mot · G3021315 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1315 av m. fl. om skolchefsfunktionen i kommuner som saknar skoldirektör beslut om SIA-skolan (prop. 1975/76:39) och beslut om nytt statsbidrag för (prop. 1977/78:85) innebar och innebär dels förändringar av skolans inre organisation och arbete, dels förändringar av skolväsendets administration genom decentralisering av ärenden till kommunerna - skolstyrelserna. inom har genom olika riksdags- och regeringsbeslut förstärkts. Fr. o. m. får kommunernas skolledarorganisation dimensioneras utifrån två tjänster per rektorsområde (prop. 1977/78:85). Syftet att i första hand förstärka den pedagogiska ledningen framgår av att det får finnas flera studierektorstjänster än rektorstjänster, om kommunen så finner lämpligt. Högst hälften av tjänsterna får vara rektorstjänster. Genom arbetstidsavtalet för skolledare, vilket är gällande , har effekten av utökningen till viss del uteblivit. Det genom arbetstidsavtalet minskade övertidsuttaget har kompenserats genom de nya tjänsterna. De beslutade förändringarnas konsekvenser för administrationen på skolstyrelsenivå har däremot inte blivit föremål för några väsentligare resursökningar. Den ändrade skolpoängberäkningen medförde att omkring 10 nya kommuner kom över skoldirektörsgränsen 150 poäng. Detta framgår av att antalet kommuner med mindre än 150 skolpoäng och utan skoldirektör minskade från 120 till lili början av 1980. Kombinationstjänsterna förste rektor resp. rektor tillika skolchef har befriats från undervisningsskyldighet. Genom beslut enligt propositionen 1978/79:100 (s. 312) har kommuner som saknar skoldirektör och har minst 120 skolpoäng möjlighet att förändra en vakant studierektorstjänst till en rektorstjänst. Denna tjänst tilldelas förste rektor, som därigenom helt kan ägna sig åt skolchefskapet. Detta innebär att den pedagogiska resursen för minskas i berörda kommuner för att stärka skolstyrelsens administration. Därigenom har det ursprungliga syftet med förstärkningen åsidosatts. SÖ:s yttrande (Dnr A 79:4188) över framställningar från kommuner om internt ledigförklarande i vissa fall av rektorstjänst i grundskola verifierar detta. Av skrivningen framgår att blott 10 av berörda 26 kommuner utan särskild åtgärd kunde tillämpa utbytet av studierektorstjänst till rektorstjänst. I övriga kommuner hade de nytillkomna studierektorstjänsterna redan besatts. framhåller att långt ifrån alla de resterande 16 kommunerna önskar lösa de omfattande administrativa uppgifterna för skolchefen genom en reduktion av pedagogiska resurs. konstaterar i sitt yttrande: Förste rektors arbetssituation har till följd av bl. a. många förändringar som skett på skolans område och de nya uppgifter den arbetsrättsliga lagstiftningen inneburit också för skolchefens del bedömts bli alltmer ohållbar. Omdömet gäller i lika hög grad situationen för kombinationstjänsten rektor tillika skolchef, eftersom ett visst basarbete alltid erfordras, oberoende av kommunens storlek. Till den markanta ökningen av skolstyrelseärenden i såväl antal som omfång har bl. - lagen om anställningstrygghet, - lagen om medbestämmande med dess informations- och förhandlingsskyldighet, - demokratiseringsprocessen i övrigt med ökat samrådsförfarande på alla nivåer, -den nya arbetsmiljölagen, - ökat antal personalvårdsfrågor, - hemspråksundervisningens utveckling, -utvecklingen av den kommunala vuxenutbildningen, -grundutbildningen för vuxna, - utökad kontakt med samhälle och arbetsliv, - samverkan över förvaltningsgränserna, -ökade insatser vid ekonomisk planering och uppföljning till följd av det kärva ekonomiska läget, - SIA-skolans resursfördelning och utvärdering, -decentraliseringen i övrigt, -skolans utveckling till samrådsskola. Ju mindre kommunen är, desto mindre antal experter och medhjälpare i övrigt finns det att anlita och desto mer blir skolchefen engagerad. Det är konstaterat att mängden övergripande skolstyrelse-/skolchefsärenden inkräktar på rektorsdelen av arbetet för dem som har kombinationstjänster. Detta medför att rektor-skolchef lämnar över ärenden till studierektor. Därigenom blir det pedagogiska arbetet begränsat, och studierektor kommer i sin tur oförskyllt i ett utsatt läge. Till det anförda kan läggas den roll som skolchefen förväntas spela enligt skolledarutbildningens intentioner: att samla kommungruppen och som inspiratör vara pådrivande i utvecklingsarbetet. Denna angelägna uppgift kvarstår efter den tvååriga utbildningstiden. I propositionen 1979/80:100, bilaga 12 (s. 264265), föreslås med hänvisning till förestående läroplansförändring dels att gränsen för skoldirektörstjänst sänks från nuvarande 150 skolpoäng till 130 skolpoäng, dels att skoladministrationen i kommunen förstärks genom sänkning av den totala undervisningsskyldigheten för skolledare i kommuner inom intervallet 110-129 skolpoäng och i intervallet under 110 skolpoäng. Förslaget är lagt med tanke på genomförandet av den nya läroplanen och beaktar inte de markanta förändringar av skolchefsarbetet som redan ägt rum på grund av tidigare fattade beslut och som redovisats ovan. Förslaget är vad avser kommuner under 130 skolpoäng otillfredsställande, då det inte ger dessa mindre kommuner den väsentliga förstärkning som erfordras för att klara alla genom centrala beslut pålagda arbetsuppgifter. Dessutom kan konstateras att förslaget innebär en förstärkning av administrationen på bekostnad av tiden för pedagogiska insatser. Enligt uppgift berörs endast 14 av lil kommuner av förslaget om ändrad gräns för skoldirektörstjänst. Resterande 97 kommuner tvingas bibehålla de från funktionssynpunkt ohållbara kombinationstjänsterna förste rektor och rektor tillika skolchef. beslut enligt propositionen 1977/78:85 (s. 117) syftade till "en samlad resurs för pedagogiska och organisatoriska ledning. Med hänvisning till denna tidigare fastställda målsättning och till vad ovan i övrigt anförts hemställer vi att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att en särskild rektorstjänst för skolchef fr. o. m. får finnas i alla kommuner under 130 skolpoäng. () ()