ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G302771 · 1980-01-24 00:00:00 — 1979/80 771-777 av m. fl. om prioritering av ett nytt polishus i När polisväsendet förstatligades iordningställde dåvarande stad lämpliga lokaler för polisen. har man emellertid blivit alltmer trångbodd. För att få något så när ändamålsenliga lokaler tvingades polisstyrelsen 1974 att dela upp verksamheten på flera olika fastigheter. F. n. är verksamheten utspridd på tre olika fastigheter i centralorten. Polismästaren, polisstyrelsens kansli och brottsförebyggande roteln hyr lokaler ca 500 m från polisstationen, och allmänna utredningsroteln har sina lokaler i . Lokalerna på polisstationen är omoderna och nedslitna. Den lokala skyddskommittén är starkt kritisk, och yrkesinspektionen har uttalat sig synnerligen negativt på följande sätt: finnér det önskvärt att planerat nytt polishus i uppförs. Om så icke kan ske bör oreparerade lokaler renoveras utan tidsutdräkt. Kommunen är mycket angelägen om att få återta de lokaler där polisstationen f. n. är inrymd. inkom med en framställning till om att få uppföra ett fristående polishus intill det nyuppförda tingshuset. Genom beslut uppdrog regeringen till att projektera nybyggnad. Regeringen angav att nybyggnaden skulle ingå i projektreserv och således kunna utföras när behov föreligger med hänsyn till sysselsättningsläget. Därefter har inte något ytterligare inträffat. Arbetssituationen för de anställda är synnerligen påfrestande. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening uttala att uppförandet av ett polishus i skall ges högsta prioritet vid fördelning av ytterligare investeringsmedel för statligt byggande. 1 1979/80. AXEL () ()
mot · G302772 · 1980-01-23 00:00:00 — av m. fl. om översyn av upphandlingskungörelsen Enligt upphandlingskungörelsen för myndigheter gäller bl. a. att myndighet skall utnyttja förefintliga konkurrensmöjligheter och i övrigt iaktta affärsmässighet samt behandla anbud och anbudsgivare objektivt. I kungörelsen understryks vidare att vid ändring av avtalade villkor skall affärsmässiga grunder tillämpas. Vi anser att den offentliga upphandlingen bör ta hänsyn inte enbart till strikt affärsmässiga grunder utan också till vad som totalt sett är mest förmånligt för samhället och medborgarna. Det är angeläget att samhällsekonomiska och sociala faktorer vägs in i upphandlingskungörelsen. , landstingskommunal eller statlig upphandling bör på detta sätt ingå som ett viktigt led i en solidarisk regionalpolitik. För att kunna göra dessa bedömningar förutsätts en ändring av gällande upphandlingskungörelse. Denna fråga bör därför bli föremål för utredning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär utredning om översyn av upphandlingskungörelsen. () ()
mot · G302774 · 1980-01-23 00:00:00 — av och om myndigheternas anslags- och budgetarbete har myndigheternas budgetarbete genomgått en stark tillväxt. På de större centrala verken pågår arbetet med anslagsframställningen (petitan) i stort sett året runt. Kraven på ökad personalmedverkan och MBL har medfört att verksamhetsplaneringen och petitaarbetet numera är en mycket långsam och resurskrävande process i myndigheten. Otaliga sammanträden hålls på alla nivåer. Det skrivs och skrivs om i många varv, år ut och år in med i stort sett samma höga ambitionsnivå. har vissa försök gjorts för att banta ner petitaarbetet. Myndigheterna kan nu således lämna en s. k. förenklad anslagsframställning. är det emellertid så att många myndigheters petitor är av tegelstensformat. Sammantaget torde myndigheternas årliga petitaarbete kosta samhället åtskilliga . Vi bestrider inte att planerings- och prioriteringsprocesser hos myndigheterna är nödvändiga och har positiva effekter för samhället. Vi tror emellertid att det är mindre lämpligt att upprepa proceduren slentrianmässigt som ofta sker. Det torde också finnas stora möjligheter att nedbringa och effektivisera budgetframställningarna. En begränsning av budgetmaterialets omfång bör också leda till att departementens bearbetning av petitorna kan ske mer grundligt under den mycket korta tid de har till förfogande i budgetprocessen. Den nuvarande ambitionsnivån och inriktningen hos myndigheternas planering grundlädes i då det ansågs möjligt att öka den statliga förvaltningen. Läget är nu annorlunda. Den nya situationen bör rimligtvis leda fram till en ändrad typ av planering hos myndigheterna. Planeringsarbetet och därmed petitorna bör kunna förenklas genomgående. Det enda område där myndigheterna bör åläggas mera omsorgsfulla redovisningar är de bedömningar som resp. myndighet genomför om möjliga rationaliseringar och andra förändringar som leder till besparingar. Ett alternativ som också bör kunna övervägas är att myndigheterna lämnar anslagsframställning t. ex. . Under mellanåren skulle då erfordras endast kompletteringar och kontroller samt redovisning av eventuella besparingsmöjligheter. har i sitt avgivna betänkande Förnyelse genom omprövning i viss utsträckning berört dessa frågor. Vi anser emellertid att mera långtgående åtgärder erfordras för att dels banta ner arbetet med anslagsframställningarna, dels få myndigheternas planering mera besparingsinriktad. Under hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder för att nedbringa och effektivisera arbetet med myndigheternas och verkens årliga budgetarbete i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · G302777 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om det statliga finansiella stödet till företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:994 om arbetsmarknadspolitik för ökad sysselsättning av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för förenklade och effektivise rade former för statligt finansiellt stöd till företag. () () HANS () () () () () () () () () () () () ()
mot · G302779 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:779 av om utnyttjande av finansfullmakten för ett nytt polishus i begärde regeringens uppdrag att få uppföra förvaltningsbyggnad i avsedd för polismyndigheten, lokala skattemyndigheten och kronofogdemyndigheten. Polisen i är inrymd i fyra olika fastigheter: kriminalavdelningen i två olika hyreshus, ordningsavdelningen i ett annat hyreshus och kansliet i en rivningsfastighet. I ytterligare en fastighet finns polisens arkiv. Kriminalavdelningen saknar erforderliga förrådsutrymmen, laboratorielokaler samt lokaler för tekniska undersökningar och sammanträden. Rummen har bristfällig ljudisolering och lämpar sig ej som förhörsrum. Ventilationen är mycket dålig. Vilrum saknas och vissa rum är så små - mindre än - att de ej, som , borde användas som tjänsterum. Vid förhör måste gripna/anhållna hämtas från arrestavdelningen som ligger på ett avstånd av 500 m. Genom att kriminalavdelningen är inrymd i två fastigheter på från varandra är internkommunikationerna besvärliga. Ordningsavdelningen saknar omklädningsrum. Klädskåpen står uppställda i korridorer där omklädning får ske. Då någon avskild omklädning inte kan ske och endast ett duschutrymme finns, har inte någon kvinnlig polispersonal kunnat mottagas på distriktet. Ett förhörsrum i anslutning till receptionen används till förvaring av distriktets två tjänstehundar. Detta medför besvär för personal och besökande med allergibesvär. Arrestlokalerna är så dåliga att anhållna/gripna fått föras över till angränsande polisdistrikt på grund av för låg temperatur i lokalerna. Rastgård saknas, vilket medför stor insats av polispersonalen vid den obligatoriska rastningen av omhändertagna, vilken måste förläggas till lämplig plats i stadens utkanter. Polispersonalens arbetsförhållanden inom polisdistrikt är som framgår synnerligen otillfredsställande. Då sysselsättningsläget inom byggnadsbranschen i väntas vara mindre bra skulle igångsättning av byggande av nytt polishus utgöra ett bra tillskott. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om att finansfullmaktens medel för arbetsmarknadsåtgärder används för att byggandet av polishuset i skall kunna igångsättas.
mot · G302781 · 1980-01-23 00:00:00 — om avdragen för resekostnader vid inkomstbeskattningen Energianvändningen för person- och godstransporter har kraftigt ökat . Det är det ökade bilåkandet som svarar för huvuddelen av den ökade energianvändningen. Åtskilligt har gjorts för att förbättra den kollektiva trafiken och därmed öka det kollektiva resandet. Det är dock inte möjligt att till rimliga kostnader klara en sådan utbyggnad av den kollektiva trafiken att energianvändningen radikalt skulle påverkas. Den i särklass bästa och snabbaste vägen till starkt minskad energianvändning är ett kraftigt ökat samåkande och ökat bruk av cykel. Det behövs inga nya investeringar i fordon. Bilar finns det gott om. Resultatet blir att trafiktätheten minskar och därmed blir det sannolikt färre olyckor. Restiderna kan bli kortare. Det blir mindre bilavgaser och därigenom bättre trafikmiljö. Fördelarna är alltså många, men problemet är att organisera och genomföra en ökad samåkning. I skall göras försök med datastyrd samåkning. Detta kan sannolikt ge visst resultat. Ett riktigt gott resultat tror jag inte är möjligt att uppnå utan att alla bilister är motiverade att så långt det är möjligt ordna samåkning, åka kollektivt och cykla på kortare sträckor. Nuvarande avdragssystem för arbetsresor främjar inte samordning. En komplettering med avdragstillägg för medåkande kunde ge en viss positiv effekt men kommer knappast att ge tillräcklig stimulans för energisnålt resande. Den enskilde måste ha frihet och motiv att planera sitt resande på ett så energisnålt och miljövänligt sätt som möjligt. För detta krävs godtagbar kollektiv trafik, bättre cykelvägar och en ekonomisk fördel av att välja ett energisnålt och miljövänligt resande. En tänkbar lösning kunde vara att schablonisera rätten till reseavdrag på de kortare pendelavstånden. Detta skulle starkt stimulera till att välja det billigaste färdsättet och det behövs ingen kontroll av hur den enskilde löst sina arbetsresor. Nedanstående exempel på schablon skall bara ses som ett försök att beskriva idén. Någon analys av beloppsstorlek har inte gjorts. Principen är att den som åker ensam i egen bil inte får full kostnadstäckning, men om tre eller fler samåker så blir det mycket lönsamt, (även för samhället). Vid längre pendelavstånd och vid boende i glesbygd, eller om andra speciella skäl föreligger, skall avdrag få göras enligt gällande regler med tillägg för medresande. Avstånd bostad - arbetsplats Om det går att konstruera en schablon enligt denna idé som uppfyller skäliga krav på rättvisa, bör den ge klara motiv för den enskilde att åka så billigt som möjligt, och det sammanfaller med samhällsintresset att spara energi och förbättra miljön. Det bör finnas goda förutsättningar för en samhällsekonomisk vinst. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att anhåller att regeringen utreder möjligheterna att genom att schablonisera reseavdragen stimulera till ett mera energisnålt och miljövänligt resande.
mot · G302782 · 1980-01-24 00:00:00 — om beräkningen av bilförmån vid beskattningen utfärdar anvisningar till ledning för upprättandet av allmän självdeklaration. Av dessa anvisningar framgår vilka värden olika förmåner skall upptas till eller huruvida avdrag får ske. Det sätt varpå bilförmån och avdrag för bilresor beräknas har utsatts för befogad kritik. Några enhetliga beräkningsgrunder finns inte. Om en bilförmån skall läggas till inkomsten och beskattas gäller ett värde per mil som vida överstiger det värde per mil som innehavare av egen bil vid resor till och från arbetet skall dra av från inkomsten för att minska skatten. Bilkörningens värde skall självfallet vara ett och samma oberoende av i vilken kolumn på deklarationsblanketten det skall skrivas in. Det skall inte trissas upp, när det från beskattningssynpunkt uppfattas som en förmån, och det skall inte skrivas ned när det är avdragsgillt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om vidtagande av åtgärder syftande till införandet av enhetliga värderingsgrunder för bilresekostnader.
mot · G302783 · 1980-01-24 00:00:00 — av och i om avdraget vid inkomstbeskattningen för resekostnader En av de viktigaste frågorna är hur vi kan minska vårt oljeberoende. Besparingsinsatser måste göras på alla områden. Inte minst gäller detta inom trafiksektorn. Det är angeläget att kollektivtrafiken utökas. Detta kan emellertid inte ske i någon större utsträckning. Vad som däremot kan ge direkta, positiva effekter är samåkning till och från arbetet. Enligt statistiken åker 1,35 personer per bil . Om man kan öka till 1,7 personer per bil skulle bara detta innebära en årlig besparing av 600 000 000 1 bensin. För att stimulera ett större intresse för samåkning måste dock en översyn ske vad gäller avdragsbestämmelser för resekostnader. Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av avdragsbestämmelser för resekostnader med inriktning på vad i motionen anförts. () ()
mot · G302784 · 1980-01-23 00:00:00 — av och om försäljningen vid flygplatserna antog ett förslag till ändring i lagen om mervärdeskatt som kan få icke önskade konsekvenser för försäljningen i butikerna i avrese- och transithallar på svenska flygplatser. Lagförslaget innebar att den tidigare momsfria försäljningen över disk inte längre blev tillåten. Det betyder ett hårt slag för de entreprenörer som bedrivit sådan försäljning på luftfartsverkets internationella flygplatser. Det är att observera att den momsfria försäljningen varit begränsad till icke nordiska medborgare. Försäljningen av dessa varor som t. ex. textilier, lädervaror, glas, guldvaror, konfektyrer m. m. har varit ett inslag i luftfartsverkets marknadsföring av dessa flygplatser. Det har givit verket hyresintäkter som man tillmötesgått passagerarnas efterfrågan på service och aktivt bidragit till att marknadsföra svenska produkter. Lagändringen blir desto mera märklig då utländska turister även i fortsättningen kan inköpa momsfria varor i t. ex. PUB och NK och själva medföra varorna ut ur landet. Att göra inköpen direkt på flygplatsen går däremot inte, vilket verkar inkonsekvent. fann för sin del det också märkligt att man till en icke nordisk resande skall kunna sälja mervärdeskattefritt i vilken butik som helst utom i den som är etablerad på en flygplats. Lagändringarna i övrigt gäller enbart gränshandeln inom varför det framstår som olyckligt att den utomnordiska turisttrafiken till blandats in i detta sammanhang. Det kan leda till reducerade öppettider för butikerna på de aktuella flygplatserna, försämring av passagerarservicen, avskedanden av personal samt i slutändan minskade intäkter för luftfartsverket. Vi finner nackdelarna med de nya bestämmelserna så stora att vi vill att ger regeringen till känna de farhågor för utvecklingen som vi anfört. Vi anser att regeringen i lämpligt sammanhang bör försöka få en ändring till stånd. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om de negativa följderna av slopandet av den momsfria försäljningen vid de svenska flygplatserna till utomnordiska medborgare.
mot · G302785 · 1980-01-23 00:00:00 — om restitution av bensinskatt till yrkesfiskare Restitution av bensinskatt utgår dels till dem som använder motorsågar i yrkesmässig verksamhet, skogsarbetare, dels till samer för den bensin som åtgår för skoteranvändning i renskötseln. Däremot utgår icke bensinrestitution till de yrkesfiskare vilka bedriver vinterfiske och som där måste använda sig av bensindrivna skotrar och motorspel. Dessa yrkesfiskare är få till antalet men främst i finns en grupp som bedriver kontinuerligt fiske och därför är tvingad att använda bensindrivna redskap. Dessa licensierade yrkesfiskare bör också ha rättighet till restitution av bensinskatt för den bensin som används för deras redskap i fisket. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar att licensierade yrkesfiskare skall erhålla restitution av bensinskatt för den bensin som de förbrukar i det yrkesmässiga fisket.
mot · G302786 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om skattebefrielse för periodisk skrift som utges av barn- och Den kommersiella kulturen i vårt land, inte minst skräplitteraturen, sprids med hjälp av enorma ekonomiska resurser. I hög grad är det de allra yngsta som utsätts. Det är angeläget att samhället på olika sätt ger stöd åt de initiativ som tas för att åstadkomma alternativ till skräpkulturen. Ett sätt är att periodiska publikationer utgivna av barn- och ungdomsorganisationer undantas från skatteplikt för varan på samma sätt som periodiska publikationer som väsentligen framstår som organ för sammanslutning med huvudsakligt syfte att verka för religiöst, nykterhetsfrämjande, partipolitiskt, miljövårdande, idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål eller att verka för handikappade eller arbetshindrade medlemmar är undantagna från skatteplikt för varor. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för undantag från skatteplikt i syfte att periodiska publikationer utgivna av idéburna barn- och ungdomsorganisationer undantas från skatteplikt. () ()
mot · G302787 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om rätten till avdrag vid inkomstbeskattningen för periodiskt understöd Det finns en rätt att göra allmänt avdrag vid inkomsttaxeringen för s. k. frivilligt periodiskt understöd med . Även om en begränsning till . genomförts 1973, ger regeln möjlighet till skatteflykt då det kan gälla flera mottagare. I motsats till vad skatteutredning föreslog i sitt slutbetänkande, anser jag att det kan finnas skäl att bibehålla en viss rätt till avdrag för frivilligt periodiskt understöd. Utredningen visade emellertid på en väg, som kraftigt inskränker möjligheten av att använda de periodiska understöden på ett sätt som innebär skatteflykt. Det är att begränsa avdragsrätten per givare till ett maximalt belopp av . oavsett antalet mottagare. Enligt min mening bör en sådan inskränkning göras. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring av reglerna för avdrag för periodiskt understöd så att givaren endast medges avdrag för understöd till olika personer med ett sammanlagt högsta belopp på . () ()
mot · G302788 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:788 av om enhetligt uppgiftslämnande om inkomstförhållanden En mycket stor grupp medborgare måste för att komma i åtnjutande av bidrag och ersättningar i olika former lämna uppgift om sina inkomstförhållanden. Det gäller uppgifter till försäkringskassa för sjukersättning, uppgift vid ansökan om bostadsbidrag, uppgift vid anlitande av barnomsorg osv. har på olika platser i landet konstaterats att oriktiga uppgifter om inkomstförhållanden föranlett utbetalning av för höga bidrag eller ersättningar vilka måste återkrävas. Systemet sådant det nu fungerar synes inte fylla kraven på rättvisa och smidighet i administrationen. Mot denna bakgrund bör övervägas om inte uppgift rörande en persons inkomstförhållanden skall lämnas endast från en myndighet, förslagsvis från taxeringsmyndigheten. Den som sålunda söker inkomstprövade bidrag eller ersättningar skulle få intyg från taxeringsmyndigheten rörande sina inkomstförhållanden, och bidragsbeviljande myndighet skulle inte kunna bevilja aktuellt bidrag med mindre sådant intyg förelåg. Ett sådant system skulle förbättra kontrollen avsevärt och leda till att avsikten med bidragen och ersättningarna kunde få full genomslagskraft. Sannolikt skulle inte obetydliga besparingar också kunna nås om ett sådant system infördes. Utredning härom torde inte kräva särskilt omfattande arbete. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär utredning om ett snabbt införande av enhetligt uppgiftslämnande om inkomstförhållanden i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · G302789 · 1980-01-24 00:00:00 — av om höjning av sparavdraget Såväl inom samhällsekonomin i stort som i de enskilda hushållen föreligger i nuvarande ekonomiska situation ett starkt behov av sparande. För det enskilda sparandet framstår, med hänsyn till inflations- och ränteutvecklingen sedan sparavdraget sist höjdes, en höjning av sparavdraget som motiverad. En höjning till 1 000 resp. . framstår som rimlig. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att uttalar att sparavdraget bör höjas i takt med inflationsutvecklingen.
mot · G302792 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om slopande av mervärdeskatten på kemikalier avsedda för kalkning av sjöar Problemen med försurningen av våra sjöar är stora och allmänt kända, och många påtalar behovet av åtgärder för att förhindra en ökad försurning. Både från statsmaktens och från allmänhetens sida har också vidtagits vissa åtgärder för att försöka hindra en ytterligare utbredning av försurningen. Tyvärr är de medel som anslås till detta ändamål mycket små och otillräckliga. För att sanera och restaurera redan förstörda sjöar behövs oändligt mycker mer resurser. I budgetpropositionen, bil. 13:H 15, anslås 15 milj. kr. till bidrag för kalkning av sjöar och vattendrag. I skulle t. ex. över hälften av detta anslag förbrukas för att bibehålla det läge sjöarna befinner sig i och förhindra en ökad försurning. Länet är hårt utsatt för nedfall som kommer från källor utanför landets gränser. Ett annat exempel är län, där många Bergslagssjöar är starkt försurade och där omedelbara åtgärder måste tillgripas. Eftersom det statsfinansiella läget inte tillåter en ökning av anslaget i årets budget finns det små möjligheter att nu få en kraftig förstärkning till , stånd. Ett svårt avbräck redan innan bidraget kan verka är att ca en femtedel går bort i mervärdeskatt. Eftersom saneringsåtgärder i naturen är befriade från mervärdeskatt finns det dock möjlighet att genom en förändring i bestämmelserna öka effekten av bidraget för kalkning av sjöar och vattendrag. Som bestämmelserna är räknas inte nämnda åtgärd som sanering. Enligt vår mening är det statliga bidraget till detta ändamål i allra högsta grad en saneringsåtgärd och bör då också vara befriat från mervärdeskatt. Genom en sådan åtgärd skulle man för framtiden få en högre effekt på det arbete som kan uträttas genom bidraget. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att åtgärder som utförs för att motverka försurning av våra sjöar och vattendrag räknas som saneringsåtgärd i naturen och som sådan befrias från mervärdeskatt. () ()
mot · G302793 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om höjning av skogsvårdsavgiften Med hänvisning till innehållet i motionerna 1979/80:1027 och 1028 hemställer vi Lag om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift Härigenom förordnas att 1 § lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift skall ha nedan angivna lydelse. Den, för vilken vid taxering till inkomstskatt såsom skattepliktig inkomst upptagits garantibelopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts delvärdet skogsbruksvärde, skall betala skogsvårdsavgift. Avgiften utgör för varje beskattningsår av skogsbruksvärdet. Har garantibeloppet av skogsvårdsavgift. Skogsvårdsavgift skall hela krontal. Den, för vilken vid taxering till inkomstskatt såsom skattepliktig inkomst upptagits garantibelopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts delvärdet skogsbruksvärde, skall betala skogsvårdsavgift. Avgiften utgör för varje beskattningsår av skogsbruksvärdet. Denna lag träder i kraft och tillämpas på förhållanden som avser tiden efter ikraftträdandet. () () HANS () () () () () () () () ()
mot · G302794 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder mot skattefusk Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1000 av m. fl. om skydd av arbetstagares rättigheter hemställs att beslutar att anhålla att regeringen vidtar åtgärder som syftar till en skärpt kontroll av utfärdande av B skattesedlar i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () () () () ()