ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021393 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1393 av m. fl. om åtgärder till skydd för är en oskattbar tillgång både för de människor som bor i regionen och för många turister inte bara från utan också från våra grannländer och från utlandet. Det vore önskvärt om vi kunde skapa möjligheter för ännu många fler att få uppleva den unika naturen här. har vi blivit smärtsamt medvetna om hur sårbar denna natur är genom allt som hotar vatten. Vi vill här peka på ett par miljöproblem, som vi anser borde bli föremål för närmare granskning. Enligt vetenskapliga undersökningar, som utförts av , förefaller det som om halten av kolväten av fossilt ursprung (petroleumolja) är långt högre i bottnar än vad man tidigare antagit. Analyser har visat att olja finns spridd väsentligen i alla bottnar runt våra kuster, varför ingen del kan anses helt ren. Oljan härrör såväl från spridning via kommunalt och industriellt avloppsvatten, ytavrinning från land etc. som från utsläpp från båtar. Vilka är egentligen miljöeffekterna av den här oljeföroreningen på havsbotten? har saneringen efter de två mest omfattande oljeföroreningarna vid våra kuster avslutats. Vid finsaneringsarbetet har ett par nya metoder, sorn innebär användande av hett vatten eller ånga, kommit till användning. Från miljösynpunkt finns det många frågetecken kring dessa metoder, som har tillämpats utan föregående prövning av vilka miljöskador som metoderna i sig kan resultera i. En avslutad undersökning av miljöskadorna i på grund av oljan från indikerade allvarliga skadeverkningar på växt- och djurliv som troligen orsakats av dessa finsaneringsmetoder. Det är rimligt att myndigheterna innan man startar en sanering med metoder, som innebär kostnader med kanske per meter strand, prövar de skadeverkningar som saneringsmetoden i sig själv medför. Det kan knappast vara riktigt att man till ett högt pris koper en förvärrad miljöskada i samband med finsaneringen som då enbart tjänar ett förskönande syfte. i har också i sina sammanfattande bedömningar av oljebekämpningen i påtalat att det är viktigt också från kostnadssynpunkt att principer läggs fast för hur långt finsanering skall genomföras. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar 1. att anhålla att regeringen vidtar åtgärder i syfte att närmare utforska den skadeeffekt, som uppstår vid på grund av oljebemängda utsläpp från land, 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen angående finsanering efter oljeolyckor. () ()
mot · G3021395 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1395 av m. fl. om höjt anslag till miljö vårdsinformation m. m. Miljövårdsinformation är en angelägen uppgift. anser det bl. a. vara nödvändigt att gå ut i särskilda kampanjer. Det framhålls också att det finns ett klart behov av att gå ut till bredare grupper . Miljövården griper in på många områden och berör medborgarna i olika situationer. Miljöförstöringen är ett stort samhällsproblem, och medborgarna mäste hållas informerade om risker. Det kan handla om information som den som behövs till befolkningen i den kommun dit för miljöfarligt avfall kommer att lokaliseras. Det kan också vara synnerligen angeläget med information om det nya märkningssystemet för kemiska produkter. Detsamma gäller för uppbyggnaden av produktregistret. Med hänvisning till det anförda yrkar vi anslag till miljövårdsinformation i enlighet med framställan. Miljövårdsforskning är en annan angelägen uppgift. Om denna forsknings nytta har inte brukat råda så delade åsikter, men då det gäller omfattningen och anslagets storlek har meningarna ibland gått isär. Vi har tidigare brukat yrka anslag enligt framställan, och det gör vi även . Som vi ser det är det särskilt angeläget att basen för den tillämpade miljövårdsforskningen, grundforskningen, inte tunnas ut och förlorar i kvalitet. Det är också mycket angeläget att projekt som Kemiska hälsorisker i vår totala miljö och Luftföroreningar i tätortsmiljön har resurser att drivas vidare. Undersökningar av hälso- och miljöfarliga varor bedömer vi som synnerligen angelägna. För att produktkontrollnämnden skall kunna grunda sina beslut på ett allmänt accepterat underlag behövs förutom i litteraturen förekommande dokumentation också egna undersökningar. Det måste bedömas som betydelsefullt att resurser finns för detta ändamål. Sålunda grundar sig ingripandet mot kadmium på undersökningar som gjorts under detta anslag. En annan viktig undersökning gäller möjligheten att framställa ett blyfritt motorbränsle. Klassificeringen av ämnens miljöfarlighet måste få fortsätta, likaså projekt angående förbränning och destruktion samt testning av cancerogena och mutagena effekter och riskvärdering. Även här menar vi att anslag bör uppföras enligt framställan. Med stöd av det anförda föreslås att beslutar 1. att anslaget i propositionen 1979/80: 100 Bilaga 13 H 4. Miljövårdsinformation uppräknas med . 2. att anslaget i propositionen 1979/80: 100 Bilaga 13 H 7. Miljövårdsforskning uppräknas med . 3. att anslaget i propositionen 1979/80: 100 Bilaga 13 H 10. Undersökningar av hälso- och miljöfarliga varor uppräknas med . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk)
mot · G3021398 · 1980-01-22 00:00:00 — Motion 1979/80:1398 av m. fl. om gas som energikälla Frågan om införande av naturgas i har varit föremål för utredningar . framlade det halvstatliga en rapport som bl. a. omfattade överföringsledningar för gas från till i . Där lämnades bl. a. en redogörelse beträffande en gasledning från norrut till . Naturgasfrågan behandlades i , vilket bl. innebar beslut om att man skulle vidareutreda möjligheterna att importera naturgas från närbelägna källor samt att marknadsstudier skulle fortsätta i . framlade AB till en rapport baserad på det omnämnda riksdagsbeslutet. I denna senare rapport redovisades förslag rörande överföringsledningar från till samt två alternativa ledningsnät ett litet nät och ett stort nät. Det lilla nätet omfattade ledningar från i söder till i norr, och i det större nätet ingick samma ledningssträckningar som i det lilla nätet samt ledningar mellan och och och . Naturgas som energikälla är av stort intresse, ej minst från miljövårdssynpunkt. På grund av gasens obetydliga innehåll av svavel ger förbränning av naturgas mycket små emissioner av försurande ämnen i jämförelse med olja. är liksom angränsande län mycket svårt drabbat av försurning av mark och vatten. Orsakerna härtill är att den naturliga, svaga buffringsförmågan i dessa områden ej tål de stora utsläppsmängder av försurande ämnen som faller ner här. En övergång till att använda naturgas som bränsle i stället för olja skulle väsentligt medverka till en minskning av de sura utsläppen över länet och angränsande län. Därför bör det av planerade ledningsnätet redan från början utbyggas enligt den större modellen dvs. med tillräckliga ledningsdimensioner och ledningsnät så att gasleveranser kan ske även till . Det bör därtill starkt ifrågasättas om icke ledningen bör framdragas ända till detta med hänsyn till Hallandsregionens starka tillväxt, som gör att gasen här i större utsträckning än på annat håll kan direkt introduceras i samband med uppbyggnaden av nya bostads- och industriområden. De tidigare nämnda miljöskälen talar också för en sådan vidgad utbyggnad. 1979/80: 1398 Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs beträffande dimensionering av gasledning m. m. vid utbyggnaden av naturgasnätet i Syd- och . () () ()
mot · G3021399 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1399 av och om begränsning av svensk tobaksexport Rökningen är i modern tid ett av de största hälsoproblem som kan förebyggas. Detta uttalande har gjorts av , , som också har rekommenderat sina medlemsländer att vidtaga åtgärder för att minska rökningen. Men tyvärr har många medlemsländer inte tagit fasta på denna uppmaning. Det är enligt tidskriften och vi nr 2 1978 känt att satsat på ökad utlandsverksamhet. Tobaksbolaget bildade tillsammans med . Från början var det meningen att verksamheten endast skulle omfatta marknadsföring av snus, men den lär nu ha utökats till att omfatta marknadsföringen av de båda ägarnas samtliga produkter utanför resp. och . Det torde nu finnas risk att tävlar om att värva kunder i framför allt . Detta bör i så fall förhindras genom att det statsägda Tobaksbolaget utnyttjar sitt ägarinflytande för att stoppa sådan export. Tobaksbruket har visserligen i allmänhet ännu inte fått den utbredning och inriktning i att dessa drabbats av de stora hälsoskador som i-länderna fått vidkännas på grund av främst cigarettrökningen. Men de aktuella utvecklingstendenserna i inger stora farhågor . Om den nuvarande utvecklingen sålunda tillåts fortsätta kommer tobaksbruket i att bli samma allvarliga hälsoproblem där som det nu är i i-länderna. Speciell uppmärksamhet bör desutom fästas vid det förhållandet att medan västvärldens rökare möts av upplysning om tobakens skadeverkningar, i form av varningstexter på cigarettpaketen, utsätts befolkning däremot för en intensiv marknadsföring av tobak. Denna är helt obunden av de etiska krav som i i-länderna ställs på tobaksreklam. I i-länderna har tobaksbruket blivit ett av de allvarligaste folkhälsoproblemen över huvud taget, och med den utveckling som redan börjat i tycks det oundvikligt att även dessa drabbas av samma problem. Vi kräver därför aktiva insatser på internationellt plan för att förebygga morgondagens epidemi: rökningssjukdomar i utvecklingsländerna. 1979/80: 1399 Med hänvisning till vad som framförts i motionen hemställes att hos regeringen begär att opinionsbildande och andra insatser görs, syftande till att motverka att åtgärder vidtas för att främja export, bl. a. till , av produkter från svensk tobaksindustri. () ()
mot · G3021401 · 1980-01-24 00:00:00 — 1979/80 14011406 Motion 1979/80:1401 om en eventuell plan för avveckling av energiförbrukande verksam het på televisionens område Därest linje 3 skulle segra i folkomröstningen uppstår ett behov av att spara energi, särskilt elektrisk energi. Avvecklingen av kärnkraften måste då uppenbarligen planmässigt följas av en avveckling av samhälleliga aktiviteter som medför förbrukning av energi. En sådan aktivitet är televisionen. En avveckling av exempelvis ter sig då som en möjlighet. Jag får därför hemställa att , i händelse av att linje 3 segrar i folkomröstningen om kärnkraften, hos regeringen anhåller om utarbetande av en avvecklingsplan jämväl för energiförbrukande verksamhet på televisionens område. G. () i 1 1979/80.
mot · G3021403 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1403 av m. fl. om fullföljande av beslut om tekoindustrin Textilindustrin är helt dominerande näringsgren. I procent räknat av samtliga industrisysselsatta utgjorde textilindustrins andel av dessa 1976 i , , , och . I antal sysselsatta är detta 16 600 personer, och utgör nästan hälften av den totala sysselsättningen i teko inom landet. Det är för denna region livsnödvändigt att tekoindustrins konkurrenskraft förstärks. har importen av tekovaror ökat och exporten minskat något volymmässigt. I budget har man minskat ner stödet till tekoindustrin ur beredskapssynpunkt. Därtill kommer att ramen för avskrivningslån inte utökas /81. Eftersom denna ram är till fullo intecknad kan inga ytterligare krediter ges, trots att det ligger inne ansökningar på ca 30 milj. kr. Motivet för denna restriktivitet är att man anser att tekoindustrin fått bättre lönsamhet. Detta är riktigt och tack vare äldrestödet är situationen för teko ljusare, men det finns trots allt orosmoln. Många företag är fortfarande i behov av stöd. Utvecklingen av exporten och importen , som redovisades tidigare, visar att det fortfarande finns problem. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär initiativ syftande till att beslut om tekobranschens framtid fullföljs. () MAJ () HANS NYHAGE (m) () ()
mot · G3021404 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1404 av och om Studsviks forskningsstation Energiförsörjningen är en av de centrala frågorna i vårt land. Det räder samstämmighet om att en tryggad framtida energiförsörjning kräver stora insatser inom forskning och utveckling, liksom ett kvalificerat erfarenhetsutbyte med utlandet, där trots allt huvuddelen av forskningen kommer att ske. De organisatoriska förhållandena inom energiforskningen i är inte tillfredsställande. Ansvarsbilden är splittrad på skilda myndigheter och departement. Detta föranledde den förra regeringen att tillsätta en särskild utredning, inom energiområdet m. m., med uppgift att bl. a. se över den svenska energiforskningsorganisationen och lägga fram samordningsförslag. Ett problem som inte till fullo beaktats i utredningsdirektiven är att det uppstått en klyfta mellan forskningsplanering och programansvar å den ena sidan, och själva forsknings- och utvecklingsarbetet å den andra. Vår största samlade resurs för energianknutet FoU-arbete är Studsviks forskningsstation med ca 1 000 anställda. Studsvik utgör en av de största tvärtekniska satsningarna någonsin i . Den ursprungliga huvuduppgiften att tillhandahålla nödvändig bakgrundsforskning för det svenska kärnenergiprogrammet krävde resursuppbyggnad inom en mångfald discipliner som är centrala i all energiteknik. Studsvik var till mitten av ett forskningscentrum av internationell rang. De kommersiella verksamhetsformer som varit föreskrivna för har inte gynnat denna ställning. Prioriteringen av kortsiktiga ekonomiska resultat framför teknisk-vetenskapliga har lett till en allvarlig nedbrytning av kompetens. En oproportionerligt stor del av verksamheten har måst anslås till marknadsföring och annan administration. Studsviks funktion som nationell kunskapskälla och kontaktyta mot utländsk forskning håller sålunda på att äventyras. Programansvaret för energiforskningen ligger helt hos administratörer inom olika statliga verk och myndigheter till vilka Studsvik saknar direkt anknytning. Även detta försvårar för forskarna att anlägga ett vidare perspektiv på sitt arbete. finns en tendens hos de programansvariga myndigheterna att inom och utom den egna organisationen bygga upp nya resurser som dubblerar dem som redan finns i Studsvik. Det är vår mening att de uppgifter av forsknings- och utvecklingskaraktär som står inför är så stora att de kräver en målmedveten samordning av landets begränsade resurser, och att en oplanerad nedrustning av det vi redan byggt upp måste förhindras. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att anhåller att regeringen 1. ger utredningen inom energiområdet m. m. tilläggsdirektiv att se över Studsviks framtida roll och arbetsformer, 2. vid inrättandet av nya forskningsenheter med anknytning till energiområdet prövar om Studsviks forskningsstation är en lämplig lokaliseringsort. () ()
mot · G3021409 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1409 av och om ökad användning av returförpackningar Behovet av resurshushållning blir mer och mer påträngande. Knappheten på ändliga råvaror och omsorgen om vår miljö är ett par av de tyngsta argumenten. Ett område där resurshushållningen är klart underutvecklad är förpackningssektom. förbrukar förpackningsindustrin av totala energikonsumtion. Råvaruförbrukningen är i första hand knuten till olika typer av engångsförpackningar. Det borde vara en självklarhet för alla att så långt det är praktiskt möjligt använda returförpackningar. Mot denna bakgrund är den enorma satsning som PLM och planerar på engångsburkar av aluminium oförståelig, för att inte säga upprörande. PLM:s och satsning är av flera skäl grovt felaktig: Den innebär ett stort slöseri med energi. Den betyder ökad nedskräpning av naturen. Den monopolställning som tillverkningen får innebär snedvridning av konkurrensen inom branschen. Konsumenterna åsamkas betydande merkostnader, jämfört med returglas. Satsningen innebär centralisering och resursslöseri i stället för vad vi måste arbeta för: decentralisering och resurshushållning. PLM:s och satsning är ett skrämmande bevis för hur speciella marknadsintressen helt får dominera över mera långsiktiga, gemensamma samhällsintressen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar att anhålla att regeringen vidtar sådana åtgärder att den samhällsekonomiskt felaktiga satsningen på aluminiumburkar stoppas och att användningen av returförpackningar främjas.
mot · G3021410 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1410 av m. fl. Sedan () tillkom 1976 har detta i snabb takt utvidgat sitt verksamhetsfält. Under åberopande av 3 § marknadsföringslagen har verket i syfte att förbättra konsumenternas ställning gripit sig an med frågor som normalt handläggs av andra myndigheter. Fallen är många, här skall endast nämnas ett pär exempel. inträffade olyckor med dödlig utgång då små barn åt jordnötter. För att vidta åtgärder så att främst småbarnsföräldrar informeras om faran med jordnötter upptogs förhandlingar mellan främst näringslivet och livsmedelsverket. Även KOV deltog. Från KOV:s sida föreslogs en varningsmärkning på varje jordnötspaket, något som dock såväl livsmedelsverket som näringslivet motsatte sig. I stället föreslogs från dessa håll information till nyblivna mödrar via BB och barnavårdscentraler m. m. KOV:s representanter gick senare med på en sådan överenskommelse. fick dock näringslivet veta att KOV inte ville vidkännas den uppgörelse som dess representanter tidigare träffat. Det naturliga hade här varit att låta den statliga myndighet livsmedelsverket som normalt handhar hithörande frågor förhandla med näringslivet om åtgärder. Men med motiveringen att denna fråga rör konsumenterna krävde KOV att få delta. Ett annat exempel finns i KOV:s anslagsframställning för /81 där det framgår att KOV avser att prioritera de kemisktekniska produkterna. Detta är emellertid ett område som normalt ligger under produktkontrollnämnden (PKN). Man anför i petitan att det ofta är fråga om kemiska risker som PKN inte ansett vara tillräckligt allvarliga för att föranleda vådlighetsanmärkning. Verket kräver därför att få ökade möjligheter att direkt påverka näringslivet och vidta lämpliga förebyggande åtgärder. För detta ändamål fordras forskning, och denna bör enligt KOV ligga inom KOV:s ansvarsområde, dock med den reservationen att den ofta kan utföras inom institutioner med specialinriktning för dessa frågor. Även tillsynsarbetet anser man bör ligga inom verkets ansvarsområde. Genom KOV:s agerande tycks nu flera myndigheter syssla med samma produkter, till synes oberoende av varandra. Denna kompetenskonflikt innebär att företagen tvingas anpassa sina produkter till olika bestämmelser från olika myndigheter. För företagen är detta en hart när ogörlig uppgift, som kräver stor insats i form av tid och pengar. Inte heller för samhället kan ett sådant dubbelarbete anses rimligt. Med dagens strama budgetläge synes det ovan redovisade arbetssättet vara ineffektivt och onödigt kostnadskrävande. Mot denna bakgrund bör regeringen se över riktlinjerna för KOV:s verksamhet så att kompetenskonflikter med andra myndigheter undviks. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av riktlinjerna för verksamhet så att kompetenskonflikter med andra myndigheter undviks. () ()
mot · G3021418 · 1980-01-24 00:00:00 — om förbud mot spelhallsverksamhet blev det känt att en rad ideella föreningar tagit över verksamheten i den mest beryktade av flipper- och spelhallarna i - . Bland delägarna finns nu förening och . Samma spelhåla har i kommuns egen utredning, mörka sida, klassats som ett exempel på olämplig ungdomsmiljö. Besökarna utgjordes - enligt utredarna - huvudsakligen av småpojkar i skolåldern som spelade bort stora belopp. Där förekom penningtransaktioner i samband med knarkaffärer, förmodligen också häleri och annan brottslig verksamhet, liksom troligen också prostitution. Efter ägarbytet har stället gjorts rumsrent bl. a. genom införandet av en åldersgräns . Huruvida denna åldersgräns hålls är tveksamt (jättediskot i samma stad vänder sig t. ex. till ungdom , men enligt ovannämnda utredning är de flesta besökarna och i många fall yngre). Oavsett åldersgränsen så är verksamheten fortfarande lika destruktiv och meningslös som tidigare, utom för ägarna som på sin investering kasserar in pengar som bl. a. går till verksamhet för välanpassade, skötsamma, starka och friska barn. Mot skälig betalning erbjuds besökarna att spela flipper dekorerade med könsdiskriminerande bilder och mansideal av typen The Six Million Dollar Man eller Vikingen som med svärdet i hand släpar på en kvinna. Eller också kan de ägna sig åt skjutspelen, där det gäller att pricka (döda) små elektroniska människofigurer. De organisationer som ligger bakom påstår sig vara ideella. som de alltså lurar in barnen i en olämplig och destruktiv miljö hävdar de att de handlar av idealitet. Liknande destruktiva miljöer finns också på andra håll. finns ingen kartläggning av ägarförhållandena inom diverse spelhallsbolag. Det är fullt möjligt att staten bidrar till sådana organisationers verksamhet som driver flipper- och spelhallsverksamhet av typ . Tvivelaktig är också polisens verksamhet i detta fall. skjutövningar är ett av de populäraste inslagen i Stockholmsskolornas katalog över fritt valt arbete. Möjligen ser polisen detta som en rekryteringsbas för sitt arbete att hålla efter ett klientel som fått sin fostran i den andra delen av polisidrottarnas verksamhet: . Det är väsentligt att en kartläggning av ägarförhållandena inom. bransch sker, för att man därmed ska undvika att skattemedel bidrar till olämpliga barn- och ungdomsmiljöer. Vidare är det väsentligt att kommunerna ges en möjlighet att stoppa flipper- och spelhallarnas verksamhet där deras olämplighet är påvisad. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen hemställer om en utredning i syfte att kartlägga ägarförhållandena i spelhallsverksamhet som riktar sig till barn och ungdom, 2. att hos regeringen begär förslag om en lagändring som gör det möjligt för kommunerna att förbjuda denna typ av barn- och ungdomsmiljöer.