mot · G4021781 · 1980-01-01 00:00:00 — av m. fl. /80 beslöt att riktlinjerna för energipolitiken skall vara avveckling av kärnkraften, energihushållning, minskat oljeberoende och övergång till uthålliga, helst inhemska och förnybara energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Dessa riktlinjer bör givetvis beaktas av alla beslutsfattare runt om i landet för att få önskad effekt. Av särskild vikt är att de genomförs konsekvent i de tre storstadsregionerna, eftersom oljeberoendet där är särskilt stort. Besluten i de olika kommunerna i dessa regioner får därför stor betydelse även nationellt. Värmeförsörjningen i storstadsregionerna kan inte ses som en enbart lokal eller regional fråga. Gemensamt för de tre storstadsregionerna är dessutom att övergång till inhemska bränslen av typ torv, skogsavfall m. m. ej kan bli aktuell det närmaste årtiondet. Dessa bränslen kommer av transporttekniska skäl att först utnyttjas i inlandsområdena. För att minska oljeberoendet har verksledningen vid (), det energiverk närstående samarbetsbolaget för 14 av kommunerna i , föreslagit byggandet av ett gemensamt fjärrvärmenät, anslutet till kärnreaktorn via en hetvattenledning . Av ledningen skulle 1/3 gå i en bergtunnel och 2/3 i en kulvert i marknivå. Ledningen skulle bestå av två rör med diameter. Det ena röret skulle transportera 160-gradigt hetvatten (under högt tryck) från en värmeväxlare i Forsmark, och det andra är en återledning för det till nerkylda returvattnet. Uppvärmningen av värmeväxlaren skulle ske genom ångavtappning från primärkretsen i reaktorn . Elproduktionen från denna minskar därvid från 1 050 MW till 300 MW, och eftersom 80 MW behövs för drift av överföringens pumpsystem kvarstår netto bara 220 MW av elproduktionen. Byggandet av hetvattenledningen uppskattas kosta ca och ombyggnad av reaktorn ca . Till detta kommer kostnader för reservvärmeverk, fjärrvärmeledningar i , räntekostnader och uteblivna intäkter för reaktorn . Investeringskostnaderna för projektet kan därmed totalt uppskattas till upp emot . Motivet för att genomföra detta projekt har angetts vara att man därmed skulle spara ca olja till ett värde av ca . Redan kapitaltjänst- och driftkostnaderna kommer sannolikt i realiteten att bli av Till detta kommer värdet av förlorad elproduktion, som av STOSEB beräknats till /år. riskerar alltså gå med stor förlust, uppskattningsvis /år. Det borde därför inte genomföras, redan av ekonomiska skäl. skulle också dessutom bara fylla ett av de energipolitiska målen, en minskning av oljeberoendet, och genom den långa planerings- och byggtiden () skulle inga oljebesparingar uppnås förrän tidigast . De andra uppställda energipolitiska målen skulle i stället förhindras. Någon energihushållning skulle inte projektet ge eller stimulera till. Värmeförlusterna i hetvattenledningen uppskattas till utöver förlusterna i de lokala fjärrvärmenäten om . För att betala kapitalkostnaderna krävs också att av regionens värmebehov täcks via denna enda ledning och att värmeunderlaget inte minskar nämnvärt. Lokala besparingsåtgärder skulle ytterligare undergräva ledningens ekonomi, likaså installation av solvärme och värmepumpar. De stora fasta kostnaderna medför också att den enda värmekälla som kan efterträda kärnreaktorn är ett kolkraftvärmeverk i Forsmark. Utredningen om hetvattenprojektet föreslår också byggandet av ett sådant kraftvärmeverk om totalt 3 000 MW effekt, när ej längre kan disponeras. Tillförsel av värme från inhemska, förnybara energikällor avfärdas därmed som helt orealistiskt också på . Projekt av motsvarande typ har också föreslagits för de andra storstadsregionerna, men har avfärdats av kostnads- och säkerhetsskäl. Osäkerhet om driftsäkerheten hos sådan hetvattenöverföring har också angetts som orsak till att projekten avskrivits. En respekt för riksdagsbeslutet om riktlinjerna för energipolitiken bör i stället utgå från vilka inhemska och förnybara energikällor som kan ge väsentliga bidrag till storstadsregionernas energiförsörjning och vilka importbränslen som kan användas som komplement. Därefter bör ett säkert och pålitligt tillförselsystem väljas, ett system som ger minsta möjliga miljöpåverkan, som stimulerar till hushållning och som är flexibelt nog att användas också vid avspärrning och importhinder. Med denna utgångspunkt blir slutsatsen att värmepumpar och anordningar för att nyttiggöra solvärme bör spela en viktig roll i storstadsregionernas vämeförsörjning. Värmepumparna kan använda avloppsvatten, sjövatten, ventilations- och uteluft som värmekälla och kombineras med enkla solvärmepaneler. Bägge dessa energikällor passar bäst i lågtemperatursystem med närhet mellan värmeproduktion och användning - närvärmesystem. De importbränslen som bör övervägas utöver olja är kol och naturgas. För att uppfylla kravet på minsta möjliga miljöpåverkan kan användning av kol i en storstadsregion endast accepteras med höggradig rening. de fasta kostnaderna i anläggningar och distributionssystem hållas nere för att undvika låsningar och stimulera till hushållning. De föreslagna anläggningarna för förgasning av kol och restoljor (Nynäshamnskombinatet, i ) är därför av stort intresse. I en sådan förgasningsanläggning tas svavlet i kolet eller restoljan om hand, och praktiskt taget svavelfri gas kan distribueras till förbrukningsställena, t. ex. små värmecentraler. Den kan också - liksom naturgasen - användas för att driva värmepumpar och elgeneratorer. Förgasningsanläggningarna kan också utrustas med anordningar för förgasning av torv och skogsråvara. De kan därmed användas också i beredskaps- och avspärrningslägen. Av särskilt intresse är därvid den metanolproduktion som ingår i planerna för Nynäshamnskombinatet. Användning av naturgas har betraktats som ointressant i storstadsområdenas tätbebyggelse. Den bedömningen har emellertid byggt på föreställningen att storskalig fjärrvärme skulle vara ett överlägset tillförselsystem, vilket alltså nu kan avfärdas. Mycket talar för att den bästa lösningen av värmeförsörjning är ett kombinerat system där man använder den uppvärmningsform som i varje område är den bästa, med utgångspunkt i de övergripande energipolitiska målen och med hänsyn till bebyggelsestruktur, miljöförhållanden, redan gjorda investeringar och andra faktorer. Det skulle kunna innebära att man utnyttjar de fjärrvärmesystem som redan finns eller är under byggnad, eventuellt efter vissa kompletteringar för kraftvärmeproduktion baserad på kol med höggradig rening. I första hand utnyttjas det redan befintliga gasnätet, också med möjlighet till kompletteringar, för gas - naturgas eller syntetgas från . I övriga områden blir huvudalternativen närvärme baserad på värmepumpar, som övergångsvis drivs med el. Solvärme introduceras successivt, framför allt i närvärmesystemen. Såväl solvärme som stora värmepumpar kan också användas i viss utsträckning i fjärrvärmesystemen. Givetvis har de berörda kommunerna huvudansvaret för hur de löser sina värmeförsörjningsproblem. Med hänsyn till den stora betydelse detta har för landets totala energisystem har dock statsmakterna ett intresse av att de lösningar som väljs ligger i linje med de övergripande målen om minskat oljeberoende, energihushållning, avveckling av kärnkraften och övergång till uthålliga, helst inhemska och förnybara energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. bör göra ett vägledande uttalande härom. Likaså finns det anledning för regeringen att kräva att alternativ av det slag som skisseras i denna motion blir ordentligt utredda innan statsmakterna fattar beslut som är av betydelse för värmeförsörjning. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar 1. att uttala att storstädernas värmeförsörjning bör utformas på ett sätt som så väl som möjligt uppfyller de övergripande energipolitiska målen om avveckling av kärnkraften, energihushållning, minskat oljeberoende och övergång till uthålliga, helst inhemska och förnybara energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan, 2. att hemställa att regeringen kräver att decentraliserade alternativ av det slag som skisserats i denna motion blir ordentligt utredda innan statsmakterna fattar beslut av betydelse för värmeförsörjning. () () () () () ()