ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G302686 · 1980-01-22 00:00:00 — Motion 1979/80: 686 om restriktivitet vid förändringar av postnummersystemet För att medge snabb och säker postsortering införde postverket 1968 särskilda postnummer. Numret är femsiffrigt. och de två första siffrorna identifierar adressens brevområde. Den tredje siffran och i större orter även den fjärde och femte siffran anger postutdelningsområdet. efter införandet av postnummer gjordes inga större förändringar i systemet. och framförallt fick emellertid ett mycket stort antal hushåll nya postnummer. Flertalet av ändringarna har tillkommit för att förbättra postgången. I ett antal större kommuner har sålunda införts olika postnummer för olika adresser inom kommunen, enligt det system som redan tidigare fanns i storstadskommunerna. Några kommuner har fått nya postnummer som medger identifikation av adressorten med hjälp av enbart de tre första siffrorna mot tidigare alla fem. De förändringar i fråga om postnummer som skett under de två gångna åren beräknas ha berört inte mindre än 633000 hushåll dvs. ungefär en och en halv miljon människor. Självfallet är det av stor vikt att postgången blir så snabb och säker som möjligt. Mot bakgrund härav kan det vara nödvändigt att ändra postnumren. men man får inte blunda för att en ändring medför stora olägenheter och kostnader såväl för den enskilde som för det allmänna. För att en postnummerändring skall få avsedd verkan är det nödvändigt att allt brevpapper med angiven postadress trycks om. Alla register hos en mängd myndigheter, organisationer och företag måste ändras. När det , som , berört så många människor som en och en halv miljon inses lätt vilket oerhört stort och kostsamt arbete det måste vara att göra alla förändringar. Enligt min uppfattning bör för framtiden största restriktivitet iakttas vid förändringar av postnummersystemet och alltid först efter samråd med berörd kommun. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förändringar av postnummer.
mot · G302687 · 1980-01-22 00:00:00 — Motion 1979/80: 687 av m. fl. om förhud mot utflaggning av svenska fartyg till stater med s. k. bekvämlighctsflagg har den svenska handelsflottan i det närmaste halverats. Till stor del beror detta på att redarna placerar sina fartyg under utländsk bekvämlighetsflagg eller fiffelflagg som det rätteligen bör heta. Redarkapitalet strävar efter att flagga ut så stora delar av den svenska flottan som möjligt, allt för att kunna öka sina vinster och kringgå rättigheter som de arbetande i och på svenska fartyg tillkämpat sig. Redarnas intresse av att sätta fartyg under bekvämlighetsflagg handlar således i första hand om att nedbringa driftkostnaderna och därmed erhålla en högre avkastning på satsat kapital. Fiffelflaggningen innebär också andra ekonomiska fördelar för redarna. De får lindrigare beskattning. De kan få lättnader i säkerhetskrav på fartygen etc. Redarkapitalet gör betydande vinster på utflaggning. Undersökningar visar att t. ex. kylfartyg under brittisk flagg - som är "lågkostnadsflagg" utan att vara bekvämlighetsflagg - kostar ca . per dag mindre än motsvarande fartyg under svensk flagg. De bekvämlighetsflaggade fartyg, som inte har avtal med ITF eller annan facklig organisation, är emellerid ännu mer förmånliga för redarna. En 25 000 tons hulker är per dag . billigare för redarna under Liberiaflagg än under svensk flagg. Dessa skillnader är bakgrunden till att redarna försöker registrera en så stor del som möjligt av den svenska flottan under bekvämlighetsflagg. Fiffelflaggandet är riktat mot sjöfolket. Det går ut över de ombordanställdas löner, deras säkerhet och deras arbetsmiljö. Det är en legaliserad skatteflykt. Det är ett hot mot det svenska sjöfolkets sysselsättning. 1 lagen om tillstånd till överlåtelse av fartyg påstås att det särskilt skall beaktas hur överlåtelse påverkar effektiviteten och sysselsättningen inom sjöfartsnäringen och de ombordanställdas förhållanden. Överlåtelse får inte heller, som det heter, "strida mot väsentligt allmänt intresse". All fiffelflaggning strider mot dessa principer. 1 bekvämlighetsflaggfrågan uppenbarar sig de reella motsättningarna mellan å ena sidan redarkapitalets profitintressen och å andra sidan sjöfolkets och det allmännas intressen. Fiffelflaggandet har också en annan minst lika allvarlig aspekt. Genom inköp utomlands och utflaggning kan redarkapitalet åsidosätta de bestämmelser för säkerhet m. m. som är fastställda av . Därigenom kan de alltså sätta i trafik fartyg som, efter de regler som gäller här i landet, är undermåliga. 1979/80: 687 Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag till lag om förbud mot överlåtelse av fartyg till stater med s. k. bekvämlighetsflagg, 2. att uttalar att skärpt restriktivitet skall tillämpas vid utläggning av svenska fartyg till andra länder och att därvid skall tilldelas vetorätt. (vpk) (vpk)
mot · G302688 · 1980-01-22 00:00:00 — Motion 1979/80: 688 av m. fl. Texttelefonen är ett värdefullt hjälpmedel för att döva, dövblinda och talskadade skall kunna komma i kontakt med andra människor. Den skall nu introduceras i större skala i vårt land. Tilldelningen är dock ganska snäv. Det är bara de handikappade själva som kan komma i fråga. Deras behov av att kontakta andra grupper, t. ex. anhöriga och olika myndigheter, har inte tillräckligt uppmärksammats. En försöksverksamhet med förmedling av samtal mellan texttelefon och vanlig telefon har påbörjats, men det kommer troligen att dröja innan man tekniskt och framför allt ekonomiskt har löst den frågan. Värdet för den handikappade av att ha ett sådant hjälpmedel mångdubblas om man kan utnyttja det effektivt, t. ex. själv ombesörja kontakter med myndigheter, själv beställa tid på sjukhus, meddela sig med anhöriga utan att behöva göra personligt besök osv. Därför bör man redan nu ålägga vissa myndigheter att skaffa sådan utrustning samt undersöka hur man skall kunna få in åtminstone någon anhörig i systemet. Det är naturligtvis önskvärt att flertalet myndigheter ger sådan service, men några är kanske speciellt viktiga att starta med. Det kan t. ex. gälla polis, brandkår, sjukhus, och försäkringskassa. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag i syfte att ålägga vissa myndigheter att installera texttelefon samt att undersöka möjligheterna för att tilldelning av texttelefon också bör kunna ske till de aktuella personernas anhöriga. () () I 1979/80.
mot · G302690 · 1980-01-23 00:00:00 — 1979/80: 690 av m. fl. om viss befrielse från erläggande av förmalningsavgift har några av gamla kvarnar - vilka drivs med vind- eller vattenkraft satts i stånd. Detta har ofta skett med bidrag från statliga eller kommunala myndigheter men ofta också med stor uppoffring från medlemmar i hembygdsföreningar eller lokala museer. De nyrenoverade kvarnarna används endast för att visa besökande hur kvarndriften gick till . De har alltså ett stort pedagogiskt syfte. Kvarnarna ägs i regel av hembygdsföreningar eller museer. De inkomster som fås då man säljer mjöl som malts i de gamla kvarnarna går helt till underhåll och drift. Ägarna av kvarnarna har ofta dålig ekonomi, varför den förmalningsavgift för vete och råg som skall betalas till statens jordbruksnämnd är mycket betungande. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att. då en kvarn endast används för att med pedagogiskt syfte visa hur kvarndriften gick till , förmalningsavgift för vete och råg ej skall utgå. () ()
mot · G302692 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80: 692 av m. fl. om viss forskning beträffande fosfatgödsel Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:691 rörande åtgärder mot kadmium i konstgödsel och batterier hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag till ökade forskningsinsatser beträffande rening av fosfatgödsel och produktion av apatitbaserad fosfatgödsel. () ()
mot · G302694 · 1980-01-21 00:00:00 — Motion 1979/80: 694 av tredje vice talmannen om inbjudan till representanter från industriområdena i att ta del av luftföroreningarnas följder De svåra luftföroreningarna med stora svavelnedfall är ett av de allvarligaste miljöproblem vi har i vårt land. De stora nedfallen av svavel och kvävedioxider medför stora skador på skog och . Det får också till följd en svår försurning av våra sjöar och vattendrag. I vissa delar av - speciellt i de västra delarna av landet är läget ytterst allvarligt. Som exempel kan nämnas att vid en undersökning som gjorts av sjöar i har man fått fram mycket alarmerande resultat. Mellan I 100 och 1 200 sjöar på över 10 ha har undersökts i länet. Av dessa sjöar har ungefär hälften ett pH-värde under 5.8. vilket innebär att de är biologiskt skadade. Det råder inget tvivel om att denna allvarliga situation är förorsakad av de stora svavelutsläppen från i huvudsak industriområdena i . Genom att registrera luftströmmar och genom analyser av olika slag kan man ganska väl avgöra varifrån svavel och kvävedioxider kommer. Civilingenjör vid höll ett föredrag vid I. V. L., där han redovisade resultat från forskningar på området (B. 416: 2). Enligt detta material är orsaken till av svavelnedfallet under det att förorsakas av att utsläpp i industriområden främst i förs med luftströmmarna hit och faller ned över . De länder som förorsakar det mesta svavelnedsläppet är enligt undersökning . Detta visar att vi som vi begränsar vårt eget svavelutsläpp måste ta internationella kontakter för att komma till rätta med problemet. Sådana kontakter har givetvis också tagits från svenska myndigheters sida. och konferenser har anordnats, men utan större framgång. Skälet till att de olika länderna visat ganska ringa förståelse för de problem vi har i är delvis begripligt. De olika länderna har själva inte samma omfattning på problemen då det i dessa länder är annan berggrund. Problemen får inte dessa ödesdigra effekter i sjöar och vattendrag. Ett sätt att skapa kännedom om förhållandet i och de mycket allvarliga skador som luftföroreningar förorsakar är att bjuda hit representanter för de länder som egentligen är ansvariga för huvudorsaken till skadorna. Dessa "studiegrupper skulle på platsen få ta del av föroreningseffekterna och få sakkunnig information av olika svenska myndighe 1979/80: 694 De skulle också genom besöket beredas möjlighet att få del av berörda innevånares reaktioner. Jag är övertygad om att våra gäster genom ett sådant besök skulle få en klarare bild av de ödesdigra effekter med bl. a. döda sjöar som fortsatta utsläpp kommer att innebära. Lämpligen bör representanter för myndigheter, berörda industrier, forskare och representanter för massmedia i respektive länder bjudas in för att på nära håll ta del av föroreningsproblemen. Med hänvisning till det anförda vill jag föreslå att begär att regeringen inbjuder representanter från industriländerna i till studiebesök och informationskonferenser i drabbade områden i exempelvis västra .
mot · G302696 · 1980-01-23 00:00:00 — 1979/80 696-704 om en större fiskehamn på Fisket på ostkusten och inte minst det öländska fisket har ökat. Många yngre fiskare har tillkommit och tillvaratagandet av de fiskemöjligheter som erbjuder har gjort att yrkesfiskarnas inkomster har ökat. Många har satsat på och kommer att investera i nya och större fiskebåtar. Detta i sin tur leder till att kraven på fiskehamnarnas storlek och standard ökar. På grund av de begränsningar för fiskets bedrivande som är rådande för svenska fiskare i , och , har ett stort antal fiskefartyg från andra kustområden sökt sig till fiskevatten öster om . Av den anledningen torde östra utgöra en naturlig landningsplats för fisket från betydande delar av . De rikliga fiskbestånden, framför allt sill/strömming och torsk, garanterar goda förutsättningar för fiskets bedrivande inom de berörda områdena. Med hänsyn till de höga bränslekostnader som drabbat även fiskeflottan, är det ytterst viktigt, att landningshamnarna ligger så nära fiskeplatserna som möjligt. Enligt förundersökningar föreligger det naturliga djupförhållanden för utbyggnad eller nybyggnad av en större fiskehamn inom mellersta delen av östra . Vad som därtill är ytterst viktigt är att till en sådan hamn kan lokaliseras olika slag av fiskberednings- och serviceanläggningar. Ur regionalpolitisk synpunkt vore detta mycket värdefullt, då ingår i stödområde, där statliga åtgärder bör insättas för att främja arbetsmarknadssituationen. Det kan vidare nämnas att i län och länets fiskenämnd enhälligt uttalat sig för att statligt stöd bör utgå till en större fiskehamn på . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att uttalar sig för att statsbidrag skall utgå till anläggande av en större fiskehamn på östra . 1 1979/80.
mot · G302697 · 1980-01-22 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till skogsvårdsstyrelserna Skogsvårdsstyrelsernas offentliga verksamhet har sin grund i uppgiften att utöva tillsyn över skogsvårdslagens efterlevnad. Skogsvårdslagen anger de minimikrav som samhället ställer på skogens skötsel och hushållning med skogstillgångarna. Arbetet med skogsvårdslagen är en av skogsvårdsstyrelsernas viktigaste arbetsuppgifter. /81 är det första hela budgetår som den nya skogspolitiken gäller. Därutöver kommer det allt större intresset för skogen som energiråvara och de problem som sammanhänger därmed att ställa stora krav på organisationens medverkan. Den nya skogsvårdslagen innebär att tillsynsverksamheten kommer att öka dels därför att statens och kyrkans skogar inordnas under skogsvårdslagen, dels därför att bl. a. röjningsplikt tillkommit. Med detta som bakgrund är det oacceptabelt att budgetpropositionen föreslår ett anslag till skogsvårdsstyrelserna som med . understiger det förra årets anslag. har f. ö. begärt en höjning av bidraget med 21 milj. kr. Med hänvisning till det anförda och med ändring i prop. 1979/80:100 föreslås att under bil. 13.D 2, Bidrag till skogsvårdsstyrelserna, beslutar anvisa ett med . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G302698 · 1980-01-23 00:00:00 — om inrättande av en industrins utjämningsfond Trots omfattande vetenskapliga studier är det inte möjligt att med säkerhet förutsäga en konjunkturutveckling. I vissa fall har utvecklingen varit starkt avvikande från prognoserna. Detta gäller både förutsägelserna i stort och vissa områden av näringslivet. För att motverka konjunktursvackorna har bl. a. använts vissa fondsystem t. ex. investeringsfonderna, miljöfonden, skogskontona m. fl. Dessa system har dock varit bundna till visst företag och icke haft en allmänutjämnande effekt. har en del företag kunnat ha mycket goda vinster, varvid frågan om hårdare beskattning av dessa vinster aktualiserats. En hårdare beskattning är dock endast en indragning av medel till staten som sedan på vanligt sätt gått in i budgeten. Å andra sidan har staten, i synnerhet , bistått företag med ekonomiska svårigheter med lån och bidrag. Det vore emellertid önskvärt att ett mera direkt och av näringslivet självt handlagt utjämningssystem med verkan på upprättades. Därför bör en industriutjämningsfond upprättas. Medel bör efter visst system tillföras fonden från företag med ovanligt höga vinster. bör bestå av nio (9) personer, tre (3) från arbetsgivarna, tre (3) från de anställda och tre (3) utsedda av regeringen. Lån och bidrag bör beviljas till företag som bedöms ha kommit i tillfälliga svårigheter men som på kan beräknas bli bärkraftiga. Kapital som tillförs eller som finns i fonderna bör inte beskattas. Eftersom det här skisserade förslaget fordrar omfattande utredningar, presenteras här endast idén till en industrins utjämningsfond. Med anledning av vad som sålunda anförts hemställs att hos regeringen anhåller att en utredning tillsätts med uppgift att utreda frågan om upprättandet av en industrins utjämningsfond.
mot · G302699 · 1980-01-23 00:00:00 — om en utvecklingsplan för svensk gummiindustri m. m. Den tillverkning av bildäck som förekommer i vårt land kontrolleras i hög grad av multinationella företag. Detta har också medfört att sysselsättningen i branschen varit osäker. Hot om nedläggning av de svenska fabrikerna har förekommit . Senast aktualiserades nedläggning av i och fabriker i och . I båda fallen har hot om nedläggning förekommit även tidigare. De anställda upplever otryggheten särskilt stor med tanke på att besluten träffas utanför landets gränser. Företagsledningarnas agerande har också varit utmanande. Hög frånvaro har sålunda angetts vara en orsak till bristande lönsamhet. Man har sökt skjuta över skulden på de anställda. När det gäller i är det uppenbart att företaget inte är villigt att göra nödvändiga investeringar. En nedsliten fabrik och allvarliga brister i arbetsmiljön blir följden. Här behövs massiva investeringar som det multinationella företaget uppenbarligen inte är berett att göra. I berörs ca 900 anställda av hotet och i och ca 1 000 personer. I båda fallen rör det sig om bygder med förut svåra sysselsättningsproblem. Berörda kommuner skulle drabbas hårt. Det förhållandet att inga beslut träffats om nedläggning av företagen innebär inte att hotet är undanröjt. En nedläggning av tillverkningen av bildäck vid dessa båda företag skulle också göra ännu mer beroende av import på detta område. har påtalat att om och lägger ner sin tillverkning i , skulle detta öppna vägen för en ökad lågprisimport. Det finns de som hävdar att däckbranschen står inför en tekokris. Situationen motiverar en utvecklingsplan försvensk gummiindustri. Nödvändiga åtgärder i en sådan utvecklingsplan är: - nationalisering av och , - statliga investeringar i de berörda företagen så att produktionen kan fortsätta och sysselsättningen tryggas för de anställda. De multinationella företagen har hämtat vinster på verksamheten i vårt land. har de vägrat göra erforderliga investeringar. Detta bör beaktas vid en nationalisering och de ekonomiska överenskommelser som därvid skall träffas. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen begär en utvecklingsplan för svensk gummiindustri i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att uttalar sig för en nationalisering av och fabriker i .
mot · G302702 · 1980-01-23 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag för främjande av landsbygdens elektrifiering I budgetpropositionen 1979/80:100 bil. 17, s. 224 föreslår regeringen att anslaget Främjande av landsbygdens elektrifiering tillförs 4,5 milj. kr. för /81. Av detta belopp är 2 milj. kr. avsedda för upprustning av nedslitna och oräntabla elnät i samband med att de övertas av lokala och kommunala företag. Regeringens förslag är en betydande nedskärning jämfört med statens industriverks anslagsyrkanden om 10 milj. kr. för /81. antog vissa riktlinjer som skulle ligga till grund för det fortsatta arbetet med eldistributionens rationalisering. Dessa riktlinjer bygger på att strukturförändringen skall fortgå på frivillig väg med vissa statliga stödåtgärder. framhöll (NU 1978/79:60) att bidrag avses kunna utgå till svaga lokala och kommunala företag som har tagit över eller står i begrepp att ta över dåliga företag. Dåvarande regeringen föreslog i budgetpropositionen (1978/79:100) ett anslag av 7 milj. kr. för /80. hemställde emellertid att skulle öka anslaget med 1 milj. kr. till 8 milj. kr. beslutade i enlighet med utskottets förslag. hemställan om ökning av anslaget visar att utskottet funnit det angeläget att struktur- och upprustningsarbetet för landsbygdens eldistribution fortsätter. Att behov av sådana insatser alltjämt föreligger visar utförda undersökningar. Ett stort antal landsbygdsdistributörer har inte ekonomiska resurser att göra erforderliga avsättningar för underhåll och förnyelse av sina elnät. Kostnaden för den återstående upprustningen beräknas av industriverket till ca 200 milj. kr. hade verket inneliggande ansökningar på 76 milj. kr. Av erfarenhet vet man att energiförlusterna i nedslitna och underdimensionerade eldistributionsanläggningar ofta kan uppgå till , vilket är mer än dubbelt så högt som för en normal anläggning. Från energihushållningssynpunkt är det därför angeläget att erforderliga nätupprustningar genomförs. Upprustningarna torde i de flesta fall endast komma till utförande med statligt stöd. I budgetpropositionen föreslås att anslaget E 6, Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m., tillförs 225 milj. kr. för /81. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att till främjande av landsbygdens elektrifiering för /81 anvisa ett reservationsanslag av 10 milj. kr. och att ökningen med 5,5 milj. kr. tas ur anslaget för energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. () () () () () ()
mot · G302703 · 1980-01-22 00:00:00 — om en träförädlingsindustri i västra delarna av kommun Den negativa befolkningsutvecklingen drabbar som bekant i hög grad inland. I kommun finns relativt välutvecklade orter i de västra delarna av kommunen: det gäller , och . Tillsammans har dessa orter (församlingar) förlorat av sitt befolkningsunderlag . Orterna är belägna i närheten av betydande skogsområden och har en naturlig funktion som basorter för skogsbruket. En fortsatt folkminskning, som då drabbar i första hand de yngre åldersgrupperna, leder till framtida problem då det gäller skogsbruket. Det är dock inte möjligt att tänka sig ett näringsliv baserat på uteslutande skogsbruk. Det är därför nödvändigt att satsa på ett mera differentierat näringsliv. Självfallet måste här bli fråga om att skapa småföretag eller medelstora företag, varför de intentioner som uttrycks i budgetpropositionen beträffande de små och medelstora företagen kan förverkligas på berörda orter. Med tanke på att det i området redan finns etablerade moderna sågverk (t. ex. Tågsjöberg och ) är det naturligt med industri för vidareförädling av trä i olika former. Intresset för sågning är växande i landet och träforskningen har via t. ex. träteknisk utvecklingsenhet i fått ökade medel till sitt förfogande. Det finns anledning att se optimistiskt när det gäller träförädling, efter hand som träet återvinner sin marknad vad gäller en rad produkter. Med hänvisning till det anförda föreslås att hemställer hos regeringen att utreda frågan om en samhällsägd träförädlingsindustri till i motionen nämnda område av kommun.
mot · G302706 · 1980-01-23 00:00:00 — om en forsknings- och utbildningsstation vid rikssågverksskolan i Sågverksindustrin i , som svarar för av landets nettoexportinkomster, har behov av ett intensifierat forsknings- och utvecklingsarbete för att ge konkurrenskraft . Inte minst den knappa tillgången på skogsråvara kräver ett maximalt utnyttjande av tillgänglig råvara. Möjligheterna till en ökad bearbetning och förädling av skogsråvaran skulle positivt påverka sysselsättningen, vilket vore av mycket stor betydelse i skogslänen, inte minst i . Rikssågverksskolan i , som är en utbildningsmässig tyngdpunkt för sågverksindustrin i landet, har möjlighet att ge utbildning till alla yrkeskategorier inom branschen. Skolan är utrustad med en modern maskinpark, och anläggningen är från början konstruerad med tanke på forsknings- och utvecklingsarbete. Ett sådant samarbete har också inletts med högskolan i , som i sitt utvecklingsprogram har prioriterat utbyggnaden av den tekniska sektorn. stöder helt tanken på en forsknings- och utbildningsstation vid rikssågverksskolan i . Det lämpliga geografiska läget i ett län med sågverkstraditioner, tillgången till personella och tekniska resurser samt närheten till högskolan i talar för att en sådan station skulle bli ett nödvändigt och gott komplement till de tidigare planerade forsknings- och utbildningsenheterna i , och . Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att en forsknings- och utvecklingsstation inrättas vid rikssågverksskolan i . () ()