ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021179 · 1980-01-24 00:00:00 — om ökad rätt till ersättning genom föräldraförsäkringen Ett deltidsarbete är för många människor enda lösningen om man önskar förvärvsarbeta. Inte minst gäller detta för unga föräldrar och då framför allt för kvinnorna. Genom detta kan också arbetslivet tillgodogöra sig kunnig, utbildad och behövlig arbetskraft som av olika skäl inte kan eller vill heltidsarbeta. Deltidsarbetet möjliggör den kontakt med arbetslivet som många önskar, ger ett visst ekonomiskt utbyte m. m. och ger möjlighet till ganska mycket tid för hem och familj. Det senare är ett tungt vägande skäl för att föräldrars innehav av deltidsarbete på alla sätt bör underlättas. Arbetstiden kan förläggas på olika sätt beroende på arbetsplats, olika önskemål och behov hos berörda parter. Den kan också vara av varierande längd. av en heltid torde vara ganska vanligt, ofta då som fem halva arbetsdagar . Här förekommer också andra lösningar t. ex. inom sjukvården. Man kan arbeta och vara ledig efter ett visst schema. Om en förälder, deltidsanställd efter denna modell, behöver vara ledig för vård av sjukt barn, blir ersättningen genom föräldraförsäkringen dålig. För dag som ej skulle varit arbetsdag utgår ingen ersättning. För dag som skulle varit arbetsdag utgår ersättning motsvarande genomsnittlig dagsförtjänst, uträknad på helårsinkomst. Man kompenseras alltså mycket dåligt genom föräldraförsäkringen. Bestämmelserna angående ersättning genom föräldraförsäkringen vid frånvaro från arbete på grund av barns sjukdom bör ses över när det gäller deltidsarbetande. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av i motionen angivna bestämmelser i föräldraförsäkringen.
mot · G3021180 · 1980-01-24 00:00:00 — om viss ändring i lagen om föräldraförsäkring Många föräldrar ordnar sin barnomsorg genom utnyttjande av kommunala familjedaghem. Det är för många familjer en mycket god lösning av barnomsorgsfrågan. Härigenom ges också ett stort antal kvinnor möjlighet till ett meningsfyllt och inkomstbringande arbete. Ofta har dagmamman egna barn, vilka naturligtvis kan bli sjuka . Kanske en smittosam sjukdom gör att hon är förhindrad att ta emot dagbarn. Föräldrarna till dessa barn måste i en sådan situation i de flesta fall själva stanna hemma hos barnen. För den ekonomiska förlust de på så sätt får vidkännas kompenseras de ej genom föräldraförsäkringen. Ar dagmamman själv sjuk utgår emellertid ersättning. Det förefaller naturligt att föräldrar kompenseras för inkomstbortfall, då ett familjedaghem på grund av någon familjemedlems sjukdom ej kan ta emot dagbarn. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att anhåller hos regeringen om förslag som medger att föräldraförsäkringen kan utnyttjas också i de fall då dagbarnvårdare inte kan utnyttjas på grund av sjukdom i dagbarnvårdarens hem.
mot · G3021181 · 1980-01-25 00:00:00 — av förste vice talmannen m. fl. om ändring i reglerna för allmän investeringsreserv I lagen om allmän investeringsreserv (SFS 1979:610) finns bestämmelser om återföring till beskattning av investeringsreserv i vissa fall, vilka anges i 11 och 12 §§. Så skall bl. a. ske om skattskyldig, som erhållit avdrag för avsättning till allmän investeringsreserv, tar ut medel från investeringskonto utan att använda medlen för avsedda investeringsändamål, om han pantsätter eller överlåter medlen eller över huvud taget inte använder dem senast efter taxeringsårets utgång. Även i några ytterligare specialfall skall återföring ske. Normalt skall enligt 13 § i lagen den skattepliktiga intäkten i den förvärvskälla vari avsättningen har gjorts ökas med det återförda beloppet. Härtill kommer ett särskilt tillägg som svarar mot av det återförda beloppet. I och för sig finns det behov av ett sådant tillägg så att avsättningen endast utnyttjas som en resultatutjämnande åtgärd utan att några investeringsändamål tillgodoses. Det vill emellertid synas som om den anförda regeln, vilken kopierats på en liknande bestämmelse i lagen om allmän investeringsfond (SFS 1979:609), får icke förutsedda verkningar. De skattskyldiga som kan göra avsättning till allmän investeringsreserv är i allmänhet fysiska personer. För dessa skall normalt intäkten av förvärvskälla inom rörelse eller jordbruk ligga till grund dels som underlag för olika sociala förmåner, dels för beräkningen av socialförsäkringsavgifter av olika slag. Dessa egenavgifter kan för en företagare i vanliga inkomstlägen beräknas till drygt 1/3 av nettointäkten. Genom att tillägget vid återföring skall tas tipp som intäkt i förvärvskällan kommer det i realiteten att bli totalt , dvs. ca 1/3 högre än den i lagen angivna procentsatsen, 30, genom att socialförsäkringsavgifter kommer att tas ut. Vi finner det stötande att på detta sätt ytterligare belasta företag som drivs som enskild firma. Det särskilda tillägget blir som framgår av det sagda dubbelt så stort då det gäller investeringsreserv som i fråga om investeringsfond. Vi finner det också föga tillfredsställande att strafftillägg av denna karaktär skall kunna påverka den skattskyldiges pensionsgrundande inkomst, underlaget för sjukförsäkringsavgifter etc. Sådan ändring bör därför vidtas i lagen om allmän försäkring att tillägg enligt 13 § i lagen om allmän investeringsreserv inte skall medräknas vare sig vid bestämmandet av storleken av socialförsäkringsförmåner eller vid beräknande av socialförsäkringsavgifter. Härav betingade ändringar bör vidtas i lagen om allmän försäkring (1962:381). Frågan bör också beaktas i samband med utformningen av schablonavdraget för egenavgifter enligt 41 b § kommunalskattelagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till sådana ändringar i lagen om allmän försäkring och kommunalskattelagen som åsyftas med motionen. () ()
mot · G3021182 · 1980-01-24 00:00:00 — av förste vice talmannen ni. om utvärdering av förtidspensioneringen av missbrukare Fr. o. m. tillämpas nya grunder för förtidspensionering av personer med alkoholism, narkotikamissbruk och grav sociopati. hade förtidspensionering vid alkoholism endast kunnat ske om medicinska följdverkningar inträffat, t. ex. levercirros och hjärnskada. Narkotikamissbruk och sociopati bedömdes över huvud taget inte som pensionsgrundande sjukdomar. Socialpolitiska samordningsutredningen, som fått i uppdrag att utreda frågan, föreslog att förtidspensionering borde kunna ske av dem som till följd av alkoholmissbruk fått sin arbetsförmåga nedsatt till minst hälften varaktigt eller för avsevärd tid - på samma sätt som personer med andra sjukdomar. Följdsjukdomar till missbruket borde inte tillmätas någon avgörande betydelse. Utredningen framhöll dock att verkligt meningsfulla försök borde göras för att rehabilitera den sjuke. Lämpligen borde sjukbidrag utgå . Särskilt noga borde rehabiliteringsfrågan prövas när det gällde yngre personer, menade utredningen. I förarbetena till propositionen 1976/77:44 anförde föredraganden att det avgörande för rätten till pension borde vara i vilken omfattning den försäkrades prestationsförmåga var nedsatt, inte arten av sjukdom. Således ansågs även narkomaner, sociopater och psykopater kunna vara berättigade till förtidspension/sjukbidrag. beslutade i enlighet med förslaget. Den nya bedömningen av alkoholister, narkomaner och personer med vissa psykiska besvär har tillämpats . En tendens tycks kunna utläsas, nämligen att pensionering enligt denna bedömning sker av allt yngre personer. Detta torde vara ett utslag av det ökande alkoholmissbruket av personer i allt yngre åldrar och bristande rehabiliteringsresurser. Ändå har arbetet en central roll när det gäller att försvåra utvecklingen av ett missbruk, dels därför att kravet på att gå till ett arbete i sig utgör ett effektivt socialt stöd, dels därför att arbetet för många är den viktigaste källan till sociala kontakter. En förtidspensionering kan därför innebära att missbrukaren får tid, pengar och ork att fortsätta missbruket. En utveckling mot ökad förtidspensionering är särskilt allvarlig när det gäller unga människor eller personer som med ökade rehabiliteringsinsatser eller aktivt stöd skulle kunna återgå i förvärvsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en utvärdering av den bedömning av alkoholsjuka m. fl. som tillämpats i syfte att om möjligt åstadkomma en ökad rehabilitering av dessa personer. () () () () () ()
mot · G3021183 · 1980-01-24 00:00:00 — av förste vice talmannen m. fl. om vidgad rätt till pensionstillskott Den som gjort undantagande från ATP - vilket kan göras för inkomst av annat förvärvsarbete än anställning - riskerar att pensionstillskottet helt eller delvis bortfaller när pension från den allmänna försäkringen utfaller. Vid bedömningen av rätten till pensionstillskott tas nämligen hänsyn till den ATP som den undantagna inkomsten skulle ha medfört. efter make som gjort undantagande kan också gå miste om pensionstillskottet. Inte bara faktiskt utgående änkepension beaktas vid bedömningen av rätten till detta tillskott utan också den pension som skulle ha utgått om undantagande inte skett. Även sedan änkan ålderspensionerats kvarstår denna olägenhet för henne. Hade däremot mannen fått leva vidare hade hustruns rätt till pensionstillskott inte påverkats av mannens undantagande. Eftersom makes skriftliga medgivande inte tidigare krävdes för att undantagande skulle medges, ter sig de här anförda omständigheterna inte helt rättvisa. Det finns olika sätt på vilka pensionstillskottsproblemen kan lösas. I det först anförda fallet ter det sig inte orimligt att rätten till pensionstillskott skulle kunna göras beroende av lämplig skälighetsbedömning. Somliga av dem som gjort undantagande har nämligen råkat i den situationen att grundpensionen från folkpensioneringen utgör den enda inkomsten. De har rimligtvis haft mycket svårt att förutse denna konsekvens av sitt undantagande och inte heller fått tillräcklig information när pensionstillskotten infördes. Socialförsäkringsreglerna är så komplicerade att det för de flesta var svårt att sätta sig in i konsekvenserna på grundval av de underrättelser som förelåg. I änkefallet borde i varje fall vid bedömning av rätten till pensionstillskott vid ålderspensionering bortses från makes undantagande från ATP. Vi anser att pensionskommittén, som tidigare skilt sig från frågan utan att föreslå någon förbättring, borde få i uppdrag att ånyo se över anförda problemställningar. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen 1. begär förnyad översyn av frågan om rätt till pensionstillskott till dem som på grund av undantagande från ATP efter pensionering kommit att som enda inkomst uppbära mindre belopp än folkpension och pensionstillskott, 2. begär översyn av frågan om änkors rätt till pensionstillskott när maken gjort undantagande från ATP. () () () () () ()
mot · G3021185 · 1980-01-24 00:00:00 — 1979/80 1185-1192 av m. fl. om övergången från yrkesskadeförsäkring till arbetsskadeförsäkring Den nya arbetsskadeförsäkringslagen (LAF) trädde i kraft och innebar vissa förbättringar gentemot den tidigare gällande yrkesskadeförsäkringslagen (YFL) avseende kriterierna för arbetssjukdom och den ekonomiska ersättningen. Vunna erfarenheter pekar emellertid på vissa orättvisor vid tillämpning av övergångsbestämmelserna. Alla typer av belastningssjukdomar kan klassificeras som arbetsskada enligt den nya lagen (LAF) under förutsättning att det finns vetenskapligt stöd för att den belastning som personen utsatts för kan leda till den aktuella skadan/sjukdomen. YFL godkände endast ett fåtal, preciserade sjukdomstillstånd. Om LAF eller YFL skall tillämpas beror på yppandedagen, dvs. om besvären lett till läkarbesök före eller efter . Detta är uppenbarligen orimligt och orättvist. Om har kommit fram till en riktigare ståndpunkt angående vad som bör ersättas som arbetssjukdom bör denna nya insikt komma alla drabbade till godo oavsett yppandedag. För stendammslunga kan diagnosen bli säkerställd vid en röntgenundersökning efter , och oklara tecken vid tidigare röntgenundersökningar kan därmed sättas i samband med stendammet. Yppandedagen blir då förlagd bakåt i tiden med lägre ersättning som resultat. Detta kan i sin tur leda till att bedömande läkare eller den drabbade inte utnyttjar allt material som finns vid bedömningen. YFL ersatte även medicinsk invaliditet, och denna ersättning bör självfallet kvarstå för dem som erhåller sådan. LAF ger endast ersättning på grund av förlorad arbetsförtjänst, medan arbetsmarknadsförsäkringarna (AMF) övertagit den medicinska invaliditetsersättningen genom TFA (trygghetsförsäkring vid arbetsskada). Liknande orättvisor uppkommer vid tillämpningen av TFA som endast kan tillämpas på arbetsskador fr. o. m. Detta är en avtalsförsäkring, men regeringen borde ta initiativ till att ge en likvärdig ersättning för dem som drabbats . Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag som innebär 1. att alla arbetsskador bedöms och ersätts enligt LAF oavsett yppandedatum utom vad gäller tidigare medicinsk invaliditetsersättning som skall behållas av dem som fått sådan ersättning enligt YFL, 2. att de förmåner som tillfaller försäkrade enligt TFA/AMF fr. o. m. 1974 även skall utgå för äldre arbetsskador. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G3021187 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om höjning av viss bostadskostnadsgräns I motionen 1979/80:1011 har vi föreslagit att de övre hyresgränserna för statskommunalt bostadsbidrag (SKBB) fr. o. m. sätts till /månad för ensamstående utan barn och till /månad för makar utan barn. Dessa gränser bör vara gemensamma inom SKBB-systemet och beträffande den bostadskostnadsgräns som gäller för kommunalt bostadsbidrag till folkpension (KBT). Höjning inom KBT-systemet torde inte komma att medföra annan anslagsberäkning för nästa budgetår än den i budgetpropositionen gjorda (bil. 8 s. 56-57). Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att bostadskostnadsgränserna för statsbidrag till KBT fr. o. m. höjs till /månad för ogift pensionär och /månad för makar. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G3021188 · 1980-01-24 00:00:00 — av om utbyggnaden av barnomsorgen har varit barnens årtionde. Trots alla yttre manifestationer kommer med säkerhet historien att se tillbaka som det decennium då barnen fick stå tillbaka för andra intressen eller kanske rent av den tidsperiod då barnen kom i kläm. Mödrarna tvingas ofta till dubbelarbete av ekonomiska skäl som ofta innebär påfestningar för både föräldrar och barn. Det tryck som samhället utövar på familjerna, som innebär en undervärdering av arbetet i hemmet, driver ofta ut mödrar i dubbelarbete även om inte ekonomiska orsaker ligger bakom. Vi måste nu se realistiskt på verkningarna ute i samhället av att hemmens och föräldrarnas roll fått stå tillbaka för kollektivet. Det är ett svek mot barnen att förneka hemmens och föräldrarnas fostrande och karaktärsdanande betydelse. Den ensidiga satsningen på barndaghem i allmän regi kan ifrågasättas. Starka barn klarar påfrestningarna i den miljön, svaga barn kanske inte klarar sig. Anläggningskostnaderna för barndaghem i allmän regi är enorma och den totala driftkostnaden som uppgår till 50 000 å . per barn och år () är den i särsklass dyraste formen för barntillsyn. har antagit ett utbyggnadsprogram som siktar till en utbyggnad av 100 000 daghemsplatser i allmän regi till utgång. Med hänsyn till alla negativa verkningar vi erfarit av hemmens undervärdering, med hänsyn till samhällets kostnader och med hänsyn till den brist på valfrihet denna ensidiga satsning medför, kan beslutet vad gäller utbyggnadsprogrammet ifrågasättas. En satsning av de stora ekonomiska resurser det är fråga om direkt till barnfamiljerna skulle innebära frihet att välja den form av barntillsyn som passar familjen och framför allt barnen bäst. Med stöd av ovanstående hemställs att uttalar att tillgängliga ekonomiska resurser vad gäller stöd till barnfamiljer i största utsträckning satsas direkt till barnfamiljerna.
mot · G3021189 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1189 av om ansvaret för hemvården I regeringens proposition om utpekas kommunens socialnämnd som den som har ansvar för att hemvård ställs till behövande äldre människors förfogande. I det förslag som lagts av socialutredningen vilar detta ansvar på kommunen utan angivande av nämnd eller styrelse. Många har uppfattat förslaget i propositionen så att i de kommuner där hemvården fungerar väl genom andra arrangemang än via socialnämnden dyrbara organisationsändringar måste genomföras för att lagen skall kunna följas. Det finns också misstankar om att förslaget innebär en begränsning av den kommunala självbestämmanderätten utan att några väsentliga förbättringar i vården eller ekonomiska fördelar uppnås. För att undvika missförstånd på denna punkt är det nödvändigt att gör ett förtydligande. Under åberopande av det anförda hemställer jag att med anledning av propositionen om gör ett förtydligat uttalande om att lagen inte utgör hinder för kommuner att även i fortsättningen låta annat kommunalt organ än socialnämnden ansvara för hemvården.
mot · G3021190 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1190 av om åldersgränsen för rätt att mot betalning köra motorgräsklippare Den som är får köra moped, den som är 16 får köra lätt motorcykel. man fyllt arton får man köra bil. Men för att köra motorgräsklippare mot betalning måste man ha fyllt ! Arbetarskyddsstyrelsen har med stöd av arbetsmiljölagstiftningen utfärdat anvisningar för minderårigas arbete. Dessa medger möjlighet för minderåriga att anställas för lättare trädgårdsarbete. Men gäller dock en kungörelse , som innebär att anställda minderåriga inte får användas till arbete med motorgräsklippare med horisontellt roterande kniv. Från bestämmelsen kan dispens ges av yrkesinspektionen. Följden är att våra arbetslösa ungdomar liksom de skolungdomar som gärna vill ha sommarjobb på grund av en övernitisk bestämmelse är utestängda från många möjligheter att arbeta hos parkförvaltningar m. m. Mot detta står att samma ungdomar och deras småsyskon får köra motorgräsklippare oavsett ålder på tomten hos föräldrarna. Bestämmelsen kan bara betecknas som helt överflödig. Den bör därför upphävas. Med stöd av det anförda yrkar jag att som sin mening ger regeringen till känna att bestämmelsen om åldersgräns för rätt att mot betalning köra motorgräsklippare bör upphävas.
mot · G3021192 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om behörighet för tjänst som förskollärare och fritidspedagog Inom barnomsorgsverksamheten saknas helt behörighetsbestämmelser. Personalen är den viktigaste kvalitetsfaktorn inom barnomsorgen. Om målsättningarna för barnomsorgen skall kunna förverkligas och det pedagogiska arbetssättet skall kunna genomföras måste stora krav ställas på kvalifikationerna hos den personal som arbetar med barnen. För anställning måste därför ställas krav på genomgången pedagogisk yrkesutbildning, dvs. för behörighet till. tjänst som förskollärare bör krävas genomgången förskollärarutbildning och för behörighet till tjänst som fritidspedagog bör krävas genomgången fritidspedagogutbildning. Föräldrarna bör ges garantier att det är för verksamheten väl utbildad personal som ansvarar för barnen. Det räcker inte med allmän fallenhet för att ta hand om barn. Den måste åtföljas av kunskap om verksamhetens målsättning och sättet för hur denna skall uppnås. Lärarutbildningen ger en sådan grund. Om inte samhället ställer upp bestämda krav på genomgången yrkesutbildning för fast anställning inom barnomsorgen kan det uppfattas så hos många att det inte är vare sig viktigt eller svårt att ansvara för små barn. Vi vill också peka på det faktum att det på en lång rad områden - t. ex. inom vården och i skolan - finns bestämmelser som säkerställer att utbildad personal i första hand anställs. Enligt vår mening finns det inga skäl varför barnomsorgen skall undantas från denna princip. I så fall bör sakliga skäl anföras mot detta. Det borde vara självklart att ett kvalitetskrav också uppställs inom barnomsorgen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om införande av behörighetsbestämmelser för tjänst inom barnomsorgen. () () () () () () () () () () () () () () () ()
mot · G3021193 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förbud mot kommersiell reklam till nyblivna föräldrar Redan på mödravårdscentralerna tillhandahålls blivande föräldrar en mängd av reklammaterial från kommersiella företag som säljer barnmat, blöjor och läkemedel. Nya mängder reklamtrycksaker finns också på barnavårdscentralerna, och hem till de nyblivna föräldrarna sänds ytterligare reklamtidningar från samma företag, där det hänvisas till de broschyrer som finns på barnavårdscentralen. Reklamtexten har som regel en utformning som ger den officiell prägel och gör att påståendena framstår som utfärdade rekommendationer av den art som eller står för. I skrivs t. ex. följande: Här i brukar ordningen vara ungefär den här: Bröstmjölk eller modersmjölksersättning och sedan välling är barnets huvudföda vid alla mål ända upp . Vid kan man dessutom börja ge de första smakportionerna av grönsaks-, frukt- och bärpuréer till ett av målen. kommer de första smakportionerna av kött och fisk. Och sedan fortsätter man steg för steg. Svenska konsultläkare har framhållit att stränga etiska föreskrifter tillämpas, bl. a. i fråga om propaganda för modersmjölksersättning. Sådan information skall inte ske förrän barnet är . Den citerade tidningen får föräldrar redan under graviditeten. Av den citerade texten framgår också att avsikten inte är att informera föräldrar, utan att huvudsyftet är att marknadsföra företagets produkter. Men föräldrar behöver saklig information, inte marknadsföring av mer eller mindre umbärliga produkter. Det finns i vårt land gott om såväl medicinsk som näringsfysiologisk expertis, som f. ö. medverkat i det informationsmaterial som bl. a. har svarat för. Initiativ bör därför tas till en översyn och samordning av informationen från och landstingen och till den komplettering av informationsmaterialet som kan behövas. Frågan om råd och information till blivande och nyblivna föräldrar om vad barn skall äta och hur de skall skötas är för viktig för att överlåtas åt kommersiella intressen. Det är principiellt fel att myndigheter hjälper företagen med utdelning av reklam. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om åtgärder för utarbetande av informationsmaterial till blivande och nyblivna föräldrar, 1 1979/80. 1979/80 1193-1200 2. att hos regeringen anhåller att förbud införs mot kommersiell reklamutdelning på mödra- och barnavårdscentraler. (vpk) INGA (vpk)