mot · G302949 · 1980-01-23 00:00:00 — av m. fl. om en energiförsörjningsplan för En trygg energiförsörjning är en nödvändighet i ett modernt industrisamhälle. Att ge förutsättningar för en tillräcklig energiproduktion är därför en av samhällsplaneringens och näringspolitikens huvuduppgifter. I finns det goda förutsättningar när det gäller att minska energiberoendet till utlandet och öka tron på inhemska bränslen och energikällor. Besparingsmöjligheterna är stora, inte minst i den oljekrävande uppvärmningssektorn med bostäder, kontors- och industrilokaler etc. Genom att bättre tillvarata vedråvara ur läns stora skogsarealer, torv, avfall, småvattenfall, solvärme och jordvärme kan betydande mängder till länet importerad energi ersättas med lokala, inhemska och förnyelsebara resurser. Enligt vår uppfattning måste kommunerna ges förutsättningar att pröva olika metoder för energisparande och produktion ur lokala energikällor, till gagn inte bara för den egna verksamheten utan också för befolkningen i sin helhet. Regionala organ, såsom länets utvecklingsfond, bör medverka till teknisk utveckling i vad gäller produktionsmetoder och produkter även på energiområdet. Kommunerna bör följa utvecklingen på energiområdet och snabbt tillgodogöra sig nyheter. Långt framskridna planer finns för användande av inhemska energikällor. Det är angeläget att denna satsning i kommunerna får stöd av en energipolitik på riksplanet med samma inriktning. Stora samhällsresurser har ställts till förfogande för energihushållning och förnyelsebara energikällor . Genom ett ytterligare ökat stöd för sådana satsningar på riksplanet har och dess kommuner utomordentligt goda möjligheter att trygga en energiförsörjning som till mycket betydande del hämtas från resurser som finns inom länet. En översiktlig inventering av tillgängliga biologiska bränslen inom har upprättats. Denna visar att tillgångarna på biologiska bränslen i länet är stora. Rapporten utpekar tre olika bränslen som kan få betydelse för länets energisituation. Dessa är torv, skogsavfall samt hushålls- och industriavfall. Torven anges utgöra en energitillgång motsvarande länets hela oljeförbrukning (för uppvärmningsändamål) även sedan betydande arealer undantagits av naturhänsyn. Dessutom kan betydande energitillskott också erhållas genom kraftvärmeproduktion som kan bli aktuell i de kommuner som använder värmeverk. Solenergin kan för uppvärmningsändamål ge tillskott och är ett bra komplement till andra uppvärmningsanordningar. Även ytjordvärme kan i begränsad skala ge energi för uppvärmningsändamål . Möjligheterna til metangas- och metanolproduktion finns , och utvecklingen bör följas noga så att produktion i kommersiell skala snabbt kan introduceras. Såväl kommuner som landsting och andra samhällsorgan bör verka för att tillgänglig teknik kommer till användning. En betydande råvarutillgång kvarlämnas i skogarna efter avverkningarna för cellulosa- och övrig träindustri. Denna utgörs av bl. a. klenvirke, toppar och grenar, vilka inte kommer till användning. Detta avfall kan emellertid användas som energiråvara. Dessutom finns ett betydande lövvirkesöverskott i länet som inte tillvaratas. Detta bör också användas för energiändamål. Genom att använda detta lövvirke som bränsle blir det en viktig resurs för välfärden i stället för en skadeväxt, vilken besprutas med kemiska preparat. Om röjnings- och gallringsvirke i egenskap av energiråvara kan användas på ett från skogsbrukets synpunkt ekonomiskt fördelaktigt sätt, medverkar det också till en förbättrad skogsvård. Med de aktuella olje- och energipriserna är detta en helt sannolik möjlighet. Skogsavfallet och lövvirkestillgångarna är således en viktig energiresurs som bör tillvaratas för att minska oljeförbrukningen och onödiggöra ett framtida kärnkraftsberoende. Genom sammanvägningar av de olika kvantitetsbedömningar som gjorts beträffande tillgängligt skogsavfall och lövvirke har dess energivärde beräknats till i runt tal olja. Denna energiresurs utgörs av 2/3 barrskogsavfall och 1/3 av sådant lövvirke som är ointressant ur industrins synvinkel. Avfallets energivärde har då beräknats i förhållande till oljan med 1:5. En satsning på skogsavfallet som energikälla skulle också ge positiva sysselsättningseffekter. För röjning, gallring och eventuell flisning av det tillgängliga avfallet åstadkoms uppskattningsvis 400 årsarbetstillfällen fördelade över hela länet. Därtill kommer de positiva sysselsättningseffekter en sådan här satsning ger av indirekt karaktär, t. ex. för distribution, administration, eldningsanläggningar och övrig anläggningstillverkning. Enligt en torvinventering gjord 1925 finns det drygt 150 000 ha torv i länet. Den avslutade inventeringen anger en brytningsvärd torvtillgång inom länet på 28 000 ha av sammanhängande torvmossar större än 50 ha, även sedan 13 000 ha undantagits som särskilt skyddsvärda. Övriga torvtillgångar inom länet har en sammanhängande areal som understiger 50 ha och har inte f. n. ansetts lönsamma att bryta. Den tekniska utvecklingen går emellertid snabbt inom energiområdet. Därför kan också dessa områden komma att bli tillgängliga, vilket skulle öka möjligheterna för torvbrytning i länet högst betydligt. Energivärdet i de torvmossar vilka angivits som brytningsvärda motsvarar hela länets oljeförbrukning (för uppvärmningsändamål). Torvbrytning är emellertid förknippad med problem av miljökaraktär. Torvmossarna spelar en viktig roll i ekosystemet. Därför kan inte oplanerade ingrepp godtas. För att en kommande torvbrytning inte skall fördröjas mer än vad som fordras för att klarlägga miljökonsekvenserna bör aktiva förberedelseåtgärder omgående påbörjas. Det är då angeläget att klarlägga var och hur torven skall användas för energiförsörjningen på uppvärmningsområdet. Planerade kraft- och fjärrvärmeverk bör byggas så att torvförbränning möjliggörs. Likaså bör industrins intresse för torven som energikälla kartläggas. Berörda samhällsorgan bör också klarlägga i vilken form en framtida, kommersiell torvbrytning bör ske. Detta organisationsarbete måste bedrivas med en sådan takt att verksamheten omgående kan påbörjas sedan nämnda studier av hur miljöproblemen skall lösas är redovisade. I finns ett större antal äldre och omoderna små vattenkraftsstationer. Många av dessa är ur drift, medan andra är så omoderna att deras elproduktion inte står i nivå med det som vore möjligt med dagens teknik. På olika håll i länet har en kartläggning - inventering - gjorts av småkraftverk som f. n. inte är i drift. För fem kommuner i den östra länsdelen har en energiutredning påvisat en teknisk möjlighet att producera 8-10 GWh (miljoner kWh): motsvarar energiförbrukningen i ca 350 villor. En mindre inventering har också skett inom och kommuner. Inventeringen bör följas av överslagsberäkningar av de ekonomiska förutsättningarna för att på nytt återuppta kraftproduktionen vid dessa . Likaså bör ägar- och vattendomsförhållanden klarläggas och kontakter tas med fallens ägare. Därtill bör man kontinuerligt bevaka den tekniska utvecklingen och energipriset för att kunna bedöma eventuella framtida utbyggnadsmöjligheter också rent ekonomiskt. Kommunerna bör också överväga förutsättningarna för att förvärva fallen och dessas rättigheter. Härtill kommer möjligheterna att genom förbättrad och småskalig teknik utnyttja mindre vattendrag än ovannämnda genom s. k. minikraftverk. Ett genomförande av energipolitik, byggd på förnyelsebara och säkra inhemska energikällor skulle få en rad positiva effekter på betalningsbalans och sysselsättning. Också för skulle positiva sysselsättningseffekter i industrin uppstå och förstärkas. finns ett antal industriföretag som bedriver tillverkning för energisidan. Denna produktion ger redan ett tillskott till sysselsättningen, vilken kan förväntas öka . En växande tillverkning inom denna sektor medverkar också till att förstärka företagens möjligheter att klara kommande strukturförändringar och är inledning till en produktion som hör framtiden till. Den redovisning som här gjorts visar att det finns mycket goda förutsättningar för att utnyttja alternativa energikällor och därmed också skapa nya arbetstillfällen i olika regioner. Viktigt är att de regionala organen samordnar och utreder detta. Upprättandet av energiförsörjningsplan bör ske med som ansvarig och i nära samarbete med övriga länsorgan. Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller att regeringen medverkar till att i upprättar en regional energiförsörjningsplan för länet. () ()