mot · G3021850 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1850 av m. fl. Svensk trädgårdsnäring sysselsätter ca 15 000 personer på heltid och lika många säsong- eller deltidssysselsatta. Enbart i uppgår antalet företag med odling av trädgårdsväxter till ca 1 100 och antalet helt eller delvis sysselsatta uppgår till 6 500. Företagen är inte sällan lokaliserade i glesbygd, och bland dem som får sin utkomst av näringen återfinns en stor andel kvinnor. har i sitt beslut om trädgårdsnäringen slagit fast att förutsättningarna för svensk trädgårdsodling under vår odlingssäsong är goda. Efterfrågan på trädgårdsprodukter väntas öka, och man anser att en stor del av denna ökning bör kunna täckas av en ökad svensk produktion. Från samhällets synpunkt är en ökad konsumtion av trädgårdsprodukter önskvärd. De förändrade livsvanorna som innebär mer stillasittande arbete har gjort att livsmedelsverket och rekommenderar en ökad konsumtion av bl. a. grönsaker, frukt och bär. Tyvärr har konsumtionen av frukt och bär i stället gått ned , och ökningen av grönsakskonsumtionen har uteblivit. Behovet av en grön miljö i och kring våra bostadsområden och arbetsplatser accentueras alltmer, vilket ställer krav på en effektiv produktion av prydnadsväxter. En svensk produktion ger möjligheter att framställa produkter av hög kvalitet under kontrollerade former. analyser visar att situationen när det gäller bekämpningsmedelsrester är särskilt god för svenska produkter. Vårt klimat är inte gynnsamt för skadegörare i lika hög grad som fallet är i sydligare länder. Dessutom används inom den svenska tomat- och gurkproduktionen s. k. biologisk bekämpning i stället för kemiska medel. Trädgårdsnäringens ekonomiska situation är emellertid ytterst oroande. Orsaken är framför allt prishöjningen på oljeprodukter, vilka utgör produktionsenergin i de flesta odlingar som har växthus. av trädgårdsnäringens totala produktionsvärde utgörs av kostnader för oljeenergi. Som jämförelse kan nämnas att motsvarande siffra inom jordbruket . Sammantaget har årskostnaderna för svenska trädgårdsföretag ökat med ca 90 milj. kr. på grund av energiprishöjningen. (Enbart i 35 milj. Det innebär att ett allt större kapital binds i växande material fram till dess skörden börjar . Likviditetssituationen är nu mycket besvärlig inom näringen som helhet och direkt hotande för ett flertal större växthusföretag. Genom en modernisering av produktionsapparaten kan närmare hälften av den förbrukade energin sparas. Detta kräver emellertid betydande investeringar i form av t. ex. nya dubbelskiktade täckningsmaterial för växthusen, något som är mycket svårt att genomföra i den nu aktuella situationen. Det är därför nödvändigt att åtgärder vidtas för att vända den mycket oroväckande utvecklingen. En del av dessa måste ge resultat redan på kort sikt som beslut fattas om åtgärder som på ger önskvärda resultat. Statligt stöd till trädgårdsnäringens rationalisering ges i form av kreditgarantier, och ramarna för dessa har utökats genom beslut i . Det har emellertid varit stora problem att trots statlig kreditgaranti få lån beviljade i bankerna. Efterfrågan på kapital är f. n. mycket stor, och dessutom kan bankerna få fördelaktigare utlåningsvillkor på andra lån än på dem med statliga kreditgarantier. I likhet med vad som gäller för länens utvecklingsfonder borde därför vissa medel avsättas som lånefond för trädgårdsnäringen. Även i övrigt borde åtgärder vidtas för att ge trädgårdsnäringen likvärdiga låneregler med dem som utvecklingsfonderna har. a. bör kraven på personlig borgen mildras. I den proposition som låg till grund för bildandet av utvecklingsfonderna sägs bl. a.: Det personliga borgensåtagandet bör inte ges en sådan omfattning, som ter sig oskälig sett mot borgenstecknarens ekonomiska situation. Med ledning av denna formulering kräver man inte ut personlig borgen för mer än en del av lånen. Lantbruksstyrelsens regler tycks vara strängare än vad som gäller för utvecklingsfonderna. Genom att betydligt större kapital nu binds i växande gröda uppstår ett ökat kreditbehov, som måste kunna tillgodoses med kort varsel. En utökning av företagens checkräkningskredit torde här vara den smidigaste lösningen. Detta vore möjligt, om statlig kreditgaranti för en sådan utökning kunde lämnas för en begränsad tidsperiod. Reglerna för energibesparingsbidrag bör också ändras, så att de även gäller för installering av rullande bord och bäddar. Installationen av rullbord ger en ca 20-procentig energibesparing per producerad krukväxt genom att utnyttjandegraden av växthusytan ökar kraftigt. (fler krukväxter kan produceras på samma yta och med samma oljeförbrukning.) Detta innebär också att man har möjlighet att koncentrera sin produktion till de modernaste växthusen utan att detta går ut över produktionen. Ett växthusföretag består ofta av en blandning av moderna och äldre växthus. Ett beslut om bidrag till rullande bord skulle alltså kunna innebära väsentliga möjligheter till energibesparing inom trädgårdsnäringen utan att produktionen behöver skäras ned; belysningsinstallationer etc. utnyttjas effektivare. Elförbrukningen per krukväxt blir på motsvarande sätt lägre. Det är möjligt att en del av de föreslagna åtgärderna kan ske genom ändrade tillämpningsföreskrifter. I annat fall bör ändringsförslag möjligt föreläggas . Som tidigare framhållits är likviditetssituationen sådan att många växthus företags framtida existens är hotad. En del konkurser har redan skett och flera är på väg. har ställt 10 milj. kr. till förfogande för lån till företag som drabbats av likviditetssvårigheter. Dessa är dock så stora och allmänna att detta lånebelopp är otillräckligt. Regering och riksdag måste därför vara beredda att ställa ytterligare medel till förfogande. Det är nödvändigt att regeringen noga följer trädgårdsnäringens svåra situation och snabbt vidtar åtgärder för att rädda företag och sysselsättning inom denna betydelsefulla bransch. på föreligger ett stort behov av en översyn av trädgårdsnäringens finansieringssituation. Detta skall enligt utfärdade kommittédirektiv ske för jordbrukets vidkommande. Efter en centerpartimotion begärde att regeringen skyndsamt skall utreda de mindre och medelstora företagens finansiella situation samt lägga fram erforderliga förslag för att befrämja utvecklingsmöjligheterna inom denna företagssektor. Tyvärr synes ingen av dessa utredningar komma att ta upp trädgårdsnäringens finansieringssituation. Det är dock angeläget att undersöka möjligheterna att bl. a. erhålla hypotekslån och företagsinteckningar. Den kommitté som skall utreda jordbrukets kapitalförsörjning bör därför göra detta även för trädgårdsnäringen. Med stöd av det anförda hemställs* att beslutar att hos regeringen anhålla om att utredningen om jordbrukets kapitalförsörjning erhåller tilläggsdirektiv, som innebär att man även utreder trädgårdsnäringens kapitalförsörjning. () () *Se även motionerna 1979/80:1851 och 1852