ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G302561 · 1980-01-22 00:00:00 — om lokalisering till av ett industriellt utvecklingscentrum Hantverk och småindustri har sedan gammalt ett starkt fäste i . Den glasindustrin har likaledes varit mycket utbredd i landskapet. Trots svårigheter av olika slag, ekonomiska och andra, fortsätter den småländska företagsamheten att kämpa. Det stöd som de regionala utvecklingsfonderna kan ge är naturligtvis mycket värdefullt. Behovet av att staten går in med någon form av regionaliserad industriell utvecklingsverksamhet framstår som nödvändigt. I förekommer redan sådan verksamhet. Det är lämpligt att motsvarande aktivitet aktualiseras också för vidkommande. Förhållandena i de inre delarna av , möjligen med undantag av och , är beträffande sysselsättning, befolkningsutveckling, åldersfördelning och mycket annat jämförbara med det norrländska inre stödområdet. Att stimulera den småländska företagsamheten kan påstås vara ett riksintresse. En samordnad, statligt stödd innovationsverksamhet kan komma att betyda mycket för hela regionen. Av de tre småländska länen är län det län som fått den minsta andelen av den statliga utflyttningen, och därtill kommer de negativa verkningarna av flygflottiljens nedläggning. Därför bör ett blivande industriellt utvecklingscentrum för lokaliseras till län. Inom län synes det lämpligt att ett utvecklingscentrum för den småländska industrin förläggs till , som bl. a. har järnvägsförbindelser med , , , , och . Även vägförbindelserna är goda. Man kan med fog påstå att ligger kommunikationstekniskt väl till. Även lokaliseringspolitiskt skulle en sådan satsning från statens sida vara ägnad att stärka framtidstron i läns inland. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar hos regeringen anhålla att den planerar och utbygger ett industriellt utvecklingscentrum för , förlagt till .
mot · G302562 · 1980-01-22 00:00:00 — om en inventering av outnyttjad vattenkraft, m. m. Debatten om energipolitiken i vårt land pågår med stor intensitet. Därvid har man dels diskuterat olika möjligheter till energibesparingar, dels uppmärksammat altenativa energikällor. I stället för att peka på globala problem kan man rikta uppmärksamheten på de många små, tidigare utnyttjade forsarna och fallen i våra mellansvenska och sydliga landskaps många bäckar och åar. Många dammar och övriga elkraftanordningar i de mindre vattendragen har varit i bruk ända till sedan. Den ekonomiska satsningen vid ett återupptagande av driften bör kunna bli relativt blygsam och förmodligen direkt ekonomiskt lönsam. I andra sammanhang kan det bli nödvändigt med mera omfattande rekonstruktionsarbeten. Möjligen är det fördelaktigt att t. ex. genom överföring av vatten från en insjö till en annan få ökad kapacitet på befintliga . Sannolikt kan dessa mera omfattande arbeten planeras in som lämpliga AMS-arbeten. För planering och inventering av dessa rekonstruktionsarbeten förefaller det lämpligt att staten tar på sig ansvaret. Dessutom bör någon form av statsbidrag prövas under den kommande verkställighetsperioden. Inventering, utredning om kostnader, förslag till arbetsplaner och förslag till lämpliga former av statligt stöd bör utredas förutsättningslöst och med största skyndsamhet. En förutsättning för återupptagandet av driften vid dessa många små anläggningar är att automatisk, teleteknisk övervakning kan anordnas för att nedbringa driftkostnaderna. Sådan utrustning finns redan. Vidare är det nödvändigt att genom lagstiftning eller på annat sätt ålägga ortens eldistributör skyldighet att på sitt nät emotta den producerade strömmen till ett pris som gör det möjligt att återuppta de små kraftanläggningarna. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att den skyndsamt inventerar tillgången på nu outnyttjad vattenkraft i mindre åar och bäckar samt utreder formerna för dessa kraftkällors förnyade utnyttjande, erforderliga lagändringar och förslag till statligt stöd till denna verksamhet.
mot · G302563 · 1980-01-22 00:00:00 — av m. fl. om ökade resurser för industrimineralsundersökning och berggrundskartering har intresset för s. k. industrimineral ökat kraftigt. Inte minst visas ett stort intresse från gruvbolagen. a. kommer att göra en kraftig satsning på industrimineral i anslutning till sin gruva i utanför . Inom svensk industri förbrukas stora mängder industrimineral, av vilket dock det mesta importeras. Som exempel kan nämnas att 1974 importerade industrimineral till ett värde av ca , vilket kan jämföras med järnmalmsexport, som det året hade ett värde av . Den stora importen gör oss mycket beroende av händelser på den internationella arenan. Vi bör därför - och har också möjligheter därtill göra oss mindre beroende av att importera industrimineral. Inte minst kan därigenom handelsbalansen förbättras. Den svenska satsningen på industrimineral är mycket blygsam. Vid SGU finns endast ett fåtal verksamma på detta område. Som jämförelse kan nämnas att man i vid motsvarande institution har en stor stab som arbetar med industrimineral. kommunisterna anser det mycket otillfredsställande att inte SGU har erhållit större resurser för satsning på industrimineral. Vi anser därför att en speciell avdelning bör inrättas på SGU med uppgift att prospektera, kartera, inventera och utvärdera industrimineralförekomster. Denna avdelning bör inrättas i , dels för att den norra landsändan är jämförelsevis rikare på industrimineral, dels för att man vid det mineraltekniska utvecklingscentret (MUC), som är planerat till , kan begära konsulttjänster. Den geologiska karteringen har mycket dåliga resurser. Den s. k. geologiska omloppstiden som säger hur det tar tills ett område blir nyndersökt rör sig om . Jämförbara industriländer har en omloppstid . Geologisk kartering är nödvändig för att malmprospektering skall kunna drivas rationellt. Vpk anser därför att SGU måste få kraftigt ökade resurser för berggrundskartering. Under hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till resursför stärkning till statens geologiska undersökningar främst för undersökning av industrimineral och berggrundskartering. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G302567 · 1980-01-21 00:00:00 — om anställning av pensionerad anhörig som hemsjukvårdare Vissa landsting, bl. a. och , kommer i sin hemsjukvård att anställa anhöriga som vårdare. Denna anhörigvård har dock en begränsning som en följd av den rekommendationsöverenskommelse som träffades 1977 mellan och . Enligt denna får nämligen den som fyllt , uppbär personalpension, delpension, sjukbidrag eller förtidspension inget anställningsförhållande. Det innebär bl. a. att personer som förtidspensionerats av arbetsmarknadsmässiga skäl ej kan få anställning i anhörigvården. Ur såväl samhällets synvinkel som för den sjuke är det bäst om vården kan ske i hemmet . För vidkommande bygger dock sjukvårdsplanen för 1980-talet på att av hemsjukvården omhänderhas av anhöriga. Men sjukvårdsdirektören i har uttryckt stor oro, då han befarar att den ovannämnda begränsningen kommer att innebära att bortåt hälften av beräknade anhörigvårdare inte kan bli aktuella för anställning. För att klara hemsjukvården - och det gäller då inte endast utan hela vårt land - är det därför nödvändigt att så många som möjligt bereds förutsättning att få anställningsförhållanden utan begränsning av ålder och pension, om vederbörande f. ö. är lämplig. En sådan begränsning skulle annars bl. a. innebära icke avsedda och negativa bieffekter för de senaste årens pensionsreformer, som syftat till ökad flexibilitet. Pensioneringens syfte är framför allt att ge inkomsttrygghet, icke att förhindra eller försvåra fortsatt förvärvsarbete. Som ovan antytts slår begränsningen också hårt mot dem som förtidspensionerats, inte på grund av sviktande arbetsförmåga utan genom brist på arbetstillfällen. Vetenskapliga undersökningar har också entydigt konstaterat att ett meningsfyllt arbete, anpassat till vederbörandes förmåga, fördröjer åldrandet och minskar därmed kostnaderna för sjukvård o. d. Även arbetsmarknadsutskottet har i sitt betänkande 1977/78:8 uttalat att möjligheterna att tillförsäkra alla arbetstagare lagfäst anställningsskydd till fyllda borde undersökas. Hemsjukvårdsbidrag, som utbetalas till den som vårdas, kan helt naturligt ej utgöra en ersättning för ett anställningsförhållande, eftersom ett sådant förutom lön kan omfatta även någon form av introduktion och utbildning liksom möjlighet att erhålla avbytare. En översyn bör därför göras av gällande lagar och avtal så att ingen enbart på grund av ålder eller uppbärande av pension utestängs från en anställning som hemsjukvårdare för anhörig. Med anledning av vad som framhållits i motionen hemställs att hos regeringen begär att förhandlingar kommer till stånd med det syftet att ingen utestängs från ett anställningsförhållande för anhörig inom hemsjukvården på grund av vårdarens ålder eller erhållen pensionsförmån.
mot · G302568 · 1980-01-21 00:00:00 — om ökade regionalpolitiska insatser i Näringslivet i - - har brottats med stora svårigheter på grund av utvecklingen inom tekoindustrin. har inte mindre än 11 000 sysselsättningstillfällen försvunnit inom textil- och konfektionsindustrierna utan att dessa i någon större utsträckning kunnat ersättas av nya arbeten inom andra branscher. På grund av nedgången inom teko har serviceverksamheten i huvudsak legat stilla. Endast inom den offentliga sektorn har viss utbyggnad ägt rum. Den snabba nedgången inom tekoindustrin har i varje fall tillfälligt hejdats genom devalvering, en förbättrad allmänkonjunktur och samhällets insatser framför allt i form av det s. k. äldrestödet. Osäkerheten om tekoindustrins framtid finns dock fortfarande kvar såväl hos de inom branschen sysselsatta som inom de kommuner i där tekoarbete utgör huvudsysselsättningen. Nedgången inom teko har lett till en betydande arbetslöshet såväl öppen som dold i bygden även om insatta arbetsmarknadsåtgärder och konjunkturuppgången medfört viss förbättring. Situationen kompliceras av att en av områdets största arbetsplatser, gummiindustri, med ca 1 000 anställda stationerade i och , står inför nedläggning utan att alternativ sysselsättning kan skönjas. Dessa förhållanden talar för att det är angeläget med snara och kraftfulla regionalpolitiska insatser i . beslöt vid sin behandling av den regionalpolitiska propositionen 1978/79:112 att hänföra kommunerna i till stödområde 1. Med hänsyn till den bristande differentieringen av näringslivet, den otillfredsställande sysselsättningssituationen och den svaga benägenheten för nylokaliseringar bör området hänföras till stödområde 3. Till stödområde 3 bör även föras kommun, som är en integrerad del av Boråsregionen och som besväras av samma regionalpolitiska obalans och sysselsättningsbekymmer. Den svaga benägenheten till expansion och nyetableringar kan i betydande utsträckning tillskrivas bristen på riskvilligt kapital. Banker och utvecklingsfonder fyller en viktig uppgift, men ytterligare källor för investeringskapital behövs. Därför bör ett investmentbolag av den typ som prövas i en rad andra områden av inrättas. Även om ett sådant bolags insatser av olika skäl är av begränsad omfattning, bör ingen åtgärd som kan förbättra tillgången på Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att ökade regionalpolitiska insatser bör göras i , 2. att ett regionalt investmentbolag bör bildas i med huvudsaklig uppgift att stödja expansion och nyetablering av företag i , 3. att kommunerna , . , , och skall föras till stödområde 3.
mot · G302569 · 1980-01-21 00:00:00 — om införande av begreppet fackligt förtroendevald i officiellt Beteckningar och namn på lagar och annat offentligt tryck brukar följa gängse språkbruk. arbetar både kvinnor och män fackligt. talar man på en del håll om facklig förtroendeman, men uttrycket fackligt förtroendevald blir allt vanligare. Fackligt aktiva kvinnor använder nästan till detta uttryckssätt. Likaså är det vanligt i fackföreningar där det finns både aktiva kvinnor och aktiva män. Det vore därför på sin plats att ersätta ordet facklig förtroendeman med det könsneutrala fackligt förtroendevald i det officiella språkbruket och i de arbetsrättsliga lagarna. Exempelvis skulle då lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen i stället heta lagen om fackligt förtroendevaldas ställning på arbetsplatsen. Det skulle dessutom bättre ange att det är fråga om personer, som är valda av sina medlemmar att fullgöra ett visst uppdrag och inte så lätt kan blandas ihop med av facket anställda funktionärer. Ofta förhindras strävandena att finna könsneutrala ord av att det inte finns sådana som är naturliga att använda. I detta fall föreligger inte ett sådant hinder. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att uttalar att begreppet facklig förtroendeman bör utmönstras ur officiellt språkbruk och ersättas med fackligt förtroendevald. (vpk) (vpk)
mot · G302571 · 1980-01-21 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för ökad jämställdhet mellan män och kvinnor Läget på arbetsmarknaden har något förbättrats för . Brist på arbetskraft, speciellt i Värnamodistriktet, har i stället uppstått. andra delar av länet kan väntas få problem i detta avseende. Verkstadsindustrin har drabbats hårdast. 700 nya arbetssökande beräknas behövas . Arbetsförmedlare från länet har varit placerade vid förmedlingarna i och i . De sociala konsekvenserna av en alltför omfattande flyttlasspolitik har visat sig allvarliga. Från berörda kommuners sida är det mer ekonomiskt gynnsamt att anställa människor som redan bor på orten. Den statliga jämställdhetskommittén har presenterat sin utredning Kvinnors arbete. Av enkätmaterialet framgår att av alla kvinnorna i undersökningen vill ha förvärvsarbete minst . Det gör i absoluta tal omkring 400 000 fler kvinnor som vill förvärvsarbeta än som gör det . Av dem är cirka 330 000 hemarbetande . Detta gör en dold arbetslöshet på av det totala antalet kvinnor i gruppen . Förvärvsintensiteten bland kvinnor i har alltid legat lägre än i övriga riket. fanns 2 781 kvarstående arbetssökande utan arbete. Av dessa var kvinnor. av de arbetssökande förklarade sig inte villiga att söka arbete utanför bostadsorten. Majoriteten av dessa var kvinnor. Verkstadsindustrin har problem med att rekrytera arbetskraft som det finns en hög grad av undersysselsättning bland kvinnor i länet. Försöksverksamhet har pågått i , och för att motivera, utbilda och anställa kvinnor på arbetsområden som av tradition förbehållits män. Vi anser att även har gynnsamma förutsättningar att ingå i denna försöksverksamhet. Med stöd av det anförda hemställs att anhåller hos regeringen att blir försökslän när det gäller åtgärder för ökad jämställdhet mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden på så sätt 1. att uppsökande verksamhet och en speciell informationskampanj bland kvinnor startas för rekrytering till arbete inom verkstadsindustrin, 2. att särskilda utbildningsinsatser inom AMU påbörjas, 3. att jämställdhetsbidrag till arbetsgivare skall utgå och att dessa åtgärder finansieras inom ramen för de medel som anslagits under B 2, XII:e huvudtiteln, för /81. () () () ()
mot · G302574 · 1980-01-21 00:00:00 — av m. fl. om rätt till tjänstledighet för arbete inom fackliga och politiska organisationer och inom folkrörelser Samhället blir alltmer komplicerat. Många viktiga frågor för både nutid och framtid blir alltmer omfattande och därmed svårare att tränga in i. Ofta framförs kritik mot att vanliga människor står sig slätt mot experter av olika slag. Inom politiken talas ofta om tjänstemannavälde och det svåra underläge som en enkel förtroendevald hamnar i gentemot de heltidsanställda tjänstemännen. Emellanåt hävdas också ett ökande avstånd mellan heltidsanställda inom fackliga och politiska organisationer och den vanlige medlemmen. Vad gäller förtroendevalda inom politik och fackföreningsrörelse finns redan möjlighet att få ledigt för att genomföra sitt uppdrag. Om man däremot överväger att ta anställning inom t. ex. ett studieförbund eller ett politiskt parti, måste man tänka sig för två gånger och bestämma sig , eftersom man ofta tvingas säga upp sitt gamla jobb. Det finns heller ingen rätt för den enskilde att ta ledigt exempelvis för att genomföra ett projekt inom en folkrörelse. En ordning som garanterar den enskildes rätt att ta en tidsbestämd anställning eller att för sin organisation genomföra ett tidsbestämt arbete skulle få många positiva effekter. En person skulle kunna bestämma sig för att ta ett politiskt eller organisatoriskt arbete för en bestämd tidsperiod (t. ex. som är ordinarie mandatperiod inom politiken) och sedan ha rätt att gå tillbaka till sitt ordinarie arbete. Detta skulle underlätta växling vid t. ex. en funktionärstjänst och ge möjlighet för flera att ha sådan anställning. En annan person skulle kunna få ledigt för att genomföra ett angeläget projekt eller en kampanj för en folkrörelse eller få ledigt för att för en organisations räkning sätta sig in i en besvärlig fråga som angår verksamheten. Fördelar skulle vinnas också i arbetslivet, eftersom personer kommer tillbaka med nya erfarenheter och upplevelser som kan vara till nytta i det ordinarie arbetet. I vissa fall betecknas ju sådan erfarenhet som en merit. Uppenbarligen skulle en ordning som underlättar för människor att få nya erfarenheter och varvad verklighetsanknytning komma hela samhället till del. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag om rätt till tjänstledighet för arbete inom fackliga och politiska organisationer och inom folkrörelser i enlighet med vad som anförts i motionen. HANS (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G302580 · 1980-01-22 00:00:00 — om översyn av lagen om förvärv av hyresfastighet m. m. Lagen om förvärv av hyresfastighet m. m. syftar till att förebygga spekulation i hyresfastigheter och att hindra personer som är olämpliga att förvalta sådana fastigheter från att förvärva dem. En huvudregel är att tillstånd skall vägras om förvärvaren inte gör sannolikt att han är i stånd att förvalta fastigheten, att syftet med förvärvet är att han skall idka bostadsförvaltning och därvid hålla fastigheten i sådant skick att den motsvarar de anspråk de boende enligt lag har rätt att ställa samt att han även i övrigt kommer att iakttaga god sed i hyresförhållanden. Enligt vår mening bör de angivna förutsättningarna för tillstånd ytterligare skärpas och preciseras, bl. a. genom ett krav i sak på att förvärvet skall anses godtagbart från allmän synpunkt. Ett krav i denna riktning skulle bl. a. innebära att tillstånd skulle vägras med hänsyn till att ett spekulativt överpris betalas samt att man vid försäljning till bostadsrättsförening skulle pröva inte endast föreningens förvärv av fastigheten utan även de avsedda medlemmarnas syften med sina förvärv av bostadsrätt. Kravet skulle även kunna motverka finansiering av spekulativ karaktär genom strimlade lån. Det bör också göras klart i förutsättningarna att tillstånd skall vägras den som tidigare brustit i förvaltningen eller i sina förpliktelser i övrigt, även om förvärvaren påstår och söker visa en avsikt att i fortsättningen iaktta samhälls- och hyresgästintressen. Inte heller skall även sannolika påståenden om en avsikt att i fortsättningen inte köpa och sälja fastigheter i stor omfattning kunna leda till att tillstånd medges. Generellt bör gälla att spekulation eller dylikt skall diskvalificera en köpare från nya förvärv. Även om förutsättningarna för tillstånd ändras på förordat sätt måste tillämpningen bli så effektiv som möjligt. Ett sätt att uppnå detta är att ge hyresgästorganisation rätt att direkt eller via kommun påkalla förvärvsprövning och att ge organisationernas bedömning viss i lagen inskriven presumtionsverkan. Bostadsministern, statsrådet , anförde (proposition 1978/79:164 s. 27) att det kan finnas skäl att se över förutsättningarna för tillstånd i syfte att få en bättre kontroll av förvärv av hyresfastigheter men önskade ytterligare erfarenheter av tillämpningen.Tillräckliga sådana erfarenheter föreligger. Vi föreslår med hänvisning till det anförda att som sin mening ger regeringen till känna att lagen om förvärv av hyresfastighet m. m. bör ses över när det gäller förutsättningarna för tillstånd och hyresgästorganisations ställ ning, allt i syfte att få en bättre kontroll av förvärv hyresfastigheter. PER () ()
mot · G302586 · 1980-01-21 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av en av fackföreningarna förvaltad semester- och rekreationsfond Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:585 föreslås att uttalar sig för och hos regeringen hemställer om förslag till en semester- och rekreationsfond, att förvaltas av fackföreningarna och finansieras génom en särskild avgift på företagens omsättning. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G302587 · 1980-01-23 00:00:00 — 1979/80 587-595 av om beslutsordningen vid länsstyrelser Omröstningsförfarandet vid länsstyrelsernas lekmannastyrelser skall ske enligt den kollegiala metoden. I länsstyrelseinstruktionen (1971:460) föreskrivs bl. Sorn styrelsens beslut gäller den mening varom de flesta förenar sig eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden biträder (27 §). När denna metod används vid sammanträde med styrelsen kan det innebära att, när mer än två förslag föreligger, styrelsens beslut kan bli det som biträdes av en minoritet. De olika organ, från vilka ledamöterna i stor utsträckning rekryteras, kommun, landsting m. fl., tillämpar den kollektiva beslutsordningen, vilken innebär att när mer än två förslag föreligger skall omröstningar ske successivt så att vid sista omröstningen två yrkanden kan ställas mot varandra. Denna metod är den helt dominerande i representativa församlingar. Tiden bör nu vara inne att införa denna metod även vid beslut av länsstyrelsernas styrelser. Länsstyrelsernas roll har förändrats genom tillkomsten av lekmannastyrelser. Politikernas inflytande och ansvar har vidgats. Debatten om länsstyrelsernas kontra landstingens roll i frågor som rör regionalpolitik och länsplanering har ännu inte slutförts. Det är därför särskilt angeläget att de arbetsformer som tillämpas vid länsstyrelserna inte framstår som otidsenliga. Likartade arbetsformer i skilda samhällsorgan måste eftersträvas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala att den kollektiva beslutsordningen skall tillämpas vid beslut av lekmannastyrelse.