mot · G3022055 · 1980-05-08 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:170 om vissa energifrågor Energihushållning I propositionen konstateras helt riktigt att (s. 13) Svenska och internationella erfarenheter visar att det ofta kostar mindre att spara en enhet energi än att tillföra motsvarande enhet. Energisparande är alltså i många fall en lönsam verksamhet. Uttrycket spara ger dock lätt intrycket att energihushållning enbart är att minska mängden använd energi, vilket vore fel. Energihushållning är i lika hög grad hushållning med kvalitet som kvantitet. Detta har inte tillräckligt uppmärksammats i propositionen och kan leda till att kvalitetsfrågorna - som i många fall är avgörande vid bruk av alternativ energi - ej beaktas tillräckligt. För att med framgång utnyttja förnyelsebara energikällor som t. ex. solenergi samt spillvärme krävs att man beaktar begreppet energikvalitet. Enkelt kan det beskrivas så att energi med högre temperatur har högre kvalitet än energi med lägre temperatur. Elenergi har maximalt hög kvalitet. För att energi skall vara praktiskt användbar, måste den ha högre kvalitet (högre temperatur) än vad användaren kräver som resultat av energianvändningen. Det är i allmänhet slöseri att använda en energiform med onödigt hög kvalitet. Utvecklingen av teknik som möjliggör effektivt utnyttjande av energi med lägre kvalitet innebär mycket stora möjligheter till bättre energihushållning och lönsam användning av alternativ energi. Följande exempel är ett försök att i siffror beskriva detta viktiga och intressanta problem. Billig solenergi /kWh Om vi kan acceptera en energikvalitet på så kan vi med mycket enkla oglasade solfångare samla in solenergi motsvarande 500-600 kWh per m2 solfångare och år. Kostnaden för dessa enkla solfångare är ca /m2, och kapitalkostnad och 500 kWh/m2 och år blir kostnaden /kWh. Ställer vi kvalitetskravet så måste vi välja mer komplicerade och glasade solfångare, som kostar /m2, och ändå blir årsresultatet bara 200-400 kWh/m2. Räknar vi med medelvärden på /m2 och 300 kWh/år samt kapitalkostnad så kostar solenergin /kWh. Höjning av energikvaliteten med värmepump Kan vi då nyttja så låg energikvalitet som ? Med hjälp av värmepump kan temperaturen höjas till som är fullt användbar kvalitet i de flesta värmesystem. Värmefaktorn för en eldriven värmepump kan under här förutsatta driftförhållanden beräknas vara 3,5^L5. Det betyder att om vi tillför 1 kWh elström så levererar värmepumpen nyttig värmeenergi motsvarande 3,5-4,5 kWh. Energikostnaden blir då vid värmefaktorn 4 3x6 öre (solenergi) + (elström) =10 öre/kWh Till detta skall läggas kapital- och underhållskostnader för värmepumpen, som kan variera starkt beroende på drifttid, anläggningens storlek m. m. Intervallet /kWh täcker de mest sannolika driftförutsättningarna. Värmepumpen kan också drivas med dieselolja, naturgas, el eller - - inhemska drivmedel, som metangas, metanol eller etanol. Ett problem är dock att även denna låga energikvalitet (till större delen produceras . Årslagring av solenergi är en nödvändighet om den skall bli lönsam och kunna användas i kompletta värmesystem. Vid - som byggs i - kommer i full skala att tillämpas årslagring av solenergi i lera. Lagringskostnaden har bedömts till per nyttiggjord kWh. Totalkostnaden för solbaserad energi i Lindälvsskolan har beräknats till per utnyttjad kWh. I kostnaden ingår då alla kapital-, underhålls-, drivmedels- och skötselkostnader för solfångare, dieselmotordrivna värmepumpar, lerlager och reglerutrustning. Den bärande idén är att till större delen använda billig energi av låg kvalitet (t. ex. solenergi och spillvärme) och med hjälp av en liten insats av dyr energi av hög kvalitet (olja eller elström) få tillräckligt med energi av fullt användbar kvalitet. Värmepumpen är i denna strävan en effektiv och i de flesta fall lönsam maskin. Fjärrvärme med låg vattentemperatur Rubriken anger kanske vår största och lönsammaste möjlighet att i befintlig bebyggelse hushålla med energin och spara mycket stora mängder olja och elström. I detta avsnitt hänvisas till motion 1979/80:950. Propositionen bara omnämner vindkraften utan att precisera något program för dess utveckling. ligger långt framme när det gäller att utveckla vindkraften för kommersiell drift. Om skall ha någon chans att behålla denna framskjutna position och dra nytta av bl. a. den stora exportmarknad som sannolikt kommer att finnas måste de två stora prototypanläggningar som är under uppförande följas av ett par förserier om förslagsvis 2x5 aggregat. - som bygger vindkraftverket i Maglarp - bör ges möjlighet att genom en statlig beställning av förserier av maskiner maximalt utnyttja de resurser och det kunnande som finns hos varvet på vindkraftsområdet och därmed garantera ett bra beslutsunderlag för en aktiv satsning på serieproduktion av vindkraftverk för kommersiell drift 1984-1985. Ordersumman för 10 förseriemaskiner om vardera 3 MW har bedömts till ca 150 milj. kr. Detta bör ses som en biljett till första vagnen i det vindkraftståg som bl. a. på grund av de stora satsningar som gör - med all sannolikhet kommer att rulla i gång . För del kan detta innebära en helt ny gren av den svenska verkstadsindustrin, som permanent kan sysselsätta 2 000-4 000 man och delvis kompensera förlusten av arbetstillfällen inom den traditionella varvsindustrin. Metangas - en fantastisk gaskälla? Metanjäsning är i vissa avseenden en mycket gammal kunskap. Kineserna har när det gäller små anläggningar kommit långt och har utvecklat och byggt många enkla, billiga och till lokalt byggmaterial anpassade jästankar. Det uppskattas att ca 7 milj. sådana jästankar med 6-8 m3 kapacitet är i drift i . Jästank för ett kinesiskt hushåll. Som substrat för jäsningen användes gödsel, urin och fekalier från människor samt hushållsavfall. Med jäsningen vill man åstadkomma tre saker: -Produktion av metangas (7 milj. jästankar prod. 10-15 milj. m3 gas/dag) - Hygienisering av avfall (sluten process=inga luktproblem) - Återvinning av växtnäring (högre N-halt än vid kompostering) Denna helhetssyn på metanjäsningen är viktig för att rätt värdera Även om kinesernas lyckade satsning på hushållsanläggningar för metangasjäsning är mycket intressant, så är det ändå ett par amerikanska resultat som för energiförsörjning är än viktigare. Flytande isolering / Utflöde Flexibelt tak Gas lagring Vid i har dels gjorts lyckade försök med jäsning av s. k. torra substrat (t. s. och högre) och dels jäsning av mer traditionella substrat (gödsel och liknande organiskt avfall, t. i anläggningar av plug-flow-typ. För gårdar med 100 mjölkkor eller mer uppskattas att metangasen kan alstras med förenklade anaeroba system (en plug-flow-modell) till en kostnad av av kostnaden för flytande bränsle i . (Oljan är väsentligt billigare i än i .) En uppfattning om ekonomin för jäsning enligt plug-flow-modellen ger tabell 1. Tabell 1 Ekonomisk analys av jäsning av kogödsel enligt plug-flow-modellen vid 106 Kcal/år dollar/106 Kcal Med lejd arbetskraft Tillgängliga uppgifter tyder på att plug-flow-modellen visat sig fungera bra i praktiken för gödsel och motsvarande substrat och att man i har välgrundade förhoppningar att modellen skall fungera även för jäsning av torra substrat. Detta öppnar nästan otroliga möjligheter för produktion av metangas. Praktiskt taget allt organiskt avfall kan användas vid denna jäsningsmetod. Enligt amerikanska uppgifter kan på ett jordbruk med 100 ha åker och 100 mjölkkor - om allt tillgängligt organiskt avfall utnyttjas produceras metangas motsvarande 3 milj. kWh/år. Vid ett pris av /kWh blir årsvärdet . Samma källa hävdar att om allt organiskt avfall från jordbruk utnyttjades för metanjäsning skulle metangas produceras med ett energiinnehåll större än nuvarande energiimport eller motsvarande en tredjedel av totala energiförbrukning. Den nya teknik som utvecklats i , kombinerad med kinesernas helhetssyn på metanjäsning, måste göra metanjäsning mycket intressant i - för produktion av energi, -för rationell och hygienisk avfallshantering, - för återvinning av växtnäring. Det är angeläget att någon fullskaleanläggning av plug-flow-typ kan byggas i samt att försök med jäsningar av torra substrat omgående sätts i gång. I propositionen föreslås satsning på kol. Detta får inte innebära att satsningen på inhemska bränslen, t. ex. torv och skogsbränslen, blir mindre. De inhemska bränslena ger mer sysselsättning, mindre miljöpåverkan, bättre bytesbalans och mindre utlandsberoende än kolet. Satsningen på torv bör utöver frästorv omfatta brikettfabriker och fullskaleanläggningar för produktion av metangas enligt modell "Vyrmetan. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att vad i motionen redovisats a) om hushållning med energikvalitet och fjärrvärme med låg vattentemperatur, b) om att tätposition på vindkraftsområdet bör främjas genom en statlig beställning av 10 förseriemaskiner, c) om att det är angeläget att utveckla rationella metoder för metanjäsning med sikte på såväl energiproduktion som avfallshygienisering och återvinning av växtnäring samt d) om att satsning på torv och skogsbränsle skall prioriteras före skall beaktas i de riktlinjer för den framtida energipolitiken som skall föreläggas 1980/. () () () () () () GOTAB 65154 Slockholm 1980