mot · G3021011 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1011 av m. fl. har bostadskostnaderna stigit snabbare än priserna i allmänhet. Detta konstaterar bostadsministern i årets budgetproposition (bil.16 s. 53). En väsentlig orsak till den ogynnsamma hyresutvecklingen anges vara de kraftigt ökade bränslekostnaderna. Dessutom har hyreshöjningarna på grund av den långsamma inkomstutvecklingen inneburit att bostadskostnaden kommit att ta en allt större del av hushållens konsumtionsutrymme i anspråk. Kraftigt förbättrade bostadsbidrag är därför nödvändiga för att ge barnfamiljer, låginkomsttagare och övriga samhällsgrupper med stor försörjningsbörda möjligheter att behålla en god bostad och även efterfråga en bättre. De skillnader i hushållens bostadsstandard som finns löses emellertid inte endast genom ökade bostadsbidrag utan kanske främst genom en förändrad bostadspolitik. kommunisterna har , bl. a. genom förslag i , visat hur en sådan bostadspolitik skall utformas. Även lämnar vi i särskild motion förslag om bostadspolitikens inriktning och uppläggning. I avvaktan på att denna politik genomförs är det emellertid nödvändigt att åstadkomma olika förbättringar av bostadsbidragen. Även om regeringen i budgetpropositionen (bil. 16 s. 80-90) föreslår vissa förbättringar i bostadsbidragssystemet, måste vi konstatera att många hushåll med låga inkomster kommer att få stora försämringar, om regeringens förslag om bostadsbidragens utformning för genomförs. Nedan föreslår vi därför en rad förändringar i förhållande till regeringens förslag. Statskommunalt bostadsbidrag (SKBB) utgår inom vissa hyresgränser. Den nedre hyresgränsen - f. n. i bostadskostnad - är gemensam för samtliga bidragstagare. Den övre hyresgränsen varierar med familjens storlek. I budgetpropositionen föreslås att den nedre hyresgränsen höjs från . Detta innebär att borgerliga regeringar föreslagit höjning av denna gräns. Vi har tidigare alltid motsatt oss en sådan höjning och gör så även . Isolerat innebär höjningen att de som har bostadskostnader under den nedre hyresgränsen får ett minskat bostadsbidrag med . En höjning av gränsen får negativa konsekvenser främst för hushåll med relativt låga hyror och ofta mycket små 1 1979/80. Det är beklagligt att regeringen år låter dem som har de lägsta inkomsterna drabbas hårdast av dess felaktiga ekonomiska politik. Vi motsätter oss alltså nu liksom tidigare en höjning av den nedre hyresgränsen. Gränsen bör bibehållas vid . De övre hyresgränserna varierar med familjens storlek. I regeringsförslaget föreslås att dessa gränser höjs med för . Denna höjning är enligt vår mening otillräcklig. Hyreshöjningarna kommer troligen att bli mycket kraftiga under det närmaste året, bl. a. beroende på de oljeprisökningar som kommit under hösten och vintern 1979-1980. Den höjning av de övre hyresgränserna som regeringen föreslår är alltså inte tillräcklig för att ge barnfamiljerna ett reellt förbättrat bostadsstöd. Av anslagsframställning framgår att drygt hälften av barnfamiljerna hade bostadsutgifter som översteg gällande övre hyresgränser, andelen var högst för hushåll med 2 barn (). Även om hänsyn tas till de justeringar som skett är de övre hyresgränserna både för barnfamiljer och för hushåll utan barn alltför låga. har återigen föreslagit att de övre hyresgränserna differentieras för varje barn upp t. o. m. 5 barn och inte som är desamma för 1- och 2-barnsfamiljer resp. för 3- och 4-barnsfamiljer. Genom en differentiering per barn uppnås en bättre överensstämmelse mellan faktiska bostadsutgifter och familjernas utrymmes- och bostadsbehov. Vi föreslår att de övre hyresgränserna differentieras och utformas enligt förslag fr. o. m. . Detta innebär följande övre hyresgränser. Övre hyresgränser, kr. Hushåll med 1 barn Hushåll med 2 barn Hushåll med 3 barn Hushåll med 4 barn Hushåll med 5 eller flera barn Enligt nuvarande regler minskas bostadsbidraget till barnfamiljer av den bidragsgrundande inkomsten mellan . och av inkomsten . För hushåll utan barn minskar bostadsbidraget av den bidragsgrundande inkomsten mellan . I budgetpropositionen föreslås inga höjningar av inkomstgränserna. Däremot föreslås att den nedre inkomstgränsen sänks från . för ensamstående med barn. har antalet bidragstagare minskat med ca 30 000. En undersökning visar att antalet bidragstagare sjunkit ytterligare och då uppgick till ca 502 000, varav 412 000 var familjer med barn och ca 90 000 var hushåll utan barn. En starkt bidragande orsak till att antalet bidragstagare minskar är att den nedre inkomstgränsen höjts i alltför långsam takt och inte motsvarat löneökningarna. Att mot bakgrund av dessa omständigheter inte föreslå några uppjusteringar av inkomstgränserna är ytterligare ett bevis på regeringens ovilja att medverka till att hushåll med låga inkomster får bostadsbidrag som bättre än f. n. täcker hushållens ökade bostadskostnader. Det är närmast otroligt att regeringen inte nöjer sig med att föreslå att inkomstgränsen för ensamstående med barn åtminstone skall vara oförändrad utan föreslår att gränsen för denna grupp skall sänkas från . till , något som isolerat innebär att bostadsbidraget minskar med . Att låta denna grupp - som ofta har låga inkomster och stor försörjningsbörda - få minskade bostadsbidrag är ytterligare ett bevis på att regeringen inte har en tanke på att medborgarna solidariskt måste ta på sig ökade kostnader, så att hushåll som redan har det svårt ekonomiskt kan få samhällets stöd. Vi avvisar bestämt regeringens förslag om sänkta eller oförändrade inkomstgränser. Enligt vår uppfattning bör i stället inkomstgränserna höjas för samtliga grupper enligt följande. Den nedre inkomstgränsen bör höjas med . för hushåll med barn och med . för hushåll utan barn. Den övre inkomstgränsen bör höjas med . Våra förslag innebär ett väsentligt bättre bostadsstöd för den stora gruppen bidragsberättigade. Dessa höjningar föreslog vi i vår motion om förbättrade bostadsbidrag. Genom våra ovan redovisade förslag kommer de maximala bostadsbidragen att utgå enligt följande: Tabell 2 Maximalt utgående bostadsbidrag kr. Enligt nu Enligt förslag Enligt förslag gällande regler i budget- i denna motion Hushåll med 1 barn Hushåll med 2 barn Hushåll med 3 barn Hushåll med 4 barn Hushåll med 5 barn För varje ytterligare barn Som framgår av tabell 2 är ökningarna störst för hushåll utan barn samt för hushåll med 2 barn eller 4 barn, beroende på differentieringen per barn. Det är också för dessa grupper som anpassningen av bidragen till bostadskostnaderna varit sämst. Kostnadsökningen för våra förslag för nästa budgetår har vi beräknat till 287 milj. kr. De ändringar som föreslås bör träda i kraft har kommunisterna fört fram förslag bl. a. om att åldersgränsen för rätt till eget statskommunalt bostadsbidrag för hushåll utan barn skall sänkas från till samt att åldersgränsen för barn sätts så, att barn kan få medräknas som bostadsbidragsberättigade när bidraget beräknas. F. n. får endast barn medräknas. Vi har inte ändrat uppfattning i dessa frågor, men eftersom de behandlas i den kommitté - bostadsbidragskommittén - som tillkallades avstår vi från att nu åter föra fram yrkanden om ändring av dessa åldersgränser. Utredningsarbetet får avvaktas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar a) att den nedre hyresgränsen bibehålls vid . b) att följande övre hyresgränser skall gälla: för ensamstående utan barn . , för makar utan barn . , för hushåll med 1 barn . , för hushåll med 2 barn . , för hushåll med 3 barn . , för hushåll med 4 barn . och för hushåll med 5 eller flera barn . c) att den nedre inkomstgränsen höjs med . för barnfamiljer och med . för hushåll utan barn, d) att den övre inkomstgränsen höjs med , 2. att under B 7. Bostadsbidrag m. m. 16) för /81 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av 1 . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)