mot · G302170 · 1980-01-11 00:00:00 — Motion 1979/80:170 av m. fl. om förbud mot användning av vissa jordbruksprodukter vid framställning av klister Enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) lider av jordens befolkning av undernäring. Mot denna bakgrund är det naturligt att krafter världen över ivrar för en ökande livsmedelsproduktion. har även i vårt land framhållits i den politiska debatten om markfrågor nödvändigheten av att behålla all jordbruksmark för livsmedelsproduktion. Ett bland argumenten har just varit världssvälten. Att en ökning av världens livsmedelsproduktion måste ske betecknas som en självklarhet. Lika självklart borde det vara att all livsmedelsproduktion enbart skall användas till föda. Mycket av världens livsmedelsproduktion används till annat än föda. Ett exempel på detta är pappersindustrin, som för framställning av klisterproduktion använder majsmjöl. importerade knappt (28 600) majsstärkelse. Av detta användes ca 20 000 ion inom pappers-, textil- och byggnadsindustrin, ca gick till wellpappindustrin och ca användes för framställning av stärkelsederivat, vilket huvudsakligen används inom livsmedelsindustrin. Förutom majs används även potatis- och vetestärkelse för samma ändamål - utom i wellpappindustrin, där man enbart använder majsstärkelse. Inom wellpappindustrin används majsstärkelse som klister. Inom pappersindustrin används stärkelse som tillskott i massan för att göra papperet starkare (huvudsakligen potatisstärkelse). För att producera majsstärkelse krävs majskorn (dvs. majs ger stärkelse). En person i ett u-land har ett ungefärligt nettointag av majs på ca (dvs. ca per person och dag). majsstärkelse (ca majs) skulle således räcka till ca 96 miljoner dagsportioner i ett u-land. Omräknat skulle det innebära att omkring 270 000 personer- vilket är mer än hela läns befolkning - skulle kunna livnära sig på den mängd majsmjöl som används för industriellt ändamål enbart i . Produktionen av majs per hektar varierar mycket mellan olika länder. I produceras ca per hektar, medan hektarproduktionen i ligger på ca , i ca och i ca . Som ett genomsnitt för skulle man kunna ange en hektarproduktion på ca . För att utvinna ett ton majsstärkelse skulle det i ett genomsnittligt u-land således krävas en odlingsareal på ca 1,. Den angivna odlingsarealen motsvarar för att utvinna den svenska industrins behov av majsstärkelse ett odlingsområde på närmare . Det motsvarar ungefär den som brukas i . Allt vårt vackra tal om solidaritet med världens svältande folk är inte mycket värt om vi tar så mycket av livsmedelsproduktionen till industriell produktion. För pappers-, textil- och byggnadsindustrins behov av klister och stärkelse borde i stället för majs-, potatis- och vetestärkelse kunna användas syntetiska medel. Finns det inte tillgång till syntetiska medel, borde omgående forskningsresurser ställas till förfogande för att få fram sådana, så att vi snabbt kan komma ifrån användningen av livsmedel till de produkter som ovan angivits. En förutsättning för att kunna utnyttja syntetiska medel är naturligtvis att de kan framställas och användas på ett från arbetsmiljösynpunkt acceptabelt sätt, liksom att de inte blir hälsovådliga vid användningen i t. ex. livsmedelsförpackningar. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framhållits och begär att åtgärder vidtas för att inte majs-, potatis- och vetestärkelse skall behöva användas vid framställning av klister i den svenska industrin. () ()