ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G402134 · 1980-11-18 00:00:00 — Motion 1980/81:134 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:63 om räntebidrag m. m. I motion i anledning av proposition 1980/81:42 har vi gett vår samlade syn på de förslag på skatte- och bostadspolitikens område som regeringen lagt fram i propositionerna 1980/81:32. 42, 63 och 64.1 föreliggande motion framlägger vi våra yrkanden i anledning av proposition 1980/81:63. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en parlamentarisk utredning tillsätts i enlighet med de krav som framförts i motionen, 2. att inte godkänner vad bostadsministern anfört om upptrappning av garanterade räntan för'egna hem , 3. att inte godkänner vad bostadsministern anfört när det gäller upptrappningstakten av den garanterade räntan vid egna hem , 4. att inte godkänner vad bostadsministern anfört om engångsupptrappning av den garanterade räntan för äldre bostadsrättshus . () () HANS () () () () () () () () () ()
mot · G402135 · 1980-11-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:64 med förslag om förlängning av det statliga lånestödet till underhåll av vissa hyreshus 1 motion i anledning av proposition 1980/81:42 har vi gett vår samlade syn på de förslag på skatte- och bostadspolitikens område som regeringen lagt fram i propositionerna 1980/81: 32, 42, 63 och 64. I föreliggande motion framlägger vi våra yrkanden i anledning av proposition 1980/81:64. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att förslag om en socialt acceptabel avlösning av underhållslånen bör föreläggas i sådan tid att reglerna kan tillämpas fr. o. m. . () () HANS () () MAJ () () () () () () () ()
mot · G402141 · 1980-11-19 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:41 om förmånlig kreditgivning till u-Iänder Kritik har riktats mot att den borgerliga regeringen alltmer kommersialiserar biståndspolitiken. Det nu föreliggande förslaget om förmånligare kreditgivning till bekräftar riktigheten i denna kritik. 1 proposition 1980/81:41 föreslås att krediter till skall ges på s.k. förmånliga villkor. Förmånligheten består i att pengar från biståndsbudgeten skall blandas in i kommersiella transaktioner. Syftet med kreditgivningen skall bl. a. bidra till att öka de svenska företagens export till uländerna. De som erhåller krediterna är alltså bundna till inköp av svenska varor. Enligt propositionen är följande tänkbara för förmånliga krediter: 1. länder med vilka bedriver bredare samarbete 2. programländer för svenskt bilateralt bistånd 3. andra vars utvecklingspolitik ligger i linje med de svenska biståndspolitiska målsättningarna. Således handlar det om en vid krets av som kan bli aktuella. Att handeln med utvidgas har vi ingenting att erinra emot. Vad vi däremot säger nej till är den kreditform som regeringen nu föreslår. Krediter för att stimulera svenskt näringslivs export till skall finansieras under de huvudtitlar som handhar exportfrågor och således inte blandas samman med biståndsbudgeten. Dessutom anser vi att förmånliga krediter i första hand skall ges till de programländer som uppfyller de svenska biståndspolitiska målsättningarna. Med hänvisning til! vad som anförts i motionen hemställs att beslutar 1. att med anledning av proposition 1980/81:41 hos regeringen hemställa om nytt förslag innebärande att förmånliga krediter till uländerna icke belastar biståndsbudgeten. 2. att uttala att förmånliga krediter i första hand bör ges till de programländer som uppfyller de biståndspolitiska målsättningarna. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G402143 · 1980-11-19 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:49 om stöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m. I proposition 1980/81:49 om stöd för åtgärder för att ersätta olja m. m. anser regeringen att det är väsentligt att stödverksamheten koncentreras till projekt av någorlunda stor omfattning. Regeringen föreslår därför att stödet endast bör avse objekt där stödets andel av investeringskostnaden uppgår till . Undantag från den undre gränsen kan, enligt regeringen, emellertid bli aktuella för åtgärder, när det kan bedömas att den tänkbara marknaden och den beräknade effekten av stödet är mycket stor. Eftersom stödet, utom för prototyper och demonstrationsanläggningar, föreslås uppgå till högst , innebär regeringens förslag om minimigräns att investeringar . i allmänhet ej kan komma i åtnjutande av stödet. Vad beträffar administreringen av stödet är regeringen f. n. inte beredd att förorda en slutlig organisatorisk lösning. I stället föreslår regeringen att en särskild kommitté tillsätts för att provisoriskt handha stödverksamheten. Vi anser att en betydande del av nytänkandet på energiområdet sker i små och medelstora företag, i jordbruket och i trädgårdsnäringen. Med en så hög minimigräns för investeringarna som . lär emellertid åtskilliga intressanta projekt hos dessa näringsidkare inte komma till stånd. Gränsen för stödets andel bör därför enligt vår mening sänkas från . Vi har dock förståelse för att en sådan sänkning av minimigränsen kan leda till vissa administrativa problem, om stödet skall handhas av ett enda centralt organ. Vi vill därför föreslå att rätten att besluta om stöd under en viss summa, t. ex. , decentraliseras till lantbruksnämnderna vad avser jordbruks- och trädgårdsnäringarna och till de regionala utvecklingsfonderna vad avser små och medelstora företag. Regeringen aviserar också en betydande satsning på rådgivning inom energiområdet. Vi förutsätter att denna rådgivning kommer att omfatta även jordbruks- och trädgårdsnäringarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att minimigränsen för stödets andel sätts till , 2. att rätten att besluta om stöd . decentraliseras till lantbruksnämnderna vad avser jordbruks- och trädgårdsnäringarna och till de regionala utvecklingsfonderna vad avser små och medelstora företag, 3. att rådgivning inom energifrågor även omfattar jordbruks- och trädgårdsnäringarna. () () () ()
mot · G402145 · 1980-11-20 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:37 om upphävande av kontrollen av bankkontorsetablering Regeringen föreslår i propositionen att den nuvarande etableringskontrollen beträffande bankkontor slopas. I stället skall bankerna åläggas att till bankinspektionen anmäla beslut om inrättande av nya kontor. hävdade att det även behövs någon form av samordning och tillsyn över bankkontorsetableringen. Utredningen föreslog att prövningen av etableringsfrågorna skulle flyttas över från bankinspektionen och få formen av en efterhandsprövning av bankernas beslut om nya etableringar. Till bankinspektionen skulle knytas en rådgivande nämnd. Från socialdemokratisk sida delar vi banklagsutredningens bedömning att det finns skäl för samordning och tillsyn över etableringen av bankkontor. En fri etableringsrätt innebär risker för en från samhällsekonomisk synpunkt orationell etablering av kontor. Vi anser emellertid inte att det finns anledning att förändra handläggningen av etableringsfrågorna på det sätt som banklagsutredningen föreslår. Det nuvarande systemet fungerar enligt vår uppfattning bra. Det finns risk för att en efterhandsprövning enligt utredningens förslag i praktiken skulle komma att innebära en mindre effektiv etableringskontroll än nuvarande ordning. Vad beträffar kravet på smidig och enkel handläggning skulle, enligt vår uppfattning, den av utredningen föreslagna förändringen inte medföra några fördelar jämfört med gällande ordning. Vår slutsats blir att etableringskontrollen för bankkontor också fortsättningsvis bör utövas genom de regler och med den organisation som gäller . Vi vill påpeka att denna uppfattning delas av bl.a. LO, TCO och , vilket framgått av remissbehandlingen av banklagsutredningens betänkande. Enligt vår uppfattning finns därmed inte anledning att ändra nuvarande regler, varför regeringens förslag i proposition 1980/81:37 bör avvisas. Mot 1980/81:145 Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att avslå proposition 1980/81:37 () () () () () () () () () () ()
mot · G402147 · 1980-11-21 00:00:00 — Motion 1980/81:147 med anledning av proposition 1980/81:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /81 Rådrumslagen ger reaktorinnehavare rätt till ersättning för de förluster som uppstår genom att samt startas senare än beräknat. handhar statens kraftverksrörelse. Det är alltså staten som är reaktorinnehavaren, inte verket. Verket kan självfallet inte betraktas som en från staten fristående förhandlingspart. Staten äger och är huvuddelägare i Forsmark. Utgifterna för vattenfallsverkets investeringar bestrids helt och hållet av staten. Verket inlevererar till statskassan på den förräntningspliktiga delen av kapitalet, dvs. för icke avskrivna anläggningar. Ett vattenkraftverk är billigt i drift långt efter det att det är avskrivet. Hela vinsten från dessa avskrivna kraftverk får disponera utan statsmakternas hörande. Arliga avskrivningar på ca disponerar verket också efter egen bedömning. Detta förhållande måste ändras, t. ex genom förändringar i verkstadgan. Staten bör mer direkt bestämma över hur de resurser kraftrörelsen inbringar skall användas. Så länge nuvarande ordning gäller, bör statsmakterna kunna förelägga verket vissa skyldigheter utan särskilt anslag. Kärnkraftverken bekostas av pengar direkt från statskassan och med statsgaranterade lån men dessutom av verkens avskrivningsmedel och vinster. Utgifter för oväntade reparationer och driftstörningar kommer aldrig till kännedom, därför att de kan täckas genom de stora vinster som vattenkraftverken ger. Det är alltså mycket svårt att med nuvarande ordning få klarhet i kärnkraftverkens ekonomi. I ett läge då stora ansträngningar görs för att minska budgetunderskottet är det klart olämpligt att belasta statsbudgeten genom att öppna en ny budgetpost på 1 000 milj. kr. till Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer. visar överskott i sin driftbudget. Behöver verket medel till investeringar kan detta specificeras och sökas i vanlig ordning. Beträffande Forsmarksbolaget, där staten är huvuddelägare, bör vattenfallsverket få uppdraget att från disponibla medel ersätta delägarna enligt rådrumslagen om de har rätt till detta, vilket emellertid synes oklart. Reaktorerna kan ha varit försenade av andra orsaker än folkomröstningen. Vissa underskridanden i investeringsverksamheten har skett. redovisar dessutom en minskning av försäljningsvolymen för fast kraft på i stället för prognosernas ökning för /80, och man räknar med god tillgång på el trots förseningarna av kärnkraftverken. Det är inte klarlagt att ännu mer elkraft skulle kunna avyttras med god ekonomi. Med hänvisning till vad som här anförts föreslås 1. avslår regeringens hemställan om bemyndigande att godkänna överenskommelse mellan staten och om ersättning enligt rådrumslagen, 2. hemställer att regeringen uppdrar åt att ersätta de icke statliga delägarna i om det är berättigat enligt rådrumslagen, 3. avslår regeringens hemställan om ersättning till vattenfallsverket för försening av kärnkraftblocken 3 och 4 i , 4. avslår regeringens hemställan om ett förslagsanslag på 1000 milj. kr. till ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer.
mot · G402149 · 1980-11-21 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:45 med förslag till ändring i lagen (1978:428) om aktiesparfonder, m. m. I proposition 1980/81:45 föreslås systemet med skattesubventioner för sparande utvidgas till aktiesparande i det egna företaget. Regeringen motiverar sitt förslag med att det - i förening med andra åtgärder kan ge en positiv effekt på tillgången på riskvilligt kapital. Vidare understryks att en känsla av samhörighet med företaget är en annan väsentlig orsak för att anställda vill, och skall få, förvärva aktier i det egna företaget och kunna få skattesubvention för detta. När systemet med aktiesparfonder, som ett system vid sidan av det vanliga lönsparandet, infördes skedde det under motstånd från hela arbetarrörelsen. Den kritik som riktades då har visat sig vara riktig och gäller således också det nu lagda förslaget som skall utvidga denna sparform. Olika löntagare har olika möjligheter att spara, främst beroende på olika inkomster, men också beroende på olika konsumtionsbehov. Speciellt i då de arbetandes reallöner pressas ned gäller att särskilda förmåner för dem som kan spara i aktier särskilt kommer att gynna de bättre ställda. Den omfattning som detta sparande fått i de former som gällt har besannat denna kritik. Dessutom strider förslaget vilket också påpekat i sitt remissvar - mot den skatterättsliga principen om en rättvis och likformig beskattning. Beloppen som sparats är marginella även utifrån det kapitalistiska näringslivets kapitalbehov. 157 milj. kr. hade sparats på skattefondsparandet, dvs. det skattesubventionerade aktiefondsparandet. Resultatet har därför främst blivit och blir kanske i än högre grad med det nya systemet rent fördelningspolitiskt. Som LO så riktigt skriver i sitt remissvar: Resultatet blir att alla får betala de skattefavörer som en liten grupp i samhället tillgodogör sig, utan att näringslivets kapitalförsörjningsproblem förs närmare sin lösning. TCO, som också vänder sig mot förslaget, framhåller bl. a. att det är den kollektiva kapitalbildningens roll som bör stärkas och ser därför förslaget som ett steg i fei riktning. Vi kan för vår del inte heller acceptera den korporativistiska grundsyn som ligger i regeringens motiv för det nya förslaget. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar 1. att avslå förslagen i proposition 1980/81:45, 2. att uttala att systemet med skattesubventionerat aktiesparande bör upphöra och hos regeringen hemställa om nödvändiga åtgärder i anledning därav. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G402151 · 1980-11-21 00:00:00 — Motion 1980/81:151 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:66 om vissa åtgärder på teleområdet Regeringens proposition angående vissa åtgärder på teleområdet innehåller bl. a. förslag om att industriverksamhet skall bedrivas i bolagsform. Förslaget har vållat stor oro i bland annat i . Kristinehamnsfabriken, som har 230 anställda, har till huvuduppgift att reparera och renovera äldre materiel. Genom övergång till elektronik befinner sig fabriken i i ett mycket utsatt läge. Det är därför angeläget att alla krafter samlas för att klara denna omställning. Regeringens förslag om att verksamheten skall drivas i bolagsform avvisas därför och vi kräver att industrin skall bedrivas som en integrerad del av . En förändring av den art som föreslås i propositionen skulle skapa ytterligare problem på den mycket hårt ansträngda värmländska arbetsmarknaden. Sysselsättningsläget i östra har ytterligare försämrats. Således har aviserat mycket omfattande nedskärningar av sysselsättningen vid rörverk. Även sysselsättningsläget i har allvarligt försämrats genom att bl. a. har begärts i konkurs och det kan dessutom befaras att både och kan komma att drabbas av inskränkningar i sysselsättningen. Vi avvisar också propositionens inriktning mot en ökad privatisering. Genom att urholka monopol på bl.a. abonnentutrustningar skulle riskera att tappa lönsamma delar till den privata industrin medan de serviceinriktade delarna fortfarande kommer att ligga kvar hos . Detta kan för komma att betyda så stora ekonomiska påfrestningar att svårigheter kan uppstå då det gäller att upprätthålla servicen i framför allt glesbygden. I ett glesbygdslän som kan detta inte accepteras. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om riskerna med en ökad privatisering, 2. att beslutar avslå regeringens förslag att föra över industriverksamhet () i bolagsform. () ()
mot · G402152 · 1980-11-21 00:00:00 — Motion 1980/81: 152 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:66 om vissa åtgärder på te leområdet 1 regeringens proposition föreslås bl. a. att , (Tefab) och skall sammanföras i ett gemensamt bolag och bedrivas i bolagsform. /Tefab står inför ett hårt arbete dels med samordningen av verkstäderna i enlighet med förslag, dels genom den snabba övergången till elektronik. Alla krafter måste samlas för att klara den omställningen. Det är därför olyckligt att nu överföra i bolagsform. Det skapar oro bland de anställda och försvårar arbetet med den omställning man står inför. I där en av Tefabs verkstäder finns är arbetsmarknadsläget mycket allvarligt och framtiden ser inte ljus ut. Antalet arbetslösa i är nu 1 209 varav 828 är kvinnor. Det kan också noteras att av dessa 1 209 så är 509 personer , de flesta kvinnor. 1 en rad företag finns dessutom stora problem med risk för avskedanden och nedläggningar. Vi motionärer är oroade över att regeringens förslag kan få negativa konsekvenser även för Tefab i . Vi anser det nödvändigt att Tefab får fortsätta i sin nuvarande form och att man får möjlighet att göra investeringar som underlättar övergång till elektronik och skapar förutsättningar för Tefab att utvecklas utifrån exempelvis de förslag som utarbetats i rapporten av resultatenheten Specialprodukter. Denna rapport har utarbetats av en projektgrupp bestående bl. a. av anställda i och . Vi motionärer kan inte godta förändringar som kan innebära försämrade förutsättningar för Tefab i . Med stöd av det anförda hemställs att beslutar 1. att avslå regeringens förslag att föra över i bolagsform, 2. att som i sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om Tefab i . () ()
mot · G402153 · 1980-11-21 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:66 om vissa åtgärder på teleområdet Efter tidigare behandling av framtida utveckling framlägger regeringen i proposition 1980/81:66 förslag och riktlinjer för den tekniska utvecklingen och konkurrensförhållanden inom telekommunikationsområdet. Propositionen avviker enligt vår mening på flera punkter från tidigare uttalande. fann vid behandlingen av betänkandet (/80:14) det angeläget att gavs större ekonomisk handlingsfrihet för att kunna utvecklas teknologiskt och därmed behålla sin tätposition inom teleområdet. behandlade telemonopolets omfattning. I propositionen föreslås att överförs till bolagsform. Vi avvisar helt regeringens förslag att omvandla till bolag då det inte innebär några som helst fördelar i det nu känsliga utvecklingsskedet. Däremot ökar risken för nedläggning av verkstaden i uppenbart genom bolagsbildandet, som det planerade fabriksbygget i kan komma att stoppas. Ett av skälen till dessa farhågor är TELI:s i stora beroende av samarbetet med , men också att avtalet inom ELLEMTEL kan upprätthållas. Det beräknas att nästa generation stations- och abonnentväxlar kommer att finnas på marknaden . Dessa växlar är mycket komplicerade och kan närmast beskrivas som hela kontorssystem. För att skall klara detta utvecklings- och produktionsarbete krävs att utvecklingsarbetet inte äventyras samt att även fortsättningsvis är en integrerad del av . En bolagsbildning skulle därför direkt hota sysselsättningen i . Samarbetet med har haft avgörande betydelse för att i klarat den gjorda omställningen från elektromekanik till elektronik. Detta samarbete har också medfört att verkstaden i varit framgångsrik i utarbetandet av ny teknik. Då detta utvecklingsarbete nu är inne i ett känsligt skede måste samhället via fortsätta att ta sitt direkta ansvar. Till detta kommer de sysselsättningspoiitiska aspekterna. Av det totala antalet förvärvsarbetande i är sysselsatta inom industrisektorn. En nedläggning av TELI:s verkstad med 900 anställda 1 1980/81. skulle innebära ett direkt dråpslag mot hela kommunen och skulle även få kännbara effekter för angränsande kommuner. Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar 1. avslå regeringens förslag att föra över i bolagsform, 2. som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om teleindustrins utveckling. () ()
mot · G402155 · 1980-11-24 00:00:00 — Motion 1980/81:155 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /81 med den nedrasade bron ledde till betydande problem och kostnader för kommunerna med deras befolkning. Omfattande åtgärder har vidtagits för att underlätta kommunikationerna fram till dess bron är återuppbyggd. I proposition 1980/81: 25 understryks att även med de insatser som skett ledde broolyckan till betydande ekonomiska konsekvenser för kommuner och näringsliv i de direkt berörda kommunerna . Angelägenheten av att minska dessa understryks även. 1 propositionen föreslås som bidragsmetod att man använder sig av generella former även om detta kan medföra vissa svårigheter att tillgodose företag som drabbas speciellt hårt. Vi anser det angeläget att regeringen vid utformningen av de slutliga reglerna har möjlighet att disponera medel även för selektivt stöd till de hårdast drabbade. Propositionen har anslutit sig till transportrådets uppfattning att stöd inte skulle utgå till s. k. firmabilar. Vi anser att det finns motiv för att medräkna även dessa. Villkoren får utformas närmare av regeringen och handläggande myndighet. i O-län har beräknat de totala kostnaderna för kommuner och näringsliv. Regeringen föreslår att kommunerna ersätts med 9 milj. kr. samt att om det uppkommer ytterligare särskilt betungande kostnader som inte nu kunnat förutses, bör kommunerna i sedvanlig ordning kunna ansöka om extra skatteutjämningsbidrag. Vi ansluter oss till detta förslag. Regeringen föreslår att till transportkostnader anslås 16 milj. kr. Med hänvisning till vad vi ovan anfört anser vi det vara motiverat att räkna upp regeringens förslag med 4 milj. kr. Det totala anslaget uppgår därefter till 29 milj. kr. Åberopande det anförda hemställs att till Ersättningar med anledning av ras på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /81 anvisar ett reservationsanslag av . () ()
mot · G402156 · 1980-11-24 00:00:00 — Motion 1980/81:156 av Axel m. fl. med anledning av proposition 1980/81:66 om vissa åtgärder på teleområdét har en av sina verkstäder förlagd till . Den sysselsätter ett trettiotal personer. Verkstaden är från underställd (), som i föreliggande proposition föreslås ombildas till bolag. Arbetet består huvudsakligen i reparationer av mindre telefonväxlar och telefoner. Man har också en del jobb utlagda på regionens skyddade verkstäder. Verksamheten visar god lönsamhet - för /80 redovisades en vinst på . Om borgerliga majoritet driver igenom sin privatisering av finns det stor risk för att en så liten enhet som Gävleverkstaden inte passar in i den nya organisationen och därför läggs ned. Det får inte ske. Förutom att verkstaden är en nödvändig komponent i verksamhet, spelar den en viktig roll i arbetsmarknad. Med stöd av vad som ovan anförts föreslås att beslutar avslå regeringens förslag att föra över i bolagsform. AXEL () () () () () ()