mot · G302282 · 1980-01-16 00:00:00 — Vi finner det angeläget att regeringen redovisar förslag i anledning av utredningens betänkande och den bedrivna försöksverksamheten. I samband därmed bör man särskilt pröva möjligheten att låta organisationslivet få vidgade uppgifter i vad gäller sommar- och övriga fritidsaktiviteter (t. ex. under lov) för barn och ungdom. Vad vi här anfört bör av ges regeringen till känna. 4 Kulturell verksamhet för barn och ungdom 4.1 fattade beslut om insatser på barnkulturområdet (KrU 1978/79: 30). Genom att anvisa medel för bl. a. massmarknadsutgivning av kvalitetslitteratur för barn och ungdom samt produktion av serier och film inleddes en satsning på kultur för barn. uttalade att mål för kulturpolitiken också omfattar barn och ungdomar. Någon uppföljning av vårens beslut sker inte i budgetpropositionen. Kulturministerns förslag om barn och kultur framstår mot denna bakgrund som en parentes, trots att åtgärder för barn och ungdom tillhör det mest angelägna på kulturområdet, vilket bl. a. kommit till uttryck i olika anslagsframställningar för nästa budgetår. Fritidens kommersialisering, inte minst med ökande våldsinslag i massmedia, och tilltagande utslagning måste enligt vår mening aktivt motverkas, vilket bäst sker genom att erbjuda barn och ungdomar attraktiva alternativ. Någon viljeinriktning med denna innebörd finns inte i budgetpropositionen, vilket vi beklagar. Målgruppen barn och ungdomar finns över huvud taget inte med i fördelningen av den föreslagna reformramen. Enligt vår mening måste därför ytterligare insatser komma till stånd, trots det ansträngda budgetläget. Vi anser att detta inte får gå ut över insatser för barn och ungdom på det sätt som skedde då den föregående trepartiregeringen avvecklade statsbidraget till allmän fritidsverksamhet. 1979/80: 282 4.2 Socialdemokraterna är inte beredda att överlämna åt marknadskrafterna att styra barns och ungdomars fritid. beslut att anvisa medel för kvalitetsinsatser för bl. a. litteratur och film för barn och ungdomar bör ses som en markering av vikten av att samhället i ökad utsträckning engagerar sig i kampen mot kommersialismens avarter. Alla de kulturarbetare som verkar bland barn och ungdom måste också känna att de har samhällets stöd. Det är således enligt vår mening nödvändigt att en fortsatt satsning på kulturverksamhet för barn och ungdom kommer till stånd trots att regeringen inte har avgivit några förslag härom. I första hand bör en ökad satsning nästkommande budgetår ske genom att barn- och ungdomsorganisationerna får bättre möjligheter att planera och intensifiera sin verksamhet. Dessa organisationer når stora ungdomsgrupper lokalt, där arbetet med barn och kultur måste börja. Vi föreslår därför att ett särskilt anslag härför inrättas, kallat Bidrag till barn- och ungdomsorganisationernas kulturella verksamhet. Det bör /81 uppgå till 4 milj. kr. Bidraget skall kunna sökas av barn- och ungdomsorganisationer för deras verksamhet inom de konstnärliga uttrycksformer som innefattas kulturpolitiska beslut. Det gäller områden som litteratur, teater, musik, dans, bild och massmedia, inte minst film och TV, samt olika åtgärder för att bevara och levandegöra vårt kulturarv. I första hand skall bidraget avse kostnader för ledarutbildning, material, expertmedverkan m. m. I undantagsfall bör det utnyttjas för lokala kostnader, om det gäller ett avgränsat försök för att utveckla verksamhetsformerna. Lokala kostnader bör främst finansieras på annat sätt. Bidraget bör fördelas av efter förslag från . 4.3 Under anslaget Filmstöd (B 20, ) föreslås en höjning av bidraget till filmproduktion med 0,9 milj. kr. Bidraget skall enligt föredraganden tillföras de fonder som filminstitutet förvaltar. Fördelningen skall ankomma på regeringen. Ökningen av bidraget bör enligt vår mening i första hand utnyttjas för produktion av film för barn och ungdomar. Med hänsyn till det stora filmintresset bland barn och ungdomar är det angeläget att det finns en kvalitativ svensk produktion av barn- och ungdomsfilm. I det nya filmavtal som f. n. bereds inom bör det enligt vår mening skapas garantier för en kvalitativ inhemsk produktion av film för barn och ungdom. I avvaktan på en sådan lösning anser vi att som sin mening bör ge regeringen till känna att ökningen av statsbidraget på 0,9 milj. kr. till filminstitutet i huvudsak skall användas för detta ändamål. Under anslaget Bidrag till konstnärer (7, utbildningsdepartemen 1979/80: 282 tet) redovisar föredraganden att konstnärsnämnden under innevarande år disponerar sammanlagt . för stöd till produktion av film. Av detta är . särskilt anvisade för barn- och ungdomsfilm. Föredraganden ger för nästa budgetår ingen anvisning om hur stort belopp som skall utnyttjas för barn- och ungdomsfilm. Vi föreslår att som sin mening ger regeringen till känna att av det anslag som avser stöd till filmproduktion bör ca en tredjedel utnyttjas för barn- och ungdomsfilm. 4.4 Föredraganden tillstyrker i budgetpropositionen universitets- och högskoleämbetets förslag om inrättande av ett centrum för barnkulturforskning vid i och föreslår att . anvisas för denna verksamhet /81. En rad olika forskningsområden berör frågan om barnen och kulturen, varför det är angeläget att ett tvärvetenskapligt samarbete kommer till stånd på detta område. Vi vill i detta sammanhang peka på vikten av att man genom forskning söker belysa effekterna av långtidspåverkan på barn av film, TV och andra media och hur detta inverkar på bl. a. språkutveckling och kreativitet. Våldsunderhållningens effekter på barn och ungdomar måste också ytterligare studeras. Det är således tillfredsställande att regeringen i budgetpropositionen bifaller UHÄ:s förslag. Vi anser dock att barnkulturforskningen redan i ett inledningsskede bör tilldelas medel utöver regeringens förslag. Eftersom ämnesområdet berör ett stort antal forskningsområden är det angeläget att ett centrum för barnkulturforskning får sådana resurser att verksamheten verkligen kan komma i gång med den mångdisciplinära inriktning som avses och utan onödig tidsutdräkt. Mot denna bakgrund föreslår vi att . utöver regeringens förslag anvisas till i för barnkulturforskning. Hemställan om våra förslag under denna punkt görs i särskild motion. 5 Insatser mot alkoholmissbruk m. m. Socialdemokraterna har i flera motioner under den förra mandatperioden tagit upp frågorna om den växande utslagningen, vilken inte minst drabbar barn och ungdom. Vi har därvid också fört fram förslag i syfte att komma till rätta med dessa oroande tendenser: insatser mot ungdomsarbetslösheten, för en bättre boendemiljö osv. Särskilt alarmerande är tendenserna beträffande ungdomens alkoholvanor. En undersökning i bland stadens skolungdomar visar att andelen elever i årskurs 6 som varit kraftigt alkoholberusade uppgår till bland pojkar och bland flickor. I årskurs 9 har det skett en ökning till 67 resp. . Alkoholmissbruket går allt längre ned i åldrarna och är dessutom lika utbrett bland flickor som bland pojkar. 1979/80: 282 En framgångsrik kamp mot alkoholmissbruket förutsätter att insatser kommer till stånd på samhällets alla områden. Med hänsyn till dessa frågors vikt behandlar vi dem därför även i en särskild motion. Av speciell betydelse för kampen mot ungdomens alkoholmissbruk är våra förslag om att alkohol- och narkotikafrågoma ges en mer framskjuten plats i skolans verksamhet, att en kraftfull satsning görs på information och debatt om missbruksproblemen samt aktiviteter hos ungdomsorganisationerna och andra folkrörelser samt att stöd ges till alkoholfri, icke-kommersiell nöjesverksamhet och till upprättande och genomförande av kommunala handlingsprogram för förbättring av särskilt utsatta ungdomsmiljöer. Våra förslag som redovisas detaljerat i särskild motion innebär att nästa budgetår ytterligare 34 milj. kr. läggs på olika åtgärder; blir den sammanlagda satsningen 106 milj. kr. Att bygga bort bostadsbristen och trångboddheten har varit en central uppgift för socialdemokratin. Bostadsstandarden har kraftigt förbättrats. Inte i något annat land har de breda folkgrupperna så bra bostäder som i . Men ändå kvarstår problemen. Stora brister finns i boendemiljön. De omflyttningar som skett har inneburit påfrestningar av olika slag. Människor kan ha svårt att rota sig i en ny miljö. De släkt- och vänskapsband som försvagats genom flyttning ersätts inte alltid av en ny social gemenskap. Erfarenheten visar att anpassningen till en ny miljö är svårast för socialt svaga grupper. Många av de nya bostadsområdena har fått en ensidig sammansättning. Det finns starka mekanismer som leder till ytterligare skiktning, särskilt i den situation som karakteriserar dagens bostadsmarknad med valfrihet endast för de bäst ställda. De som har möjlighet att lämna ett område gör detta, i stället för att bo kvar och medverka till att bygga upp en gemenskap och sammanhållning. Segregation och torftiga boendemiljöer är ytterst uttryck för de skillnader i levnadsvillkor som klassamhället skapar. Segregationen har sitt ursprung i arbetslivets och det ekonomiska livets maktförhållanden och ojämna fördelning. Genom segregationen förs dessa orättvisor vidare till nya grupper och generationer. Den bidrar på ett ödesdigert sätt till utslagningen och andra svåra problem i samhället. Med särskild styrka drabbar detta barnen. Det är viktigt med målmedvetna insatser för att bekämpa segregationen och förbättra människans levnadsvillkor i bostadsområdena. Ett speciellt problem inom boendet är den ökande skadegörelsen och vandaliseringen i bostadsområdena. 1979/80: 282 i våra bostadsområden tiodubblats. uppskattas de årliga kostnaderna för den direkta skadegörelsen till mellan 200 och 400 milj. kr. Vandalisering och sociala problem följs ofta åt. Depression och missbruk, som bl. a. är en följd av brist på meningsfull sysselsättning, tar sig ofta uttryck i förstörelse och våldsamheter. Det är ett uttryck för fundamentala samhällsproblem, vilkas lösningar kräver insatser på politikens alla områden. Men boendemiljön kan förändras till det bättre. Det krävs att de boende ställer upp för varandra och vågar ta ett eget ansvar för närmiljön. Både kommuner och bostadsföretag måste engageras liksom föreningar och massmedia och framför allt de boende själva. Detta är bakgrunden till de förslag om insatser för boendemiljö och boendedemokrati som redovisas i vår partimotion om bostadspolitiken. 7 Insatser på skolområdet Vi vill i detta sammanhang också peka på att vi i särskilda motioner behandlar skolans arbetsmiljö och ökad lärarutbildning. I vår motion om åtgärder för att förbättra arbetsmiljön i skolan föreslår vi att i skolor med stora problem och där oron är stor personalen skall kunna förstärkas. Vårt krav innebär att ytterligare 100 milj. kr. skall satsas på ytterligare personal i . En av de viktigaste förutsättningarna för att förbättra skolgången, inte minst för de elever som har störst svårigheter, är att det finns utbildad personal att tillgå. Regeringens förslag för att motverka lärarbristen är enligt vår uppfattning alltför begränsade. I vår motion om högskolans dimensionering föreslår vi därför en utbyggd lärarutbildning i syfte att motverka den rådande lärarbristen. Hemställan rörande förskollärarutbildning, allmän fritidsverksamhet, insatser mot missbruk samt särskilda åtgärder på skolområdet görs i särskilda motioner. Med stöd av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär riktlinjer för den fortsatta utbyggnaden av barnomsorgen i enlighet med vad som anförts motionen, 2. att till Särskilda insatser för förskolan () för /81 anvisar ett reservationsanslag av , 1979/80: 282 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sommarverksamheten för barn. () () HANS () () () () () () () () () () () () ()