mot · G3021130 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förslag för nedrustning m. m. Partimotionerna 1977/78:423 och 1978/79:588 diskuterade rustningsläget i , och tänkbara svenska initiativ övervägdes. var i sina betänkanden /78:12 och 1979/80:4 positivt till en aktiv svensk politik för att främja nedrustningssträvandena i vår världsdel. I finns den starkaste koncentrationen av soldater, kärnvapen och annan militär utrustning. beslutade både NATO och (WP) att höja sina reala rustningskostnader. Utvecklingen har lett till en ytterligare höjning av rustningsnivån i . Samtalen i om rustningsbegränsningar i (MBFR) ledde inte heller till några resultat. Enligt NATO:s bedömning innebär anskaffning av SS 20 en betydande förskjutning av den nukleära balansen i till WP:s favör. Det ledde fram till beslutet om anskaffning av ett stort antal s. k. kryssningsmissiler och en ny 2 för stationering i . När dessa nya vapen förbandsläggs blir det möjligt för supermakterna att - i varje fall teoretiskt - föra kärnvapenkrig enbart inom . De nya eurokärnvapnen (theatre nuclear forces) betyder en synnerligen allvarlig upptrappning av rustningsnivån i vår världsdel. Det innebär ökad risk för en stormaktskonflikt i och en ny risk för del att bli inblandat, bl. a. därför att de nya kryssningsmissilerna i vissa lägen kan tänkas utnyttja vårt luftrum för anflygning mot mål utanför våra gränser. Den uppmärksamhet som ägnats kärnvapenrustningen skall dock inte skymma den omfattande konventionella upprustning och modernisering som pågår. Det har skett en gradvis försämring i relationerna mellan de ledande stormakterna. Vi kan se exempel på denna försämring i diskussionerna om , om trupper på , om SALT 2 och om en rad andra frågor. Händelserna i och ockupationen av har ytterligare skärpt spänningen. Just nu är det särskilt viktigt att slå vakt om avspänningen och verka för nedrustningen. SALT-samtal, MBFR-förhandlingar, ESK-konferenser och andra internationella möten ingår i en livsviktig dialog för nedrustning och överlevnad. Avspänning är ingen favör till endera parten, ingen uppoffring eller vinst för endera parten. Den är till alla folks nytta och välfärd och måste värnas, fortsättas och fördjupas. folk har särskild anledning att fullfölja avspänningen och att är kapprustningens centrum. Målet måste i första hand vara att kraftigt reducerar sina och att NATO inte utplacerar de nya robotarna samt att både NATO och WP minskar sina styrkor i . Initiativet om ett kärnvapenfritt har mötts med intresse. I den rustningssituation vi nu upplever är det nödvändigt att slå fast att detta är ett viktigt mål för den svenska nedrustningspolitiken och det är viktigt att utveckla handlingsvägar för att nå detta mål. Det är av yttersta vikt att alla möjligheter till rustningsbegränsningar och nedrustning i tas till vara. Till i knyts förhoppningar om en utbyggnad av systemet med förtroendeskapande åtgärder. föreslog att en europeisk nedrustningskonferens borde inkallas. Den skulle enligt fransk uppfattning dels utarbeta juridiskt bindande förtroendeskapande åtgärder, dels diskutera reala nedskärningar av de konventionella styrkorna. Det franska förslaget har senare något anpassats till ESK-samtalens reella innehåll. och dess allierade framförde ett liknande förslag, där tidigare kända östsynpunkter upprepades men där man också ställde sig positiv till förhandlingar om förtroendeskapande åtgärder. har i FN talat för nödvändigheten av ett program för europeiska förhandlingar. En FN-studie om principerna för regional nedrustning pågår, och ytterligare en studie kring förtroendeskapande åtgärder beslöts av generalförsamlingen . Under inledningsskedet av ESK spelade en viss roll vid diskussionerna om förtroendeskapande åtgärder. Det påtagligt försämrade rustningsläget i och riskerna för ett återfall i det motiverar nu energiska svenska ansträngningar. Det faktum att våra egna säkerhetsintressen i högsta grad berörs gör det ännu mera angeläget för oss att verka pådrivande. En ökad svensk aktivitet för att främja nedrustningssamtal i bör ges hög prioritet. Detta förutsätter att regeringen startar en utredningsverksamhet för att kartlägga rustningsläget och analysera olika handlingsmöjligheter i nedrustningsarbetet. På denna grund måste sedan genomarbetade och konkreta nedrustningsförslag utarbetas med syfte att åstadkomma ett kärnvapenfritt . Seriösa och realistiska framstötar från det neutrala kan bidra till nya förhandlingsinitiativ och till att en nedrustningsprocess kan inledas. De senaste årens europeiska nedrustningssamtal har förts i , , , och . bör inför i förbereda en inbjudan till en europeisk nedrustningskonferens i vid lämpliga tidpunkt. Ett svenskt initiativ i denna fråga skall självfallet koordineras med övriga icke paktanslutna europeiska stater och inom den nordiska kretsen. Syftet med inbjudan bör i första hand vara att få till stånd en diskussion - med utgångspunkt bl. a. i dels det franska förslaget, dels WP-förslaget - om agendan för en sådan konferens. Utan en sådan framåtsyftande debatt vid kan de aktuella stormaktsmotsättningarna komma att rasera delar av de framsteg som ESK inneburit. förefaller utsikterna till framsteg vid MBFR-förhandlingarna i vara små. Skall det bli möjligt att påverka den uppåtvridna rustningsspiralen i måste därför nya förhandlingsinitiativ tas. En europeisk nedrustningskonferens, där även de icke paktanslutna staternas röster hörs, skulle kunna betyda en ny start för ansträngningarna att begränsa rustningsvanvettet i vår del av världen. Den möjlighet som här finns att från svensk sida påverka skeendet bör inte försittas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär att regeringen genomför en kartläggning och analys av rustningssituationen och utarbetar ett samlat förslag för nedrustning och andra rustningsbegränsande åtgärder med målet ett kärnvapenfritt , 2. att uppmanar regeringen att i samband med ESKmötet i inbjuda till en europeisk nedrustningskonferens i . () () () HANS () () () () () () () () () () () () ()