ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3022021 · 1980-04-24 00:00:00 — med anledning av proposition 1979/80:165 om vissa varvsfrågor, m. m. Järnvägsnätet har i sedan gammalt fått en utformning som dåligt motsvarar önskvärda linjesträckningar enligt nutidens behov. En brist är att det bara finns en järnvägslinje riktad mot söder. , däremot ingen mot norr. När nu en omstrukturering och diversifiering av näringslivet i framstår som nödvändig och önskvärd, då det skulle innebära en lägre grad av beroende av en bransch och konjunktursvängningarna inom denna, så är det angeläget att allt görs för att underlätta och stödja en sådan förändring. Goda kommunikationer utgör en viktig förutsättning för en regions utveckling. En komplettering av järnvägens sträckning vad gäller skulle vara ett väsentligt bidrag till kommunens utveckling. Vi tänker då närmast på en järnvägslinje norrut mot som kunde ansluta till . Genom denna kontakt med en pulsåder skulle vitaliseras. Staden skulle knyta ett större omland till sig. Goda transporter är en livsnödvändighet för företagen på en ort, och ett järnvägsbygge av här skisserad art kommer sannolikt att få goda effekter. Med tanke på den ökande vikt som som hamnstad för såväl export som inskeppning förhoppningsvis kommer att få framstår en järnvägssträckning riktad också norrut som ett nödvändigt komplement i det landbaserade trafiknät som en hamnstad måste räkna med skall finnas. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande angelägenheten av en anslutning av järnvägens sträckning från till . () ()
mot · G3022023 · 1980-04-14 00:00:00 — med anledning av proposition 1979/80:166 om sjöfartspolitiken m. m. Av näringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska skäl, speciellt med tanke på ungdomsarbetslösheten, är det viktigt att åstadkomma en hög och jämn rekrytering av personal till sjöfartsnäringen. Om vi har som ambition att finnas kvar som sjöfartsnation och klara konkurrensen gentemot utlandet är det i första hand hög kunskapsnivå och hög produktivitet som fordras. Det är glädjande att det i propositionen föreslås inrättandet av ett statligt stöd till praktikplatser, för att stimulera redarna till att anställa fler nybörjare ombord på fartygen. Avsikten med stödet sägs vara att det skall inrättas praktikplatser för nybörjare på handelsfartygen. Jag föreslår att rekryteringsbidraget utökas till att gälla även de ungdomar som mönstrar på utöver besättningslistan, i varje fall på fartyg under 1 600 brt IMCO-gräns, även om särskild handledning ej kan ordnas. Detta för att ytterligare stimulera ungdomar att söka till näringen och skaffa sig värdefull praktik. Med hänvisning till vad som anförts föreslår jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om en mer generös tillämpning av det i propositionen föreslagna rekryteringsbidraget.
mot · G3022024 · 1980-04-24 00:00:00 — 1979/80 2024-2026 med anledning av proposition 1979/80:165 om vissa varvsfrågor, m. m. I proposition 1979/80:165 behandlas frågan om Varvs framtid tämligen kortfattat. Man hänvisar till det nedläggningsbeslut som redan fettats av Svenska . Man konstaterar också att sysselsättningssituationen är bättre i än i andra delar av landet och menar att konsekvenserna av en nedläggning här skulle vara lindrigare än på andra varvsorter. Det är naturligtvis sant att en nedläggning av Varv inte på något dramatiskt sätt skulle försämra sysselsättningsläget i regionen som helhet. Däremot kan man inte förbise att en nedläggning skulle vålla påtagliga problem för de direkt berörda anställda. Det skulle dessutom innebära ytterligare ett steg i den negativa utvecklingen för industrin i . Det har också framhållits att en nedläggning av skulle kunna innebära en allvarlig försämring av försvarsberedskapen på ostkustbanan och vålla vissa problem för sjöfarten. Vid fredstida katastrofer, t. ex. oljeolyckor, kan bristen på reparationsvarv på ostkusten vålla problem. Varv har redovisat förluster under ett flertal år. Delvis beror dock detta på åtgärder från koncernledningarna som legat utanför kontroll och på olika restriktioner som lagts på varvets verksamhet. Regionala och lokala organ, landsting, samt och kommuner har engagerat sig hårt för framtid. a. har en plan tagits fram på hur företaget skulle kunna uppnå lönsamhet . Förslaget bygger på en betydande nedskärning av personalstyrkan och effektiviseringsåtgärder. Särskilt intressanta är möjligheterna att ge företaget en annan inriktning än traditionell varvsproduktion. Man kan därvid stödja sig på att har en gedigen erfarenhet av en bred produktionsinriktning. Anläggningens kapacitet borde ändock kunna utgöra en trygghetsfaktor för sjöfarten, t. ex. i katastrof- eller krislägen. och berörda kommuner har gått in i direkta förhandlingar med Svenska Varv för att försöka finna en lösning som kan rädda . Det är angeläget att staten på ett positivt sätt försöker medverka till att dessa förhandlingar blir framgångsrika. Regeringen börge Svenska Varv i uppdrag att i förhandlingarna aktivt pröva möjligheterna att vinna en lösning som skulle kunna innebära att en industriell verksamhet vid Varv kan bevaras. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad motionen anför om att Svenska Varv aktivt bör pröva möjligheterna att finna en lösning i samverkan med och berörda kommuner som innebär att en industriell verksamhet vid Varv kan tryggas.
mot · G3022026 · 1980-04-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:143 med förslag till ny lagstiftning om handelsbolag m. m. I proposition 1979/80:143 lägger regeringen fram förslag till lagstiftning för vissa ekonomiska verksamheter såsom handelsbolag, s. k. enkla bolag, samt om årsredovisning i vissa företag och vissa ändringar i aktiebolagslagen. De förslag regeringen kommer med har varit föremål för ett omfattande utredningsarbete och remissförfarande. De förslag som funnits i utredningsarbetet, som inneburit vidgat inflytande för de anställda och förslag om skärpningar som skulle försvåra för den ekonomiska brottsligheten, har regeringen inte brytt sig om att följa. Detta trots att förslagen i remissbehandlingen fått ett entydigt stöd av de fackliga organisationerna. Mindre bolag och koncerner med mindre än tio anställda behandlas på så sätt i regeringsförslaget att den insyn som såväl de anställda som andra intressenter och samhället har befogad rätt att ställa krav om inte behöver uppfyllas av företagen. Så föreslår regeringen att den som har färre än tio anställda icke skall behöva upprätta årsredovisning. Men insynen i dessa företag är naturligtvis viktig - antalet anställda behöver ju inte säga något om den ekonomiska betydelsen av ett företags verksamhet. Handelsbolag är från flera synpunkter en tvivelaktig form för ekonomisk verksamhet, framför allt i större skala. Insynen i handelsbolagen är allmänt sämre än i t. ex. aktiebolag. Regeringen gör inget försök att förbättra insynen för de anställda i dessa företag. Den vill inte ens gå med på representation för de anställda i styrelsen, vars värde under nuvarande former förvisso inte skall överskattas, men det ger ändå vissa kontrollmöjligheter för de anställda. Stora brister vidlåder sålunda regeringsförslaget, varför vi icke kan biträda förslagen i propositionen. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att avslå propositionen 1979/80:143 och hos regeringen hemställa om ett nytt förslag som bättre tillgodoser de fackliga organisationernas och andra intressenters berättigade krav om insyn och kontroll. (vpk) (vpk) GOTAB 65042 Slockholm 1980
mot · G3022027 · 1980-04-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:162 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. I proposition 1979/80:162 föreslås en avveckling av de personliga mjölkpristillägg som utgår inom områden i och län. Vi har tidigare motionerat om att de personliga pristilläggen borde slopas, därför hälsas förslaget i denna del med tillfredsställelse. Denna form av differentierad prissättning har länge utgjort ett irritationsmoment. Vi menar att detta stöd borde utgå generellt till alla mjölkproducenter i de berörda områdena. I rådande läge torde det emellertid löna sig föga att gråta över spilld mjölk, varför vi vill föreslå ett alternativ till den avveckling som föreslås i propositionen. I lantbrukskooperationens handlingsprogram heter det prissättningen skall grundas på lika pris för lika prestation, en uppfattning om solidaritet som delas av stora grupper även utanför lantbrukskooperationen. Vi anser att denna princip bör tillämpas även nu när detta prisstöd skall avvecklas . , , har på sin föreningsstämma uttalat sig för att de personliga tilläggen fördelas på all invägd mjölk. Med stöd av det anförda föreslår vi att beslutar att summan av de personliga mjölkpristillägg som utgår i vissa områden och som i proposition 162 föreslås avvecklas successivt i stället utgår som ett generellt pristillägg på all invägd mjölk inom berörda områden. () () 1979/80 2027-2033 1 1979/80.
mot · G3022030 · 1980-04-25 00:00:00 — av med anledning av proposition 1979/80:143 med förslag till ny lagstiftning om handelsbolag Förslaget till ny lagstiftning beträffande handelsbolag m. m. måste innebära att samverkan i s. k. entreprenadkonsortier mellan två eller flera byggnadsföretag faller under lagen om handelsbolag och därmed också kommer att betraktas som sådant bolag. Åtskilliga byggprojekt utförs ofta genom samverkan i entreprenadkonsortier mellan två eller flera byggnadsföretag. Möjligheten till sådan samverkan är gynnsam ur såväl samhällets som den enskildes synpunkt. Vissa projekt är så stora att endast ett fåtal företag har egna resurser att genomföra projektet i fråga. Genom samverkan i konsortier kan även mindre och medelstora företag gå samman och deltaga i konkurrens om projektet. Även från ekonomisk risksynpunkt kan samverkan vara positiv. Utvecklingen inom byggbranschen har inneburit att antalet medelstora oftast lokala - byggnadsföretag minskat avsevärt i antal. Genom konsortiesamverkan motverkas denna utveckling. Entreprenadkonsortier har regelmässigt behandlats som enkla bolag. Genom förslagen i propositionen kan sådana konsortier komma att anses som handelsbolag. Detta skulle avsevärt minska företagens benägenhet och möjlighet att samverka. Kraven på offentlig årsredovisning medför att resultatet av ett projekt kan utläsas. Byggnadsföretagens nuvarande årsredovisning lämnar uppgift om resultatet av samtliga arbeten och inte beträffande enskilda sådana. Att resultatet av ett arbete blir offentligt kan leda till problem och skadeverkningar. Inte i något annat liknande sammanhang torde det förekomma att resultatet av ett projekt är offentligt. Anses konsortium som handelsbolag får detta skattemässiga olägenheter. Möjligheten till resultatutjämning mellan vinstgivande och förlustgivande projekt försvåras. Dessa problem kan svårligen lösas genom ändringar i skattelagstiftningen. Beträffande borgenärsskyddet kan sägas att konsortiemedlemmarna regelmässigt ikläder sig solidarisk ansvarighet i samtliga frågor som berör förhållanden till tredje man. Vid entreprenadkonsortier som enkla bolag har sålunda bolagets borgenärer varit skyddade genom att bolagsmännen faktiskt vanligtvis varit solidariskt ansvariga. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att entreprenadkonsortier inom byggnadsbranschen som bildats för genomförande av visst projekt icke skall omfattas av de nya bestämmelserna om handelsbolag.
mot · G3022032 · 1980-04-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:162 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Jordbruksprispolitiken syftar bl. a. till att skapa förutsättningar för det rationella familjejordbruket att utvecklas och ge en tillfredsställande inkomstutveckling för jordbrukarna. Ett syfte är också att åstadkomma en regionalt balanserad utveckling. De svenska jordbrukarna får själva bära de exportkostnader som uppkommer om produktionen av animalier är större än det inhemska konsumtionsutrymmet. Det är därför ett starkt intresse att söka begränsa de överskott som kan uppkomma. Det ökade produktionsutrymme som efter hand uppkommer till följd av ökad konsumtion och upphörande djurproduktion bör i första hand få utnyttjas inom familjejordbrukets ram. har den specialiserade animalieproduktionen i stora enheter starkt expanderat. Detta gäller främst slaktsvinsproduktion och äggproduktion. jordbrukspolitiska beslut innebär att utbyggnaden av större företag med slaktsvins- och äggproduktion bör begränsas så att utrymme ges för en utökad animalieproduktion vid utvecklingsbara familjeföretag. tillämpas som en följd därav ett system med differentierade avgifter inom äggproduktionen. Större äggproducenter betalar en proportionellt sett större avgift. I proposition 1979/80:162 föreslås nu att ett motsvarande system införs för fläskproduktionen från . Ett högre pristillägg per kg fläsk skall utgå för upp till 2 000 slaktsvin och producent. Enligt vår mening kan man inte utesluta att det framöver kan uppstå behov av att söka begränsa utbyggnaden av större besättningar inom annan animalieproduktion, t. ex. mjölkproduktion. Vissa tendenser till produktionsobalans har redan kunnat förmärkas. Detta är för det norrländska jordbruket synnerligen oroande då man där är i huvudsak hänvisad till mjölkproduktion, medan jordbruket i de sydligare delarna av landet har betydligt större valmöjligheter mellan olika produktionsgrenar. Om erfarenheterna av differentierade pristillägg blir goda och utvecklingen så motiverar, bör ett motsvarande system kunna införas även för andra produktionsgrenar. Frågan bör i så fall aktualiseras i samband med de återkommande prisöverläggningarna på jordbrukets område. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att differentierade pristillägg kan införas även för mjölkproduktionen. () () () ()
mot · G3022034 · 1980-04-28 00:00:00 — 1979/80 2034-2039 av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:158 om ändringar i reglerna för tillträde till högskoleutbildning I proposition 1979/80:158 tar regeringen bl. a. upp frågor om direktövergång, föreningsmeriter och meritvärdering av arbetslivserfarenhet. Vad först beträffar frågan om direktövergång anmäls nu för att UHÄ skall få i uppdrag att utreda utformningen av direktövergången, andelen direktövergående och eventuellt ändringar av kvotgruppindelningen med anledning härav. Det blir anledning att återkomma till dessa eventuella förslag när de föreläggs . Vi vill i detta sammanhang endast erinra om det utskottsinitiativ som den socialdemokratiska utskottsgruppen föreslog för att garantera direktövergången för gymnasiestuderande, vilket då avslogs av den borgerliga utskottsmajoriteten. Vidare refereras i propositionen att UHÄ avser ändra antagningsordningen redan till . Detta kommer tydligen inte att föreläggas , varför vi här saknar anledning att behandla den. Kvar finns ett direkt förslag om att höja den andel av kvotgrupperna I och II som antas på enbart betygsmeriter från till . Vi kan biträda detta förslag. Vad sedan beträffar föreningsmeriter och meritvärdering av arbetslivserfarenhet föreslår regeringen att föreningsmeriterna tas bort och att arbetslivserfarenhetens samlade meritvärde sänks från 2,0 poäng till 1,7 poäng. Vi avstyrker att föreningsmeriterna tas bort. Det har enligt vår mening gått , , sedan reformen trädde i kraft. Den tid som utgör underlaget för propositionens förslag är självfallet ännu kortare. Seriösa utvärderingar bör bygga på ett tidsmässigt mera gediget underlag. Vi anser däremot att föreningsmeriternas vikt och utformning behöver ses över. Vi avstyrker vidare att poängen för arbetslivserfarenhet sänks från 2,0 till 1,7. Ett av högskolereformens viktigaste inslag var just att ge arbetslivserfarenheten en plats som meritgrund vid sidan om betyg, studieomdöme och poäng på högskoleprov. Noteras bör därvid att den ansvariga myndigheten, UHÄ, bland sina förslag till regeringen inte har tagit upp en minskning av arbetslivserfarenhetens vikt. Detta förslag har alltså konstruerats i . Regeringen motiverar sitt förslag med 1) att definitionen av arbetslivserfarenhet är mycket vid och generös samt 2) att av dem som antas till berörda utbildningslinjer inte är . Dessa förhållanden skulle med propositionens ord tala "mot att arbetslivserfarenhet med så allmän karaktär behålls med nuvarande vikt gentemot betygsmeriter. Reflexioner av detta slag borde enligt vår mening i stället ha lett till en utvärdering och en diskussion av definitionen av arbetslivserfarenheten och av tillgodoräknandebestämmelserna och inte till att man, som , bara godtyckligt minskar den. Dessutom premierar propositionen i högre grad än nu kortare arbetslivserfarenheter både genom att ta bort 9-månaderskravet och genom att låta tillgodoräknas med 1,0 poäng och de 21 följande månaderna bara med 0,7 poäng. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar avslå regeringens förslag i yrkandet 2. () () () () () () () () () () () () ()
mot · G3022038 · 1980-04-28 00:00:00 — med anledning av proposition 1979/80:166 om sjöfartspolitiken m. m. I den kris som rått inom sjöfartsnäringen ansträngdes många svenska rederiers likviditet, och fartygsförsäljningarna till utlandet blev många. Hela rederier avvecklades. Fartyg realiserades ut till priser långt under anskaffningsvärdena. Moderna och i övrigt effektiva fartyg, som för vårt land i händelse av avspärrning och neutralitet vid eventuellt krig varit en stor tillgång, försvann ur svensk ägo. Ett exempel är , där en hel modern flotta såldes ut och rederiverksamheten beslöts upphöra. De stora varven i landet fick staten överta, för att undvika konkurser. I varvens ägo fanns flera fartyg som beställare ej kunnat lösa ut. är inte situationen lika mörk, och på sina håll kan det skymtas en mera optimistisk syn på sjöfartsnäringen. Sjöfartsnäringen är på många sätt viktig för . Många arbetstillfällen har försvunnit för svenskt sjöfolk i samband med de många utförsäljningarna. Det är dock viktigt för hela svenska näringslivet att ha tillgång till också en svensk handelsflotta. Departementschefen säger i propositionen 1979/ 80:166 att såväl fjärrlinje- som närlinjetrafik liksom tonnage för massgodstransporter med modernt svenskt tonnage är av stor betydelse för att trygga det svenska näringslivets transportbehov. Vi kan till fullo instämma i detta. När det gäller statligt ägarengagemang i sjöfartsnäringen är dock departementschefen av den uppfattningen att sådant engagemang bör undvikas. Mot bakgrund av de kraftiga ekonomiska åtaganden som staten fått göra direkt eller indirekt i näringen anser vi att engagemang från statens sida inte bör utesluta ägarförhållandet. Om inte oviljan till ägarengagemang från statsmakternas sida hade förelegat, skulle värdefullt tonnage ha kunnat bibehållas i svensk ägo under den depression som rått inom svensk icke-statlig rederinäring. Stora kapitalförluster kunde ha undvikits. Sysselsättningen för många tusental berörda sjömän och även landanställda kunde ha klarats bättre. Vi hade , om staten övertagit fartygen, kunnat ha kvar tonnage som det hade varit samhällsekonomiskt riktigt att driva under svensk flagg. I Svenska Varvs ägo finns fortfarande fartyg som det kan vara såväl företagsekonomiskt som samhällsekonomiskt riktigt att behålla och driva under svensk flagg. Även om utsikterna för sjöfartsnäringen nu ljusnat, kan det dock inte uteslutas att situationen åter ändras. Det är ett nationellt intresse att det även finns såväl kusttonnage som tonnage för fjärrtrafik. Vi anser därför att åtgärder nu bör vidtas för att skapa möjligheter, administrativt och praktiskt, för sjöfart i statlig regi med statligt ägda fartyg. Det behöver inte betyda osund konkurrens med etablerade svenska rederier och deras verksamhet. Statlig och icke-statlig verksamhet kunde komplettera varandra även praktiskt - inte bara ensidigt med ekonomiska bidrag och lån från statens sida till den privata näringen som skett . Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar begära att regeringen vidtar åtgärder i syfte att administrativt och praktiskt driva sjöfart med direkt statligt ägarengagemang.
mot · G3022043 · 1980-04-28 00:00:00 — 3. att som sin mening ge fullmäktige i till känna vad i motionen anförts om utrymmet på obligationsmarknaden m. m., 4. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om uppgifterna för utredningen om sjöfartens roll i den 5. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om hamnplaneringen, 6. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om vissa beskattningsvillkor för partredare, 7. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om utvidgning av lagen om överlåtelse av fartyg, 8. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om statliga myndigheters upphandling av frakttjänster, 9. att till Bidrag till vissa resor av sjöfolk för /81 under sjätte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 10. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om statligt stöd till praktikplatser, 11. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om oljelagring i tankfartyg. () () () () () () () () () () () () ()
mot · G3022046 · 1980-04-30 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:170 om vissa energifrågor I proposition 1979/80:170 angående vissa energifrågor betonas att om planerna på att minska oljeberoendet skall kunna förverkligas, kommer det att krävas snara åtgärder för att införa inhemska bränslen. En sådan energikälla är odlad energiskog. F. n. pågår ett forsknings- och utvecklingsprojekt med energiskogsodling i regi. Det finansieras av NE). Trots vissa initialsvårigheter bedöms projektet vara framgångsrikt. erhöll projektet ett anslag på 10 milj. kr. Sedermera har NE avkortat denna etapp av projektet till , bl. a. på grund av penningvärdeförsämringen. Dessutom har mindre AMS-bidrag än beräknat, liksom ett ökat informationsbehov från allmänhetens sida under folkomröstningen, bidragit till att projektet nu behöver en driftkostnadsförstärkning på ca en milj. kr. under innevarande period. I den proposition som är aviserad att föreläggas är avsikten att den bl. a. skall innehålla ett förslag till mål för användningen av inhemska bränslen . När det gäller hur detta mål skall nås är det självklart att stor hänsyn måste tas till pågående forskningsprojekt. Av den anledningen anser vi det väsentligt att en utvärdering av energiskogsprojekt görs och att detta beaktas i den kommande energipropositionen. Det bör då också framgå på vilket sätt och i vilken omfattning projektet skall fortsätta att drivas. För att projektet skall kunna fullföljas under innevarande period är det dock nödvändigt att det tillförs en driftkostnadsförstärkning. Vi anser det därför angeläget att regeringen ser till att det ur redan befintliga anslag ställs de medel till förfogande som krävs för projektets fortlöpande drift. Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående forsknings- och utvecklingsprojekt med energiskogsodling i regi. () () (fp () ()