mot · G3021253 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1253 av och om bevarande av medeltida pergamenthandskrifter I samband med reformationen lade beslag på kyrkornas och klostrens boksamlingar. Av det goda pergamentet lät han göra omslag kring arkivakter av kameralt innehåll. En mängd värdefulla bokverk blev på detta sätt skövlade, men det innebär också att ett omfattande fragmentmaterial blivit bevarat för eftervärlden. Antalet blad är svårt att uppskatta, men omkring 100 000 blad synes vara ett realistiskt antal. Bland dem finns sådant som inte nu är känt i annat verk eller annat bevarat bokmaterial. Det äldsta är eller något tidigare. Efter hand har insikten om det enorma värde dessa bokblad utgör för svensk och internationell kulturforskning väckts. En preliminär undersökning, tryckt 1934, utfördes av riksbibliotekarien , som översiktligt redogjorde för vad som fanns i kammararkivet och . Den vitsordade starkt nödvändigheten av att bokbladen löstogs från arkivakterna och påtalade det tidigare handhavandet av bladen som barbariskt. tog upp frågan men stannade vid ett beslut att man genom en snabb inventering och katalogisering av bladen skulle söka vinna en bättre kunskap om deras värde, innan man träffade ett slutgiltigt avgörande. Uppgiften blev därför att söka rekonstruera de ursprungliga bokvolymerna, medan de enskilda bladen ännu satt fast som omslag. , , uppdrogs detta arbete åt , och denna fas av verksamheten är till stora delar utförd. Det visade sig dock snart nödvändigt att åstadkomma säkrare rekonstruktioner genom att underkasta varje enskilt blad en ingående analys, innan man med säkerhet kunde avgöra dess tillhörighet. Detta innebär att varje nytt blad kräver en särskild undersökning, och denna uppgift måste lösas efter de förutsättningar som varje enskilt blad erbjuder. Värdet av pergamentmaterialet är oomstritt. Undersökningen tillhörde Kungl. och därefter , som emellertid fastslog att undersökningen saknade intresse ur arkivalisk synpunkt och att arkivet ej ägde de boktillgångar som är nödvändiga för jämförelse och kontroll av bladen. 1979/80: 1253 inträdde då som huvudman och senare , men genom riksdagsbeslut överfördes undersökningen tillbaka till . Detta beslut grundade sig formellt på tre utredningar men byggde reellt på endast en, nämligen akademiutredningen . Enligt uppgift fick undersökningen inte själv tillfälle till yttrande. Inga åtgärder har vidtagits för att effektivisera utredningens arbete, undersökningen av dessa värdefulla handskrifter. är delar av 5 450 böcker inom det medeltida alla ämnesområden rekonstruerade. Härtill kommer ett antal böcker som tillhör vårt lands äldsta tryckerihistoria, som med avtagna arkivalieomslag sammanförts till nära fullständiga volymer före undersökningens början. Detta antal är större än alla i våra statssamlingar samlade medeltidshandskrifter, av vilka de flesta tillhör senmedeltiden och emanerar från och ordenshusen i och . I undersökningens material ingår fragmentariska böcker från 11001300talen, i mångå fall helt unika. Undersökningens mål och medel Undersökningens huvudmål är att rekonstruera och vårda detta oskattbara material som starkt efterfrågas av inhemsk och internationell forskning och göra det tillgängligt och lätthanterligt. , som står för undersökningen och som har trånga och svåranvända utrymmen, anser att materialet blir tillgängligt endast om det tas loss från de arkivakter som de i regel ännu omsluter. och de statliga samlingar som innehar material av detta slag bör få tillfälle att reparera och konservera äldre arkivmaterial på ett rationellt sätt och därmed göra det möjligt att ge de värdefulla bokbladen vård. Genom att bladen tas loss sparas tid och personal för undersökningen av pergamentskrifterna, men innebär givetvis ett systematiskt avtagande av de omslag det gäller och deras ersättande med andra omslag på arkivarievolymerna annat arbete för konservatorer och bokbindare. Det för undersökningen viktiga är att det tillsätts en rådgivande nämnd. Undersökningen bör få en fast konstruktion, en organisation som möjliggör effektivare och snabbare arbete. Tänkbar huvudman är styrelsen för eller UHÄ. Undersökningen behöver, förutom en överantikvarie, en amanuens och ett par antikvarier, om den verkligen skall kunna utföra det arbete som är så viktigt: att både ta hand om och registrera och konservera materialet och att vägleda forskare. Ett referensbibliotek och bättre lokaler behövs. En utredning är nödvändig i syfte att föreslå huvudman för undersökningen, rådgivande nämnd och lämplig lokalisering samt omfatt 1979/80: 1253 ningen av arbetet och rimlig tid för dess utförande. , som tidigare ansett att undersökningen inte tillhör dess område men som dock innehar en stor del av de volymer som har medeltida handskrifter som omslag, torde lämpligen kunna utföra utredningen. Det är ett angeläget ärende som kräver skyndsam åtgärd. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att frågan om undersökningen av medeltida pergamenthandskrifter skyndsamt utreds. () ()