ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021277 · 1980-01-24 00:00:00 — 1979/80: 1277 av m. fl. om utbildningspolitiska insatser i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80: 1400 om åtgärder för att främja sysselsättningen i av m. fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om allmänna utbildningspolitiska insatser i () () () () ()
mot · G3021278 · 1980-01-24 00:00:00 — 1979/80: 1278 Motion 1979/80: 1278 av m. fl. om bibehållande av sjöbefälsutbtidningen i beslutade om ny utbildningsorganisation för utbildningen av sjöbefäl m. m. Enligt beslutet skulle bl. a. sjöbefälsutbildningen i läggas ned. Enligt vår mening var underlaget för detta beslut otillräckligt. a. var ställningstagandet inte kopplat till sjöfartspolitiska utredningen, vars senare framlagda förslag (Svensk sjöfartspolitik, SOU 1979: 67) avses utgöra underlag för en sjöfartspolitisk proposition under vårriksdagen 1980. Dimensioneringsunderlaget för det tidigare beslutet bedöms som ofullständigt genom att bl. a. tillräcklig hänsyn inte tagits till a) personalbehovet inom områden med anknytning till handelssjöfarten (, lotsverket, , speditionsföretag, försäkringsbolag, personal vid hamnterminaler), b) personalöverströmning till den internationella handelssjöfarten (genom det svenska sjöbefälets goda utbildning), c) vidareutbildning av sjöfartspersonal och lärare, där inte minst den säkerhetsutbildning som ges vid i är av stor betydelse, d) behovet av forsknings- och utvecklingsarbete, e) utbildningshjälp till . Även på detta område har vid i betydelsefull verksamhet initierats, f) försörjningsberedskapen vid krig och krislägen, g) ett nytt program för miljösäkra transporter, som kräver höjd kompetens och därmed omfattande vidareutbildning, h) övergång till energisnålare transporter, vilket torde medföra utökad svensk kustsjöfart. Det bör därför finnas underlag för en mer omfattande sjöbefälsutbildning än vad som tidigare förutsetts. Utbildningen bör lokaliseras till orter där det finns 1. ett bra elevunderlag, 2. möjligheter att rekrytera och erhålla goda lärarkrafter, 3. goda möjligheter att samarbeta med annan näraliggande utbildning och forskning, 4. ett omfattande kunnande inom det aktuella utbildningsområdet, 5. goda materiella och lokalmässiga förutsättningar för utbildningen. Alla dessa förutsättningar är tillgodosedda när det gäller sjöbefälsut 1979/80: 1278 Av dem som betalar sjömansskatt, totalt ca 25 000, är ca 6 500 bosatta i , därav ca 5 700 i . I bor ca 6 900, i ca 2 800, i län ca 1 050 och i ca 400. I förekommer ett kontinuerligt samarbete mellan och . Vid i finns vidare en specialutbildning i olycksförebyggande och havsmiljöskyddande åtgärder, en utbildning som genomförs i samråd med IMCO och SIDA. Utbildningen har nära anknytning till sjöbefälsutbildningen i övrigt. Med de nya förutsättningar för utbildningsbehov som redovisats ovan bör i ha goda möjligheter att även fortsättningsvis rekrytera och utbilda till sjöbefäl, liksom att åta sig omfattande vidareutbildning för sjöfarten och till denna anknuten verksamhet. Sjöbefälsutbildningen i bör därför bestå. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att anhåller att regeringen låter utarbeta förslag till ny utbildningsorganisation för sjöbefäl m. m. att föreläggas , 2. att i avvaktan på sådant förslag beslutar uttala att sjöbefälsutbildningen i skall bestå. () () () PER STENMARCK (m) ()
mot · G3021280 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1280 av m. fl. om lokalisering till högskolan i av grundläggande rättsut I budgetpropositionen föreslås att grundläggande rättsutbildning skall inrättas på två nya orter i landet, nämligen och . Enligt vår uppfattning talar starka skäl för en lokalisering till med tanke på att ett stort antal juridiska verksamheter finns i . Den grundläggande rättsutbildningen skall vända sig såväl till redan yrkesverksamma som till dem som kommer direkt från gymnasiestudier. I utbildningen finns en anpassning till olika yrkessektorer. Innehållet i utbildningen bör vara attraktivt för små och medelstora företags behov. Andelen små och medelstora företag är hög i . Vidare finns det ett stort fortbildningsbehov för rättsväsendets anställda. Utbildningen kan tillgodose detta behov. Styrelsen för högskolan i har givit den grundläggande rättsutbildningen högsta prioritet bland förslagen till ny utbildning. Vi beklagar att man från regeringens sida inte har föreslagit någon utbildning till . Vi utgår emellertid ifrån att regeringen vid kommande bedömningar om nya utbildningsplatser anordnar dessa vid högskolan i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar anhålla att regeringen vid kommande utökning av antalet utbildningsplatser för grundläggande rättsutbildning anordnar dessa vid högskolan i . 1979/80 1280-1287 () () () () () () ()
mot · G3021282 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1282 av m. fl. om ökad utbildning av lärare i trä- och metallslöjd Bristen på utbildade lärare i trä- och metallslöjd är betydande. av de tjänster som tillsattes /80 tillsattes med obehöriga lärare. 12/3 av landets kommuner bedrivs viss del av undervisningen i trä- och metallslöjd med ickeutbildade lärare. Särskilt i storstadsområdena är situationen besvärande. Bristen på behöriga lärare i trä- och metallslöjd får allvarliga följder för undervisningens kvalitet. Det är också förenat med stora risker från arbetsmiljö- och skyddssynpunkt då lärare utan utbildning handskas med de verktyg och maskiner som finns i slöjdinstitutionerna. Utbildningen av lärare i trä- och metallslöjd är kort (40 poäng). Det krävs därför inte speciella anordningar - förkortade utbildningar o. d. - för att snabbt komma till rätta med problem som finns , utan de bör kunna lösas genom en utökning av den reguljära utbildningen. har också förklarat sig berett att medverka till en sådan lösning. Till de nya platserna i utbildningen bör de obehöriga lärarna som under något eller undervisat i trä- och metallslöjd beredas förtur. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att planeringsramen för slöjdlärarlinjen ökas med 48 platser /81. () () (s) ()
mot · G3021283 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1283 av m. fl. om rekryteringen av lärare i ämnet teknik, m. m. Bristen på behöriga lärare i teknik är mycket stor. Uppgifter visar att av ca 2 000 lärare som i olika omfattning undervisar i teknik är endast omkring 800 behöriga i ämnet. De lärargrupper som framför allt undervisar i teknik i är lärare i naturorienterande ämnen, lärare i trä- och metallslöjd samt gymnasieskolans yrkeslärare. Vi vill understryka vikten av att teknikämnet enligt den nya läroplanen för , varom fattat beslut , skall få en klart praktisk inriktning. Detta är enligt vår mening endast möjligt om lärarna i ämnet också har en praktisk erfarenhet från yrkeslivet. De lärare som kan sägas uppfylla detta villkor är f. n. endast lärare i trä- och metallslöjd och yrkeslärare som erhållit kompletterande utbildning för undervisning i ämnet teknik. Vi anser att undervisningen i teknik enligt den nya läroplanen i första hand bör omhändertas av sådana lärare. Vi vill också föreslå att man i de fortsatta övervägandena om utbildning av lärare i teknik också behandlar frågan om att rekrytera yrkeslärare med viss fortbildning. Detta torde vara möjligt genom att utnyttja yrkeslärare i gymnasieskolan också för undervisning i teknik i . UHÄ har på regeringens uppdrag lagt fram förslag om lärarutbildning i teknik för behov. De behörighetsgivande utbildningarna omfattar 8, 30 resp. 40 poäng och vänder sig till vissa kategorier ingenjörer. UHÄ lägger däremot inte fram något förslag om en behörighetsgivande utbildning i teknik för lärare i trä- och metallslöjd. De ca 200 lärare i trä- och metallslöjd som undervisar i teknik skall endast få möjlighet att öka sitt kunnande inom NO-ämnen och teknik. Inte heller för yrkeslärarna läggs förslag om behörighetsgrundande utbildning i teknik. Regeringen gav SÖ i uppdrag att komma med förslag till försöksverksamhet med tvåämnesutbildning av lärare i trä- och metallslöjd. Enligt direktiven borde slöjd kombineras med engelska, matematik, teknik eller teckning. SÖ:s förslag och sedermera också beslut blev att slöjd kombineras med engelska eller matematik. Att SÖ inte föreslog kombinationen slöjd-teknik berodde på att SÖ då arbetade med översynen av läroplan och därvid bl. a. övervägde teknikämnets ställning i . I och med att nu fattat beslut om en läroplan för har oklarheterna beträffande teknikämnets ställning skingrats. Teknik kommer att bli ett obligatoriskt ämne i . De skäl som tidigare anförts mot kombinationen slöjd-teknik har därmed undanröjts. En lärare med utbildning i såväl trä- och metallslöjd som teknik har också goda förutsättningar att ge teknikundervisningen den praktiska inriktningen och det innehåll som förutsätts i beslut angående läroplan. Detta gäller även för yrkeslärare med utbildning i teknik. Med hänvisning till vad sorn ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts om rekrytering av lärare i ämnet teknik, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att en behörighetsgivande utbildning i teknik för lärare i trä- och metallslöjd samt yrkeslärare bör komma till stånd. () () () () () () () (s) () ()
mot · G3021284 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1284 om viss forskning rörande långvård och hemsjukvård Andelen äldre inom befolkningen ökar starkt och de allra äldsta mest. Denna del av befolkningen är också den som mest efterfrågar vård i olika former. Utbyggnaden av sjukvården har också mot den bakgrunden alltmer inriktats mot långvård och hemsjukvård. Genom omfattande undersökningar vet man att de äldre och även de långtidssjuka om möjligt föredrar vård i det egna hemmet framför institutionsvård även när man blir sjuk och handikappad. Hemsjukvården kan organiseras på olika sätt dels som sjukhusansluten hemsjukvård, dels med utgångspunkt i den öppna vården. En stor del av vårdarbetet inom hemsjukvården och även inom långtidsvården utgörs av omvårdnadsarbete. Ansvaret för den rena omvårdnaden inom hemsjukvården faller ofta på kommunen genom hemsamariterna och är liksom omvårdnaden inom den institutionella långtidsvården av omätlig betydelse för den enskildes möjlighet att fungera. Omvårdnaden i hemmet innebär som regel en senareläggning av den tidpunkt, när intagning på sjukhus blir oundviklig och medför således även en samhällsbesparing. Den stora gruppen arbetstagare inom omvårdnadsområdet har synnerligen skiftande erfarenhetsbakgrund och yrkeskunskap. En samlad syn på de krav som kan ställas på vårdaren vid olika tillfällen är en nödvändig konsekvens av den stora utbyggnad som sker inom hemsjukvård och långtidssjukvård. Det är därför nödvändigt att satsningen inom omvårdnadsområdet sker såväl personellt, utbildningsmässigt som på forskningssidan. Den utbyggnad som sker av hemsjukvård och långtidssjukvård bör göras mot bakgrund av större kunskaper och ökad medvetenhet om vad denna typ av vård kräver, vilket alltså leder till slutsatsen att forskning inom detta speciella område är nödvändig. För de stora grupperna arbetstagare inom omvårdnadsområdet är det viktigt och nödvändigt med en bättre vetenskaplig grund för vården och utbildningen. En satsning på forskning inom omvårdnadsområdet skulle sannolikt även bidra till att höja statusen hos de olika befattningshavare som är verksamma här och därigenom underlätta den alldeles nödvändiga och mycket tröga rekryteringen. Inte minst gäller detta just hemsamariterna. Det är uppenbart att en bättre överensstämmelse mellan sjukvårdens mål och forskningens och det medicinska utvecklingsarbetets inriktning måste åstadkommas. För att det pågående utvecklingsarbetet skall kunna intensifieras och struktureras behövs stöd av staten. Vi anser att bör ta initiativ till ytterligare prioritering av Forskning bör ske inom ett ämne som förslagsvis kunde benämnas omvårdnadsforskning. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag syftande till forskning inom omvårdnadsområdet i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G3021285 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1285 av m. fl. om lokalisering till högskolan i av polymerteknisk utbildning I vårt land är ca 55 000 personer sysselsatta inom polymerteknisk industri, plast- och gummiindustri. av de anställda inom svensk gummiindustri finns i , i . Plastindustrin är också väl representerad i länet. Företagen i dessa branscher i arbetar med svårigheter att tillgodose sitt behov av arbetskraft och företagens exportmöjligheter begränsas främst av svårigheter att inom sin kapacitet tillfredsställa efterfrågan. Branschen är totalt sett under utveckling, och behovet av nyanställd arbetskraft med yrkesutbildning är avsevärt. I söker man genom pryo- och informationsverksamhet rekrytera ungdomar till de yrkesinriktade gymnasielinjer, profilerade mot gummi- och plastindustrin, som finns i och . För vidare utveckling och forskning är emellertid behovet stort också av personal med ytterligare kvalificerad utbildning. Vidareutbildning organiseras genom samverkan mellan de enskilda företagen medan kvalificerad högskoleutbildning inom området får sökas utomlands, främst i . Arbetsmarknadens parter, länsskolnämnd, länsarbetsnämnd och högskolestyrelse inom länet har högprioriterat önskemålet om inrättandet av en yrkesteknisk högskolelinje för den polymertekniska industrins behov. för högskoleregion har också i skrivelse till UHÄ prioriterat en polymerteknisk linje förlagd till högskolan i . Ett gummi- och plastinstitut är under uppbyggnad i och kvalificerade laboratorieresurser finns vid de berörda industrierna i länet varför förutsättningarna för en högskoleutbildning med polymerteknisk inriktning är goda i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar anhålla att regeringen vid överväganden om inrättande av polymerteknisk högskoleutbildning i landet förlägger sådan utbildning i första hand till högskolan i . () () () () () ()
mot · G3021286 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1286 om utbildning av fotvårdsspecialister Diabetes är en kronisk ämnesomsättningssjukdom som beror på kroppens oförmåga att bilda eller tillgodogöra sig insulin. ger diabetes också kärlförändringar i kroppens finaste blodkärl. Allmänt känt är att sådana förändringar i svåraste fall kan leda till synförändringar eller njursjukdom. Betydligt vanligare än nämnda komplikationer är dock kärlförändringar i underben eller fötter som innebär amputation av dessa kroppsdelar. Det finns statistik på att ca 1 200-1 500 diabetiker tvingas amputera fot eller underben och ligger ca 320 diabetiker med gangrän på våra sjukhus. Sammantaget tar gangränproblematiken mer slutna sjukvårdsresurser i anspråk än alla andra diabeteskomplikationer tillsammans. Många läkare, bland dem docent i , som forskat på diabetikernas fotproblem, hävdar att mycket av detta är ett onödigt problem. En förutsättning för att kunna nedbringa antalet amputationer är dock att antalet fotvårdsspecialister utökas kraftigt samt att de ges en förlängd och förbättrad utbildning. Därvid bör särskilt intresse ägnas åt diabetessjukdomen. Viktigt är också att diabetikerna själva kan få information om hur de skall sköta sina fötter för att förebygga och undvika småsår. Utbildningen till fotvårdsspecialister sker med en sjukvårdsbiträdesutbildning eller motsvarande i botten och sedan en termins specialutbildning. I våra nordiska grannländer är utbildningen väsentligt bättre. har t. ex. tre terminers specialutbildning. En förlängd och förbättrad utbildning av fotvårdsspecialister kommer att bli samhällsekonomiskt lönsam då diabetikerna, som utgör en mycket stor grupp av fotvårdsspecialisternas patientunderlag, skulle få en bättre vård och ett bättre egenkunnande, vilket bör leda till att de tar i anspråk ett betydligt mindre antal vårddagar inom den slutna sjukvården. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om en förlängd och förbättrad utbildning av fotvårdsspecialister bör utredas.
mot · G3021290 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1290 av m. fl. om överflyttning av viss utbildning från i tili högskolan i startade den första kursen av en försöksutbildning i gymnastik plus annat ämne på GIH i . Denna utbildning består av tre block, gymnastik och idrott 60 poäng, något av ämnena engelska, biologi, matematik eller kemi 60 poäng samt som avslutning praktisk-pedagogiska studier vid lärarhögskola. har ett 50-tal elever antagits, och den första kursen kombinationslärare beräknas vara färdigutbildad . Enligt planerna skall de avslutande praktisk-pedagogiska studierna fullgöras i , vilket kommer att innebära allvarliga avbräck i både socialt och ekonomiskt avseende för dem det berör. Det är därför angeläget att sträva efter en geografisk samordning mellan de ämnesteoretiska och de praktisk-pedagogiska studierna. Man kan tänka sig flera sätt att lösa denna fråga. Ett praktiskt förfarande, som borde kunna prövas, är att utlokalisera motsvarande årsstudieplatser det fjärde studieåret från i till högskolan i . Genom ett sådant förfarande har i ansvaret för utbildningen, svarar för lärare m. m. De studerande kan stanna på den ursprungliga studieorten och slipper en på många sätt arbetsam omplacering inför . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar anhålla att regeringen utlokaliserar erforderligt antal platser av den avslutande praktisk-pedagogiska utbildningen med tvåämnesutbildning från i till högskolan i . () . () () ()
mot · G3021293 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1293 av och om ökad tandläkarutbildning i norra Frågan om tandläkarutbildningens dimensionering har varit föremål för utredning. Vid remissbehandlingen av utredningens betänkande uttalade sig bibehållen dimensionering, då det enligt förbundets mening inte framkommit tillräckliga motiv för en minskad utbildning. Förbundet anförde vidare att den stora regionala obalans som råder när det gäller tillgången på tandläkare ytterligare understryker behovet av en bibehållen utbildningsnivå. I propositionen 1979/80:25 föreslår regeringen ett minskat elevintag vid den utbildning som bedrivs vid , vilket innebär ett bortfall av 50 utbildningsplatser. Vidare ifrågasätts i propositionen huruvida någon utbildning alls skall bedrivas vid , vilket i så fall innebär ett bortfall av 100 utbildningsplatser. Inom den norra tandvårdsregionen är bristen på tandläkare större än i andra delar av landet. I inland har situationen förvärrats . Trots intensiva rekryteringsinsatser har inte tillnärmelsevis lyckats fylla länets behov av tandläkare. Enligt uppfattning kommer troligen den regionala obalansen att bestå, även om man skulle uppnå den teoretiska balans i hela riket som tandvårdsutredning beräknat. Det är således angeläget att tandläkarutbildningen kraftigt ökas i den norra regionen. Enligt uppgift pågår en om- och tillbyggnad vid i . Därför bör det vara rimligt att med måttliga investeringar snabbt öka den nuvarande utbildningen i . Enligt vår mening bör en betydande del av de utbildningsplatser som faller bort vid lokaliseras till norra regionen. För utbildningens praktiska del behövs ett tillräckligt patientunderlag, något som tidigare ansetts vara ett hinder för en ökad utbildning i . Så behöver det inte alls vara , därför att det av många skäl måste anses angeläget att få till stånd en tandläkarutbildning även i . Vi menar att detta lämpligen kan ske genom att en filial till i förläggs till . Genom en sådan åtgärd skapas goda garantier för en framtida bättre tillgång på tandläkare i det nu så tandläkarfattiga . Vid länets tandvårdskliniker finns det , beroende på tandläkarbristen, många lediga stolar, som bör kunna komma till användning vid utbildningens praktiska del. Stora fördelar skulle härigenom vinnas. Man når ut till ett tillräckligt patientunderlag. Man förbättrar tandvården i länet och man förbilligar utbildningen genom att nyttja redan gjorda investeringar. Till detta kommer värdet av att de nu verksamma tandläkarna får en värdefull kontinuerlig kontakt med och de resurser som skolan och dess lärare innebär. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att anhålla att regeringen vidtar erforderliga åtgärder för att utöka tandläkarutbildningen i den norra regionen på sätt som föreslagits i motionen. KARL-ER1K HÄLL (s)
mot · G3021296 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1296 Bristen på vårdlärare är f. n. mycket stor över hela landet. Det torde dessutom vara rimligt att anta att behovet kommer att öka ytterligare och det av flera orsaker. Dels är det sannolikt att antalet elever i vårdutbildningen inom såväl gymnasieskolan som högskolan kommer att öka kraftigt, dels innebär de beslut som har fattat om vårdutbildning inom högskolan att flera vårdyrkesutbildningar kommer att förlängas. Allt detta ger ett ökat behov av vårdlärare. Dessutom framgår det av de undersökningar som under har gjort att antalet vårdlärartjänster som är vakanta eller besatta med icke-behöriga lärare ständigt ökar. Detta är otillfredsställande och kan komma att menligt påverka vårdyrkesutbildningens kvalitet. Av nämnda undersökningar framgår dessutom att det föreligger stora regionala skillnader och att bristen varierar kraftigt mellan olika lärartjänstkategorier. Härav framgår att det krävs insatser för att ytterligare bygga ut och decentralisera vårdlärarutbildningen. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av fler platser inom vårdlärarutbildningen.
mot · G3021297 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1297 av om optikerutbildning vid högskola Dagens moderna teknologiska samhälle ställer stora krav på individens synprestation. av all information från omvärlden inhämtas via synen. Speciellt höga krav ställs i arbetslivet, i trafiken, vid TV-tittande etc. Den legitimerade optikern är primärinstans i vad gäller synbesvär som har sin troliga orsak i brytningsfel i ögonen [se anvisningar, SOSFS (M) 1978:14], detta för att den specialiserade ögonsjukvården skall avlastas och resurserna i första hand utnyttjas av de patienter som är beroende därav. Optikern har vid sin undersökning att ta ställning till om den hjälpsökande kan misstänkas lida av ögonsjukdom, vilket i så fall skall föranleda remiss till medicinsk expertis, samt undersöka synförmågan och vid behov ordinera synhjälpmedel. Optikern är dessutom ansvarig för hjälpmedlets tekniska utformning och anpassning. Optikerna utför av alla synundersökningar som leder till synhjälpmedel. Utbildningen till legitimerad oiptiker sker f. n. inom gymnasieskolan som en högre specialkurs omfattande endast 360 tim. Inträdeskravet till denna utbildning är genomgången tvåårig grundutbildning. har i remissvar över ögonvårdsutredningen (SOS 1975) framfört som ett alternativ att en högskoleutbildning borde anordnas. Utomlands finns sedan många decennier optikerutbildning inom unviersitet och högskolor med teknisk anknytning, bl. a. i den engelskspråkiga delen av världen. Även i finns denna typ av utbildning, där förlagd till Teknisk Ingeniörhögskole. För att allmänheten skall kunna garanteras största möjliga trygghet vid konsultation hos legitimerad optiker och för att optikern skall kunna verka optimalt inom sitt område är det nödvändigt att insätta en allmän utbildningslinje, omfattande 40 poäng, inom högskolans tekniska sektor, ledande fram till legitimation. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär inrättandet av en allmän utbildningslinje för optiker inom högskolans tekniska sektor, omfattande 40 poäng.