta men som också utgör en integrerad del av verksamhet. Här förs ett motsägelsefullt resonemang. Det är enligt vår mening helt riktigt att de nya tjänsterna Teletex och Telefax måste ligga kvar inom . Därmed nyttiggörs det tekniska kunnande, de breda kundkontakter och den landsomfattande serviceorganisation som är stora styrka. kan och vill tillhandahålla tjänster i konkurrens. Telefax- och Teletex-satsningar innebär inga som helst hinder för nuvarande och framtida konkurrenter att erbjuda sina tjänster och sin utrustning. Men dessa nya tjänster bör ligga kvar inom område. Vi vill här hänvisa till uttalande av innebörden att roll inte skall begränsas till själva telenätet. En sådan nollambition skulle vara till nackdel både för de svenska konsumenterna och för den svenska teleindustrin. Enligt vår mening motiverar ställning som ett av världens tl 1980/81. ledande telekommunikationsländer inte en sådan drastisk förändring av landets telepolitik som det skulle innebära att överföra de nya teletjänsterna till särskilda bolag. bör därför inte stödja departementschefens dogmatiska uttalande att konkurrensutsatta verksamhet i princip skall bedrivas i bolagsform. bör i stället uttala att de nya tjänsterna Teletex och Telefax även i fortsättningen skall utgöra en integrerad del av verksamhet. Detta bör av ges regeringen till känna. Finansiering av abonnent utrustningar Terminalanläggningar, bl. a. abonnentväxlar, finansieras med s. k. anläggningsbidrag. Detta innebär att abonnenterna i princip får betala så höga avgifter att finansieringen varje enskilt år. Kunderna kräver en snabb övergång till modern teknik i vad gäller både terminaler och nät. En säljare måste, för att klara konkurrensen med de stora multinationella företagen på marknaden, kunna erbjuda flexibla betalningsvillkor. Starka önskemål om bättre betalningsvillkor har enligt framförts från verkets kunder. För att uppnå en bättre avgiftskonstruktion föreslog att ett särskilt finansbolag, , skulle inrättas som ett helägt dotterbolag till . Verket skulle via kunna åstadkomma en finansiering av de aktuella abonnentutrustningarna genom lån på den öppna marknaden. Bolagets huvudsakliga uppgift skulle vara att hyra ut anläggningar av olika slag till verket. För del skulle detta innebära att verket köper nya terminalanläggningar som övergår i finansieringsbolagets ägo så snart de har installerats hos kunden. betalar sedan hyra till bolaget. På detta sätt behöver inte ta ut så höga avgifter som om hela finansieringen skulle . Vid remissbehandlingen har förslaget om inrättande av mött invändningar bl. a. från och . En rad remissinstanser är dock positiva till förslaget. Sålunda anser LO, TCO, SIF och Metall att bör inrättas för att skall få möjligheter till en bättre marknadsanpassning av verksamheten. Vi delar den uppfattningen. Mot denna bakgrund föreslår vi att ursprungliga förslag om bildande av ett helägt dotterföretag, , genomförs. Regeringens förslag om att låta få disponera en rörlig kredit på 800 milj. kr. bör därför avslås. I propositionen föreslås att verkstadsrörelse samordnas i samband med övergången till elektroniktillverkning. och , , Tefab, skall enligt propositionen efter viss övergångstid sammanföras i ett gemensamt bolag. I samband med kraven på att få bilda ett dotterbolag begärde också att få samordna sin industriverksamhet. Regeringen går med på en samordning som sådan och godkänner således i princip bildandet av Teleinvest. Men man föreslår att hela industriverksamheten skall bedrivas i bolagsform, senast från . Därmed äventyras fördelarna med ursprungliga förslag. och befinner sig i ett utsatt läge genom den snabba övergången till elektronik. Inom och måste alla krafter samlas för att klara den omställningen. Regeringsförslaget försvårar en sådan omställning genom den oro det skapar bland de anställda och ökar risken för de mest utsatta verkstäderna. De i propositionen uttalade farhågorna om att industrier skulle komma att få en otillbörligt gynnad position gentemot annan tele- och elektronikindustri saknar grund. följer strikt upphandlingsförordningen, och har lämnat separat ekonomisk redovisning. Vi anser att det är viktigt att stödja strävan att utveckla och till en modern, väl sammanhållen och konkurrensmässig teleindustri. I propositionen framhålls betydelsen av att utifrån sitt koncernansvar även framgent kan effektivt och smidigt samordna den tekniska utvecklingen i verket och ELLEMTEL med sina produktionsresurser för att därigenom kunna tillvarata fördelarna för av ELLEMTEL-samarbetet. Detta uttalande räcker inte för att under en för och oerhört kritisk period snabbt klara omställningen till en effektiv elektronikproduktion. Vi avvisar regeringens förslag och kräver att förblir en integrerad del av . Eftersom egen bedömning har varit att industrisidan bör utvecklas inom ramen för bör man i stället helhjärtat ägna sig åt omställningen till elektronikproduktion. Det är av stor betydelse för den svenska teleindustrins utveckling att LM:s och gemensamma utvecklingsarbete inom ELLEMTEL ges ökat stöd. Över huvud taget bör enligt vår mening samarbetet mellan och LM vidgas och fördjupas. Det gäller inte minst inom exportområdet, där bl. a. tekniska och administrativa kunnande skulle kunna utnyttjas. Detta bör av ges regeringen till känna. Regeringen föreslår att ombildas till bolag och läggs som dotterföretag till . Anledningen härtill är att regeringen anser att denna konkurrensutsatta verksamhet i princip bör drivas i bolagsform. Larmdivisionens verksamhet är till sin natur relativt olikartad övrig televerksamhet. Därför kan vi i princip acceptera förslaget att larmverksamheten bedrivs i bolagsform. Vi förordar dock att bolagsbiidningen genomförs än den föreslagna (). för detta är att larmdivisionen just har slutfört sin omorganisation till självständig division från . Att påfordra ytterligare en omorganisation i så nära anslutning till den just genomförda förändringen skulle innebära en alltför hård press på de anställda och gå ut över konkurrensförmågan. Det är vidare av största vikt att bolagsbildningen inte leder till att någon annan personal än eller det nya larmbolagets får gå in i telestationerna. Om andra utanförstående bolag skulle komma in i stationerna kunde det medföra mycket besvärande integritetsproblem för teleabonnenterna. Vad vi nu har anfört bör av ges regeringen till känna. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om policy, 2. att godkänna vad i motionen anförts om verksamhetsformen för konkurrensutsatta verksamhet, 3. att uttala att de nya tjänsterna Teletex och Telefax även i fortsättningen skall utgöra en integrerad del av verksamhet, 4. att ett särskilt finansbolag, , skall inrättas som ett helägt dotterbolag till . 5. att avslå regeringens förslag att skall få disponera en rörlig kredit om högst 800 milj. 6. att avslå regeringens förslag att föra över i bolagsform, 7. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om teleindustrins utveckling och samarbetet mellan och LM , 8. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om överföring av larmverksamheten till bolagsform, 9. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om integritetsproblem i larmverksamheten. HANS () () () () () () () () () () ()