mot · G3021301 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80 1301-1305 Motion 1979/80:1301 av Hans Nyhage m. fl om elevs rätt att förbättra betyg Den som redan har betyg i ett ämne från , eller statlig vuxenutbildning eller i motsvarande ämne från en äldre skolform kan bara tas in i motsvarande kurs i och statlig vuxenutbildning om det inte medför ökade kostnader för statsverket, såvida studierna inte avser behörighetskomplettering. Alla som har genomgått en kurs får betyg i ämnet vid slutet av kursen. Däremot utfärdas enligt gällande bestämmelser inte nytt slutbetyg till den som tidigare fått slutbetyg från . Dessa bestämmelser är avsedda att förhindra s. k. konkurrenskomplettering. Det har emellertid visat sig att många hindrats att återuppta sina studier på grund av detta förbud. Därför har också vissa grupper fått möjlighet att erhålla dispens från dessa krav. Till denna grupp hör de som beviljats utbildningsbidrag enligt bestämmelserna för arbetsmarknadsutbildning för att studera på grundskolenivå i vuxenutbildning samt de studerande som av medicinska eller sociala skäl haft speciella svårigheter att tillgodogöra sig utbildningen i ungdomsskolan. I regeringens proposition 1978/79:180 föreslogs en ändring vilken gäller fr. o. m. Den innebär att nytt slutbetyg från bör få utfärdas (utan dispensförfarande) för vuxenstuderande inom och statlig vuxenutbildning, dock tidigast efter det att det ursprungliga slutbetyget har avgetts. Nytt slutbetyg får också utfärdas utan dispens redan tidigare än efter det att det ursprungliga slutbetyget avgetts, när det gäller personer som beviljats utbildningsbidrag enligt bestämmelserna för arbetsmarknadsutbildning för studier på grundskolenivå. Sådana personer får också tas in i kurs, även om det skulle medföra ökade kostnader för statsverket. Samma regler har utsträckts att gälla även för dem som beviljats särskilt vuxenstudiestöd för studier på grundskolenivå. Särskild dispens erfordras inte för personer, vilkas slutbetyg från årskurs 9 är ofullständigt. Ovan nämnda bestämmelser innebär att möjligheterna att komplettera grundskolebetygen förbättras för flera kategorier studerande, dock inte alla. Bestämmelserna kan också sägas i viss mån favorisera dem som avsiktligt avbrutit sina studier. Detta förhållande är emellertid i högsta grad orättvist mot de ungdomar - och de är inte få - som efter det att de slutat får ett nyväckt studieintresse eller insikter om att vidare utbildning är nödvändig. Andra av statsmakternas åtgärder, t. ex. på studiestödssidan, är ägnade att stimulera denna grupp till fortsatta studier. Det är därför orimligt och otidsenligt att förbud mot förbättring av betyg skall hindra eller försvåra dessa ungdomars utbildningsambitioner. Denna problematik gör sig också i hög grad gällande för sökande till högskoleutbildning med betyg från gymnasieskola. Många har stort behov av att behörighetskomplettera och/eller förbättra sina betyg för att kunna antas till eftersträvad högskoleutbildning. De kostnader som är förenade med sådan prövning bör bestridas av den prövande. Kompetensbestämmelserna vid intagning till olika utbildningsvägar bör utgå från de kunskaper man måste ha för att klara utbildningen. Det skall inte spela någon roll vid vilket tillfälle eller på vilket sätt kunskaperna har inhämtats. Därför bör alla elever utan tidsbegränsning ges rätt att genom kompletterande studier förbättra sina betyg. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas i syfte att ge alla elever rätt att utan tidsbegränsning genom kompletterande studier förbättra erhållna betyg. () () HANS NYHAGE (m) () () () () () PER STENMARCK (m) G. () (m) () () ()