ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G40256 · 1980-11-05 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m.m. Regeringen aviserar en besparing i den statliga färjeverksamheten på 15 milj. kr., eller av de totala driftkostnaderna för denna verksamhet. har fått i uppdrag att redovisa hur en sådan besparing skall kunna ske genom indragning av färjor, minskat öppethållande, avgiftsbeläggning eller överföring till privata vägsamfälligheter. Enligt vår bedömning kan man inte godta en försämring för glesbygdens folk på det föreslagna sättet. De föreslagna indragningarna leder till en ökad ojämlikhet och drabbar dem som redan nu har besvärligare kommunikationer än andra. Om man vill minska driftkostnaderna utan att försämra servicen för de bygder där färjeförbindelser finns bör man enligt vår mening gå till väga på ett helt annat sätt än regeringen föreslagit. Vi förordar därför i stället för indragningar av färjeförbindelser att vissa färjeleder ersätts med broar. I första hand bör sådana broar byggas som har en mycket god samhällsekonomisk lönsamhet. En sådan färjeled är Bjursundsström i län. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bygga bro vid Bjursundsström i län. () ()
mot · G40257 · 1980-11-04 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m.m. Regeringen beslöt att skulle lokaliseras till . redovisades ett översiktligt lokalprogram och en preliminär utbyggnadsplan för nybyggnaden i . Så sent som uppdrog regeringen åt att projektera en nybyggnad i första hand t. o. m. så kallade systemhandlingar. Enligt regeringens beslut skulle anläggningens yta utgöra 14 500 kvm och inrymma arbetsplatser för ca 430 anställda. Byggkostnaden har uppskattats till 154 milj. kr. och därtill kommer kostnader för utrustning. I hälsades regeringens beslut att förlägga utbildningsradion till med stor tillfredsställelse. var en av de kommuner som solidariskt satsade på att avhjälpa bostadsbristen i . Arbetsplatserna förlädes dock huvudsakligen till eller kommunerna norr om . För del betydde det att arbetsplatskvoten - dvs. andelen arbetsplatser i förhållande till antalet förvärvsarbetande - blev . Denna siffra är den lägsta i hela . En lokalisering av utbildningsradion till skulle innebära ett värdefullt tillskott av arbetsplatser. Kommunen har därför satsat helhjärtat på denna lokalisering och avsatt mark inom Lindalens arbetsplatsområde. Därmed har ett viktigt markområde låsts för statens räkning. I regeringens proposition om den s.k. sparplanen meddelades oväntat att lokaliseringen av utbildningsradion till skall stoppas. Några sakskäl andra än besparingssyftet anges inte. Någon neddragning av utbildningsradions verksamhet har regeringen inte föreslagit. Vi finner därför inga som helst skäl att regeringens tidigare fattade beslut om lokalisering av till skall ändras. Skulle gå emot denna uppfattning bör regeringen ta initiativ till att annan statlig verksamhet förläggs till . Med anledning härav hemställs 1. att måtte besluta att lokaliseringen av till fullföljs på tidigare planerat sätt, 2. att om ändå ansluter sig till regeringens uppfattning måtte uttala att annan statlig verksamhet utlokaliseras till . () () () () () () () () () ()
mot · G40261 · 1980-11-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. I regeringens proposition 1980/81:20 sorn omfattar den s. k. sparplanen framgår att statens vägverk fått regeringens uppdrag att utreda vilka färjeleder som kan anses behövas för det allmänna och där en indragning av färjeleder kan aktualiseras. Vägdirektören i har i anledning av detta inkommit till med en skrivelse där bl. a. trafikintensiteten på befintliga färjeleder i beskrivs. Av denna skrivelse framgår att flera sådana färjeleder kan komma att bli föremål för indragningsprövningar. Ett exempel pä detta är bl. a. färjan över Liljedalssundet i kommun. En indragning av Liljedalsfärjan skulle komma att innebära mycket allvarliga problem bl. a. för ett stort antal anställda vid i kommun, som är beroende av färjeförbindelsen och för vilka en indragning skulle innebära en avsevärt mycket längre väg till och frän arbetet. I stället för indragning av färjan bör en broförbindelse över sundet komma till stånd. I dagens svåra konjukturpolitiska situation, där är synnerligen hårt drabbat med bl. a. en mycket stor byggarbetslöshet, skulle det vara en åtgärd som kommer att uppfattas mycket positivt. i har blivit informerad av vägdirektörens skrivelse som alltså är en tjänstemannaskrivelse. har dock inte tagit någon ställning till skrivelsen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att bygga en bro över Liljedalssundet. () () () ()
mot · G40262 · 1980-11-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. I proposition 1980/81:20 föreslås vissa besparingar på högskole- och forskningsområdet. Den största enskilda besparingen föreslås inom sektorn för de tekniska yrkena ske inom arkitektutbildningen. Som skäl härför redovisas den tidigare relativt höga arbetslösheten bland arkitekter samt en ogynnsam prognos för den framtida arbetsmarknaden på detta område. Även om osäkerheten om den framtida arbetsmarknadssituationen för arkitekter är stor, finns det skäl att anta - inte minst mot bakgrund av kravet på fortsatt återhållsamhet inom den statliga och kommunala förvaltningen att den nuvarande intagningsramen är för stor och att en minskning bör ske. Mot det förslag till hur minskningen bör genomföras, som redovisas i propositionen, finns det emellertid enligt vår mening invändningar. Arkitektutbildning bedrivs dels vid de tekniska högskolorna i och , dels vid i . Utbildningen i har en delvis annan inriktning än utbildningen i och . Till arkitektskolan i har knutits en omfattande forskning med kraftsamling till tre huvudområden: energibesparande byggnader, relationen människa/byggnadsmiljö och internationella studier. Det senare området är av betydelse för svensk exportverksamhet. Arkitektskolans i möjligheter till samverkan med andra delar av verksamheter är stora och utnyttjas i betydande utsträckning. a. gäller detta kulturgeografiska institutionen och konstvetenskapliga institutionen. Också med landskapsarkitektutbildningen vid sker ett nära samarbete. Modern forskning och utbildning på arkitekturens område hämtar i allt större utsträckning uppslag och verksamhetsinriktning genom kontakt med närliggande regioner. En nedläggning vid en högskola skulle öka centraliseringen av arkitektutbildningen och motsvarande forskning i ett läge där samverkan med närbelägna landsdelar inneburit positiva resultat såväl för forskning/utbildning som för planering, bevarande verksamhet och nybyggnadsaktivitet inom olika delar av landet. UHÄ bör därför få i uppgift att bedöma den framtida arbetsmarknadssituationen för arkitekter och förutsättningslöst utreda och inkomma med förslag till hur en minskning av resurserna för arkitektutbildning kan ske och redovisa detta för regeringen. I avvaktan på utredningen bör - i enlighet med vad som föreslagits i propositionen - någon intagning till arkitektlinjen i ej ske för /82. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning om hur en minskning av arkitektutbildningen kan genomföras. () () () () HANS () i
mot · G40263 · 1980-11-06 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. I proposition 1980/81:20 föreslås en rad olika åtgärder i besparingssyfte. Enligt vär mening måste åtgärder vidtas i huvudsak enligt propositionens intentioner om det skall vara möjligt att komma till rätta med de samhällsekonomiska problemen. När det gäller färjetrafiken anmäls i propositionen att fått i uppdrag att utreda åtgärder i besparingssyfte. Spareffekten beräknas kunna bli 15 milj. kr. Även enligt vår uppfattning finns säkert utrymme för besparingar pä färjeområdet. Vi är emellertid inte utan vidare beredda att acceptera varje inskränkning som motiveras enbart av att nå sparmålet. Sparinsatserna måste bedömas utifrån sin samhällsekonomiska effekt och utifrån en rimlig trygghet för medborgarna. Vi kan t. ex. inte acceptera att boende på en ö skulle kunna få väsentligt försämrade förbindelser under nattetid. Vi kan heller inte acceptera att man genom en indragen färja åsamkar den enskilde kraftigt ökade kostnader i arbetsresor och kommuner och landsting kostnader i form av skolskjutsar och färdtjänst. Om olägenheter av ovan beskrivet slag skulle uppstå bör man i första hand pröva andra sparobjekt inom område. Enligt vår mening bör det bli uppgift att slutgiltigt ta ställning till avvägningar av detta slag. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att sparinsatserna på färjetrafikens område underställs slutgiltiga prövning i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () ()
mot · G40264 · 1980-11-06 00:00:00 — 1980/81 64-70 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. I regeringens s. k. besparingsproposition föreslås att barnfilmrådet skall upphöra och att ansvaret för barnfilmfrågor överförs till andra organ. Barnfilmrådets verksamhet kostar staten . Det är inte ens en tiondel av statens kostnad för det kungliga hovet och inte ens en femtiondel av kostnaden för ett Viggenplan. Ett av de viktigaste målen slagit fast för kulturpolitiken är att motverka kommersialismens negativa verkningar inom kulturområdet. översvämmas barn och ungdomar av undermålig skräpkultur. Inte minst gäller detta inom filmområdet. Det finns således ca 2 000 smalfilmer för barn att hyra i . De flesta av dem är importerade och av undermålig kvalitet. Men inte nog härmed. På fritidsgårdar, föreningsgårdar och i skolorna visas också en rad andra filmer, präglade av våld och kvinnoförakt, typ Benknäckargänget, Hajen osv. Marknaden är genomkommersialiserad. Som en motvikt mot detta och för att ge råd och tips och bra filmer för barn finns barnfilmrådet. Det skall bedriva en normativ granskningsverksamhet av 16 mm-film och redovisar sedan detta i barnfilmkatalogen. Utgångspunkten för rådets inställning kan sägas vara att det tycker den barnfilm är bra som tar barns behov av glädje, spänning, humor, fantasi och förklaringar på allvar. Om denna katalog dras in finns, med undantag för Filmcentrums, Föreningsfilmos och information, enbart de kommersiella distributörernas reklammaterial att tillgå. Ett avskaffande av barnfilmrådet är helt i strid med av fastställda kulturpolitiska mål. Därmed utlämnar man än mer barnen och ungdomen åt de kommersiella krafternas rovdrift. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår regeringens förslag i proposition 1980/81:20, bilaga 8 område, punkten 1:2, att barnfilmrådets verksamhet skall upphöra. INGA (vpk) HANS (vpk) i (vpk) C.-H.
mot · G40270 · 1980-11-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. I proposition 1980/81:20 föreslås bl. a. en nedläggning av matematikerlinjen vid högskolan i . Enligt vår mening skulle en sådan åtgärd allvarligt inverka på högskolans profil och framtida utvecklingsmöjligheter. Av den anledningen bör andra besparingsmöjligheter på denna högskola prövas. har sökt finna sin profil inom småföretagarsektorn. Det är naturligt i den miljö man verkar i. Det är också på detta område som högskolan i sin framtida utveckling kan väntas få särskild betydelse för regionen. Det är därför viktigt att samhällets sparåtgärder inte går ut över högskolans profilämnen. Matematikerutbildningen är en viktig del i småföretagsprofilen. Den besparing om . som avsetts ske på detta område bör ske på annat område. Enligt vår mening skulle en viss neddragning av förskollärarutbildningens dimensionering i kunna vara ett rimligt alternativ. Detta skulle ge i stort samma besparing. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande bevarande av matematikerutbildningen i och alternativa besparingsmöjligheter vid högskolan därstädes. () () OOTAB 65876 Slockholm 1980
mot · G40277 · 1980-11-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. I sparpropositionen anger ekonomiministern att han avser att pröva möjligheterna att dra ned kostnaderna för tillverkningen av enkronemynt med utgångspunkt i betänkandet (Ds E 1977:1) Metallen i enkronemyntet. Av utredningen framgår att enkronemyntet f. n. tillverkas i ett pläterat material som består av tre skikt med legeringar av koppar och nickel. Det pläterade myntet kostar enligt utredningen ca att framställa. Ett mynt i homogen kopparnickel beräknas på grund av det enklare tillverkningssättet kosta endast ca trots att det skulle få ett högre metallvärde än det pläterade myntet. En övergång till homogen kopparnickel skulle enligt utredningen medföra en årlig kostnadsbesparing på ca 10 milj. kr. Utredningen förordar att enkronemyntet tillverkas i den homogena legeringen. Nackdelarna med en övergång till homogen kopparnickel är att kostnader uppkommer för ombyggnad eller utbyte av myntprovningsmekanismer för huvudsakligen varuautomater. Vidare blir svenska och norska enkronemynt identiska även i fråga om legering och kan alltså inte skiljas åt genom elektriska mekanismer. är de identiska vid hanteringen i automater med mekaniska mekanismer. I likhet med utredningen anser vi inte att problemet med likheten med norska enkronor skall medföra några nämnvärda problem inom automathandeln. Vi instämmer vidare i utredningens förslag att ersättning av allmänna medel inte bör utgå för utbyte eller ombyggnad av myntprovningsmekanismer. Det har uttalats farhågor för att svensk industri inte skulle bli konkurrenskraftig för tillverkningen av de nya homogena mynten. tillverkas ungefär hälften av övriga homogena myntslag - dvs. 5-, 10-, 25- och 50-öringar - inom landet. Enligt vår bedömning bör utsikterna vara goda för svensk industri att på samma sätt konkurrera om tillverkning av enkronemynt i homogen kopparnickel. Med hänsyn till den omställningstid som behövs för delar av automathandeln bör övergången till det nya enkronemyntet ske först . Vi förordar alltså att fattar beslut om övergång till tillverkning av enkronemynt i homogen legering. Den årliga kostnadsbesparingen beräknar vi till 10 milj. kr. 1* 1980181. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar att tillverkningen av enkronemynt skall ändras i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () () () () BO () ()
mot · G40282 · 1980-11-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. I denna motion tar vi upp frågor om rättshjälps- och rådgivningsavgifter m. m. I propositionen aviserar justitieministern att han avser att inom sätta i gång en översyn av rättshjälpen som bl. a. inriktas på förutsättningarna för beviljande av rättshjälp och rättshjälpsförmånernas omfattning. Vi anser för vår del att med en sådan inriktning bör översynen göras av en parlamentarisk utredning. Detta bör ge regeringen till känna. De omedelbara förslag som framläggs i propositionen om en höjning av grundavgiften och en ändring av skalan för rättshjälpsavgifterna är vi beredda att godta. Det får ankomma på den av oss nämnda utredningen att närmare studera effekterna av dessa förändringar. När det däremot gäller möjligheterna till nedsättning av rättshjälpsavgiften kan vi inte acceptera de riktlinjer som justitieministern förordar. Dessa innebär enligt vår mening alltför begränsade möjligheter till nedsättning. a. bör gruppen folkpensionärer med enbart pensionstillskott och kommunalt bostadstillägg regelmässigt få nedsättning av rättshjälpsavgiften. Som allmän riktlinje bör gälla att om den rättssökandes årsinkomst inte uppgår till inemot två basbelopp bör nedsättning kunna komma i fråga. Motsvarande riktlinjer bör gälla för rådgivningsavgifter. Det nu anförda bör ges regeringen till känna. Regeringen har beräknat nettobesparingen till omkring 16 milj. kr. Med de riktlinjer för möjligheterna till nedsättning av avgifterna som vi förordar uppskattar vi nettobesparingen till 12 milj. kr. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. vad som i motionen anförs om formerna för den aviserade översynen av rättshjälpen, 2. vad som i motionen förordas beträffande riktlinjer för nedsättning av rättshjälps- och rådgivningsavgifter. () () HANS () i () () () ()
mot · G40285 · 1980-11-06 00:00:00 — Motion 1980/81: 85 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. I den socialdemokratiska partimotionen redovisas flera förslag på skattepolitikens område. Det får ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsförslag. Med hänvisning till vad som anförs i nämnda motion hemställs 1. begär förslag från regeringen om avskaffande av det s. k. skattesparandet i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. begär förslag från regeringen om skattereduktion för sparande i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. begär förslag från regeringen om höjning av kvarskatteavgiften i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. begär förslag från regeringen om höjning av restavgiften i enlig het med vad som anförs i motionen, 5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om fyllnadsbetalningar av skatt m. m., 6. begär förslag från regeringen om åtgärder mot underskottsavdrag som hänför sig till handels- och kommanditbolag i enlighet med vad som anförs i motionen, 7. begär förslag från regeringen om ändrade regler för fördelning mellan makar m. m. i skattehänseende av intäkter resp. kostnader för samma fastighet i enlighet med vad som anförs i motionen, 8. beslutar att mervärdeskatten slopas för de hyres- och bostadsrättslägenheter som påbörjas fr. o. m. till utgången av . () () () () () BO () () (s ()
mot · G40287 · 1980-11-06 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. Så sent som fattade riksdagsmajoriteten beslut om framtid. Vid tiden för beslutet förelåg inga uppgifter om att regeringen ansåg att det fanns behov av långtgående nedskärningar av resurserna på konsumentområdet. Från socialdemokratisk sida yrkade vi avslag på förslaget att nämnden skulle frikopplas från och bli en självständig myndighet. Mot bakgrund av resurssituationen på konsumentområdet, sådan den nu har presenterats, Finns det nya och starka skäl att kräva en omprövning av detta beslut som skulle träda i kraft . Beslutet innebär nämligen att de administrativa kostnaderna ökar med ett årligt belopp i storleksordningen minst 3/4 milj. kr. Dessa resurser bör då hellre sparas och tillföras det aktiva konsumentpolitiska arbetet. att med hänsyn till det besvärliga budgetläget och behovet av att skära ned administrativa kostnader omprövar beslutet att skilja från .
mot · G40288 · 1980-11-06 00:00:00 — Motion 1980/81: 88 med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. Förslaget i proposition 1980/81:20 innebär en proportionell resursminskning för samtliga högskoleregioner i landet. som tillhör min valkrets, blir varken bättre eller sämre behandlad än andra regioner när det gäller anslagen för lokala linjer och enstaka kurser. Ändock är i detta avseende beslutet om en flerårig uppräkning av anslagen för de större universiteten oroande, eftersom det med sannolikhet kommer att medföra problem för de små högskolorna när det gäller beslut om framtida anslagsframställningar. De stora universiteten kommer givetvis att slåss för att få behålla och ytterligare uppräkna de aktuella anslagen även om de erhållits enbart för att höja undervisningens kvalitet . De små högskolornas anslagsframställningar i samma syfte kan komma att bedömas som utvidgning av verksamheten och sedan med hänvisning till det samhällsekonomiska läget avvisas. Om så skulle bli fallet - och sådana farhågor ej påtalas redan nu - kommer klyftan mellan de stora och små högskolorna att öka, och det var knappast avsikten med den decentraliserade högskolan. Klyftan måste i stället elimineras så att de små universiteten ej kommer på efterkälken. Utbildningsministerns löfte i debatten om att ha de små universitetsregionerna i åtanke i budgetarbetet har inte nämnts i sparpropositionen. Därför har oron för framtiden vid i stigit på nytt vid såväl som i . Det finns av denna anledning skäl för att vid behandlingen av högskoleavsnittet i propositionen och mot bakgrund av utbildningsministerns besked uttala sin mening om den framtida utvecklingen och verksamheten vid de små universiteten, vilket också bör komma till uttryck i kommmande medelstilldelningar. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om anslagstilldelningen till de mindre högskolorna.
mot · G40289 · 1980-11-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. I proposition 1980/81:20 aviseras bl. a. besparingar i den statliga färjeverksamheten på 15 milj. kr. eller av de totala driftkostnaderna för denna verksamhet. För läns vidkommande skulle ett beslut i enlighet med regeringens proposition innebära försämrade färjeförbindelser på de två färjelederna Östersundet mellan Sundsören och Sundet och Brosundet mellan Brosunden och Rosendala. Enligt vår bedömning kan vi inte godta en sådan försämring då det skulle bli mycket kännbart för berörd ortsbefolkning. Skall en minskning av driftkostnaderna ske utan att resultatet blir försämrad service, anser vi att man i stället bör ersätta färjorna med broar. I första hand bör man då anvisa medel för byggandet av en bro som ersätter färjetrafiken vid BrosundenRosendala och anvisa medel för en broförbindelse över Östersundet i . En övergång från färjetrafik till broförbindelse vid nämnda färjelägen skulle, anser vi, vara av god samhällsekonomisk lönsamhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggandet av en bro över Brosundet mellan Brosunden och Rosendala i . () ()
mot · G40290 · 1980-11-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. 1 propositionen föreslås inom verksamhetsområde besparingar i den statliga färjeverksamheten. Enligt propositionen beräknas av driftkostnaderna eller 15 milj. kr. sparas in genom indragningar av färjor, privatisering av färjeverksamhet samt minskning av kostnaderna för trafiken genom turändringar. I de undersökningar som gjorts av beräknas viss färjetrafik i ersättas med broar. Det gäller bl. a. färjetrafiken vid Pitsundet söder om samt Anttis och Kuokso i . I utredning föreslås en idnragning av natttrafiken vid nämnda faijeleder samt i Killingi i . Anttis, Kuokso samt Killingi saknar alternativa vägförbindelser. Det är helt oacceptabelt att dra in nättrafiken och minska antalet turer vid fätjeleder som saknar alternativa vägförbindelser. Glesbygdsbefolkningen får en klart försämrad samhällsservice, bl. a. när det gäller sjuktransporter samt i andra situationer då kraven på snabba kommunikationer är viktiga. Det är från samhällsekonomisk synpunkt lönsammare att i stället för att begränsa färjeförbindelserna ersätta nämnda färjeleder och broar. Med stöd av det anförda föreslår vi 1. att hos regeringen begär skyndsamma åtgärder för att faijetrafiken vid Pitsundet, Anttis, Kuokso samt Killingi i ersätts med broar, 2. att tills nämnda broar färdigställts beslutar uttala att ingen indragning i turtätheten bör ske. () ()