mot · G302995 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:995 av m. fl. om ändring i medbestämmandelagen, m. m. genomfördes en omfattande reformering av arbetslivet. a. tillkom styrelserepresentationslagen, lagen om anställningsskydd, förtroendemannalagen, arbetsmiljölagen och medbestämmandelagen. Denna lagstiftning hade det gemensamma syftet att stärka löntagarnas ställning och öka tryggheten. Reformeringen av arbetslivet ansågs från socialdemokratins sida inte slutförd utan bara inledd genom dessa reformer. Arbetet skulle fortsätta med förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter och ytterligare lagstiftning. Efter regeringsskiftet har arbetet med att reformera arbetslivet stannat upp. Visserligen genomfördes den i stort sett färdiga arbetsmiljölagen, men i övrigt har de borgerliga regeringarna inte vidtagit några åtgärder som syftar till att fullfölja reformarbetet. Härtill kommer att på grund av motstånd från arbetsgivarsidan har ännu inte ett centralt medbestämmandeavtal kommit till stånd för den del av den privata sektorn som omfattas av Svenska arbetsgivareföreningens avtalsområde, trots att nu förflutit sedan medbestämmandelagen trädde i kraft. Vid riksdagsbehandlingen av medbestämmandelagen lyckades de borgerliga partierna med hjälp genomdriva försämringar i lagen, sett från arbetstagarnas synpunkt. Från löntagarorganisationernas sida begärde man att medbestämmandelagen skulle återställas i det skick vari den förelåg före riksdagsbehandlingen, dvs. enligt det socialdemokratiska regeringsförslaget. Vi ställde oss bakom de fackliga organisationernas krav och begärde i en partimotion (1976/77:544) ändringar i medbestämmandelagen på flera punkter för att undanröja de nackdelar som beslut om ändringar i regeringsförslaget medförde. a. tog vi upp frågor om uppskovsreglernas tillämpning vid central förhandling, reglerna om information och tystnadsplikt samt skadeståndsreglerna. På ett par punkter lade vi fram ändringsförslag i lagtexten, i övriga fall begärde vi förslag om sådana lagstiftningsåtgärder från regeringen att innebörden av berörda bestämmelser i medbestämmandelagen skulle bli den som avsågs med propositionen i dessa delar. Den borgerliga riksdagsmajoriteten avslog emellertid på alla punkter våra förslag. har, som nämnts, medbestämmandelagen varit i tillämpning . Detta är inte en tillräckligt för att medge en fullständig utvärdering av lagstiftningen. Det ingår f. ö. i nya arbetsrättskommitténs uppdrag att följa tillämpningen. Men hittillsvarande erfarenheter visar entydigt på behovet av en del justeringar i lagstiftningen. Det gäller bl. komma till rätta med brister i informationen till de anställda beträffande både omfattningen och tidpunkten, dvs. information lämnas ofta på ett för sent stadium. Dessa problem hänger nära samman med ordningen för s. k. primära förhandlingar, där de anställda ofta upplever att dessa förhandlingar sker på ett för sent stadium i beslutsprocessen. Vi vill i det sammanhanget också peka på de problem som sammanhänger med beslutsprocessen i koncernföretag. Vidare bör övervägas om inte bestämmelserna i medbestämmandelagen i större utsträckning bör vara tvingande. Ett fortsatt motstånd från Svenska arbetsgivareföreningens sida mot ett centralt medbestämmandeavtal stärker skälen för en sådan reglering. Enligt vår mening bör nu begära att regeringen i samråd med arbetstagarnas organisationer snabbt förelägger förslag till ändringar i medbestämmandelagen i de mera begränsade frågor som i korthet här exemplifierats. Detta krav innefattar också en förnyad bedömning av de förändringar som gjordes i det socialdemokratiska regeringsförslaget samt frågan om en ändrad reglering av förhållandet mellan medbestämmandelagen och aktiebolagslagen. Som inledningsvis konstaterats har arbetet på reformeringen av arbetslivet stannat upp. I regeringsförklaringen sägs att regeringen vill föra vidare förnyelsen av arbetslivet och fördjupa arbetsdemokratin. Vidare sägs där att regeringen är inställd på en nära samverkan med arbetsmarknadens organisationer. Eftersom regeringen inte tagit några initiativ och inte heller aviserat några på detta område, bör enligt vår mening begära att regeringen omgående tar upp överläggningar med arbetstagarnas organisationer om det fortsatta arbetet på reformeringen av arbetslivet. Utöver de tidigare berörda ändringarna i medbestämmandelagen bör vid dessa överläggningar tas upp bl. a. frågor som rör de allmänna villkoren för det fackliga arbetet liksom de fackliga förtroendemännens ställning och arbetsförhållanden. I våra partimotioner och om medbestämmandelagen begärde vi prövning endast på en punkt, såvitt angick förändringar i själva lagtexten. Det gällde den s. k. Denna regel i kollektivavtalslagen innebar att den enskilde arbetstagarens skadeståndsansvar begränsades till . vid brott mot fredsplikten i ett kollektivavtalsförhållande. 200-kronorsregeln fanns också med i den socialdemokratiska regeringens propositionsförslag om medbestämmandelagen. Vårt krav har röstats ned av den borgerliga riksdagsmajoriteten. Eftersom våra skäl för 200-kronorsregeln kvarstår och dessa är djupt förankrade hos arbetstagarna och deras organisationer, vill vi emellertid än en gång ge tillfälle att ompröva sitt tidigare beslut. Vi föreslår därför att 200-kronorsregeln återinförs i regelsystemet. Avslutningsvis vill vi ta upp frågan om förhandling vid överlåtelse av aktier. Överlåtelse av företag är otvivelaktigt en fråga av sådan dignitet att den bör omfattas av primär förhandlingsskyldighet enligt medbestämman Om företaget är ett aktiebolag, kan överlåtelse ske genom att hela eller vis^s del av aktiestocken överlåts. I detta fall gäller inte medbestämmandelagens regler om primär förhandlingsskyldighet, om parterna i överlåtelsen inte har ställning som arbetsgivare. Denna brist i systemet påtalades i vår motion till /77, och vi begärde förslag om lagstiftning i ämnet. När det gäller större företag hade denna fråga sammankopplats med frågan om samhällelig kontroll av företagsförvärv. Denna frågeställning tog vi upp i vår näringspolitiska motion . Vid behandlingen av motionen uttalade ett enhälligt näringsutskott (NU 1976/77:30) att en väg till lösning skulle vara en lagstiftning i linje med den som skisserats i vår näringspolitiska motion. Utskottet räknade med att frågan om åtgärder för kontroll av företagsfusioner etc. togs upp till samlad bedömning så snart resultatet av konkurrensutredningens arbete förelåg. Vid arbetsmarknadsutskottets behandling av vårt motionsyrkande i den del som tog sikte på mindre och medelstora företag uttalade utskottet också enhälligt att man förutsatte att de överväganden som skulle följa sedan konkurrensutredningen presenterat sina förslag kom att omfatta arbetsrättsliga frågeställningar av det slag som tagits upp i vår motion och att regeringen vid behov föranstaltade om kompletterande utredning. beslöt att ge regeringen till känna vad utskottet anfört i denna fråga. Proposition på grundval av konkurrensutredningens betänkande aviserades . Någon proposition har inte avlämnats, och aviseras inte heller någon proposition till våren 1980.1 denna situation bör de kompletterande arbetsrättsliga frågeställningarna, som vi har aktualiserat tidigare, tas upp till behandling inom så att förslag kan föreläggas oberoende av tidpunkten för en proposition om en ny konkurrensbegränsningslag. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. antar följande förslag till ändrad lydelse av 60 § medbestämmandelagen: Ar någon också medges. Vid bedömande av överläggningen. Enskild arbetstagare kan ej i något fall ådömas skadestånd med högre belopp än tvåhundra kronor. 2. beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ändringar i medbestämmandelagen, 3. beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om det fortsatta arbetet på reformeringen av arbetslivet, 4. beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om förhandling vid överlåtelse av aktier i fall. () () () () () ( )