ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G302653 · 1980-01-22 00:00:00 — Motion 1979/80: 653 av m. fl. om invandrarprogrammen i TV är ett invandrarland. På har vår befolkningsstruktur starkt förändrats, och invandrarna utgör nu ca en miljon människor, om man dit även hänför barn till personer, som invandrat till vårt land. Denna ändrade befolkningssammansättning innebär helt naturligt en rad nya uppgifter. Vi möter emellanåt ett växande motstånd mot invandringen. Det finns de som anser att invandrarna kommer till och "tar våra jobb". Vi har dock, vilket är fastlagt , en reglerad invandring, som emellertid tyvärr kringgås på illegala vägar. För att undvika att det i skapas motsättningar mellan den inhemska befolkningen och olika invandrargrupper är det nödvändigt att öka förståelsen för vad invandrarna betytt och betyder inom svenskt näringsliv, på kulturområdet och inom andra sektorer av vårt samhälle. På begäran av statens invandrarverk anvisas därför i budgetpropositionen /81 särskilda medel till projektet "invandrarkunskap till svenskar. Detta är att hälsa med tillfredsställelse. Med begränsade insatser borde det emellertid vara möjligt att göra än mera. 1 TV sänds många program till de stora invandrargrupperna. a. finskspråkiga program såsom framgår av nedanstående klipp ur tidskriften i Radio/TV. 10.1511.15 Finskspråkiga program: 10.15 Lasten TV: Kovni Mortin Körn, joka ei tahtonut nukkua Yöllä nukkuvat äiti, isa ja lapset, mutta MörrinKörripä ei tahdokaan nukkua. Hän noussee silloin ylös ja alkaa leikiä... : Clownen Mörrin Körri som inte ville sova 10.25 TV-teaateri: Vuosisadan rakkaustarina 1978 julkaistu runokokoelma Vuosisadan rakkaustarina on muuan 70-luvun huomatuimmista kirjallisista tuotteista. puheenomaiset runot muodostavat ohjelman tiiviin monologisarjan. Naisen peittelemätön suoraan elämäntilanteista nouseva puheenvuoro on samalia syytös ja puolustus, taisteluhuuto välinpitämättömyytä ja turtuneita ihmissuhteita vastaaan. Vaikkakin runot ovat luonteeltaan varsin omakohteisia, välittyy niistä yleispätevä sanoma, joka ulottuu paljon kauemmaksi kuin pelkkä itsetutkiskelu. TV-teater: Århundradets kärlekssaga 11.0011.15 Jyväakylän ajot Ohjelmassa seurataan Jyvaskylän ajojen voittajaa valmisteluista, rengastesteistä ja harjoittelusta aina itse ajoihin ja voitonjuhlaan asti. Det skulle utan tvivel vara av intresse även för icke finskspråkiga läsare att i svensk översättning få ta del av vad programmen innehåller. Det skulle också - och i än högre grad - vara värdefullt, om invandrarprogrammen i TV genomgående försågs med svensk text. så att programmen kunde följas även av svenskar som inte behärskar invandrarspråket i fråga. TV skulle därigenom kunna bidra till att öka intresset och förståelsen för den stora grupp som invandrarna utgör i vår befolkning. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att regeringen i avtalet med /TV bör verka för att programmannonseringen i Röster i Radio/TV även görs på svenska samt att invandrarprogrammen i TV förses med svensk text. () () PER STENMARCK (m) ()
mot · G302656 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80: 656 av och om förbud mot polishämtning av grundskoleelev I 39 § skollagen stadgas bl. a.: Fullgör skolpliktig elev i ej sin skolgång eller deltager skolpliktigt barn, vars skolgång uppskjutits, ej i förskola och beror underlåtenheten på tredska av föräldrarna, äger länsskolnämnden vid vite förelägga föräldrarna att hålla barnet i skolan eller förskolan. Beslut härom går i verkställighet utan hinder av besvär. Följes ej föreläggandet, må nämnden utdöma vitet. Detta må ej förvandlas till frihetsstraff. Har åtgärd enligt första stycket ej åsyftad verkan eller äro eljest synnerliga skäl därtill, äger länsskolnämnden förordna, att elev i skall hämtas till skolan med biträde av polismyndighet. Beslut härom går i verkställighet utan hinder av besvär. Vi vill ifrågasätta lämpligheten av att polis hämtar ett skolpliktigt barn som ej infinner sig i skolan. Polishämtningen kan ge barnet chockartade upplevelser och kan skada det . En polishämtning innebär också onödigt stor uppmärksamhet kring fallet. Det bör ej heller vara nödvändigt att länsskolnämnden tar över beslutsfattandet i sådana här ärenden. Den nuvarande har själv helt säkert resurser att hämta en elev som inte infinner sig till skolan. Detta bör kunna ske genom psykolog, skolkurator, skolsköterska m.fl., ev. med bistånd för barnavårdande myndighet. Med anledning av vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär en ändring av 39 § i skollagen i syfte att undanröja bestämmelsen om hämtning av skolpliktig elev till genom biträde av polismyndighet.
mot · G302657 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80:657 av m. fl. om lokalisering till av en särskild högskoleenhet Genom riksdagsbeslut i anledning av propositionen 1976/77: 59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. tillskapades en högskoleorganisation med ett antal högskoleenheter, vilka var för sig innehöll flera institutioner eller skolor. För högskoleregion beslöts sålunda att sammanlagt åtta olika enheter skulle ingå i . Flera av dessa utbildningsenheter är lokaliserade till . Många av dem har ett utbildningsinnehåll där ett entydigt samband med annan utbildning inom regionen ej finns. Redan vid remissbehandlingen av organisationsförslaget förordade i att en fristående högskoleenhet borde bildas i . Erfarenheterna av den nya högskoleorganisationen har visat att den mycket stora enhet som i utgör inte fungerar tillfredsställande sett ur lärarutbildningens synpunkt. Lärarutbildningarna i saknar t. ex. representant i universitetsstyrelsen och dess beredande organ, och detta har medfört att lärarutbildningens särart ej beaktas i tillräcklig omfattning och att identiteten försvinner i den större enheten. 1 en framställning till utbildningsutskottet från elevkårerna och de fackliga organisationerna. TCO-S och LO, som är verksamma inom lärarutbildning och utbildningsforskning i , har den bestämda meningen framförts att "en högskola för lärarutbildning förlagd till vore den bästa lösningen för att utveckla den positiva syn på lärarutbildningen som regering och riksdag gett uttryck för". I propositionen 1976/77:59 förutsattes att indelning i högskoleenheter och gränsdragning mellan enheter skulle kunna omprövas för mot bakgrund av vunna erfarenheter. En sådan omprövning bör också kunne ske för andra högskoleregioner. Det finns starka skäl för att undersöka om inom en uppdelning bör ske så att utbildningsenheterna i med pedagogisk eller kulturell inriktning sammanförs till en särskild fristående högskoleenhet med egen högskolestyrelse. En sådan uppdelning skulle ge en smidigare organisation och också ett ökat elevinflytande. Det finns erfarenheter av den gällande organisationen. Detta bör vara tillräckligt som underlag för en utvärdering. En sådan bör därför nu påbörjas. 1979/80: 657 Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om en särskild högskoleenhet i . () () PER STENMARCK (m)
mot · G302658 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80:658 av m. fl. om intagningen till högskoleutbildning Bestämmelserna för intagning till eftergymnsial utbildning är under diskussion. En omarbetning av intagningsbestämmelserna synes ofrånkomlig eftersom det nu gällande systemet är svåröverskådligt och av många upplevs som orättvist och godtyckligt. De omarbetningar som pågår för att yngre studerande ej skall missgynnas är positiva. Men ytterligare förändringar måste vidtas. Både för den enskilde och för samhället är det viktigt att intagningssystemet är så utformat att de som antagits till studier har rimliga förutsättningar för studieframgång. Goda förkunskaper och visat intresse för ett visst ämne, redovisat genom ett högt betyg eller genom särskild specifik arbetslivserfarenhet, bör därför premieras vid intagning. Så sker redan inom vissa sektorer av utbildningsväsendet, t. ex. och gymnastik- och med gott resultat. För att i görligaste mån stimulera till studier, undvika framtida studiebesvikelser, premiera specialintressen och upprätthålla undervisningens standard vid universiteten och högskolorna bör goda kunskaper och färdigheter i linjespecifika ämnen därför ges stor betydelse vid intagning till högre studier. Sådana kunskaper kan dels vara teoretiska kunskaper inom vissa ämnen, dels praktiska kunskaper förvärvade genom arbetslivserfarenhet inom ett studierna nära liggande område. T. ex. vid antagning till tandläkarhögskola bör tandteknikerutbildning och praktisk verksamhet inom tandteknikeryrket ges högre meritvärde än arbetslivserfarenhet som ej har anknytning till den kommande utbildningen. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en revidering av gällande intagningsbestämmelser för högskolestudier bör ske så att kunskaper och färdigheter i linjespecifika ämnen ges ökat meritvärde vid intagning. HANS NYHAGE (m) () () ()
mot · G302663 · 1980-01-22 00:00:00 — Motion 1979/80: 663 om hemspråklärares m. fl. Grundregeln för lärares behörighet till tjänst som skolledare (rektor eller studierektor) är att läraren skall vara "behörig till ordinarie tjänst som lärare vid skolform som ingår i rektors arbetsområde". Denna regel tar inte hänsyn till att det inrättats ett antal nya lärarkategorier, för vilka det ännu inte inrättats några ordinarie tjänster. Detta gäller lärarkategorierna 2023 (dvs. maskinskrivning, hemspråk och vissa s. k. kombinationstjänster). Speciellt hårt har detta drabbat hemspråklärarna. Antalet elever i behov av hemspråkundervisning ökar snabbt, och allt fler hemspråklärare anställs i kommunerna. Detta har lett till att allt fler kommuner inrättar särskilda skolledartjänster för att administrera detta mycket arbetskrävande område. Konsekvensen av skolförordningens ovan refererade behörighetsbestämmelser har blivit att välutbildade och erfarna hemspråklärare förklaras obehöriga att söka dessa skolledartjänster, medan exempelvis en nyutexaminerad ämneslärare utan någon erfarenhet av hemspråkundervisning är behörig. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av skolförordningens 12 kap. 6 S så att lärarkategorierna 20-23 blir behöriga till tjänst som extra ordinarie resp. ordinarie lärare vid skolform som ingår i rektors arbetsområde. () PER STENMARCK (m)
mot · G302664 · 1980-01-22 00:00:00 — Motion 1979/80:664 av om behörigheten för talpedagogutbildning Enligt gällande behörighetsvillkor kan utbildade musiklärare ej söka talpedagogutbildning. Det är rimligt att vidga tillträdesmöjligheterna sa att lärare som är behörig till ordinarie tjänst som lärare i musik eller lärare som genomgått utbildning i musik och annat ämne i kombinationen musik och svenska anses behörig för tillträde till talpedagogutbildning. Åberopande det anförda hemställs att uttalar att behörighetsvillkoren för tillträde till talpedagogutbildning vidgas på sätt som angetts i motionen.
mot · G302665 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80: 665 om utvidgning av försöksverksamheten med särskilda samordnade gymnasieskolor Sedan indelningen av riket i gymnasieregioner (g-regioner) gjordes har betydande förändringar skett beträffande befolkningsunderlag. näringsgrens- och yrkesstrukturer. Den gymnasiala utbildningen är i huvudsak samlad till s. k. g-orter. Emellertid godkände en ny modell för gymnasieutbildning, nämligen den särskilda samordnade gymnasieskolan SSG, varvid gymnasiestudier på mindre orter med begränsat elevunderlag möjliggjordes. erhöll uppdraget att inkomma med förslag till bestämmelser rörande den fortsatta försöksverksamheten med gymnasial utbildning i glesbygd, i detta förslag bearbetades ytterligare SSG-timplanen i avsikt att åtstadkomma en fullgod gymnasieskolutbildning även vid ett elevunderlag om minst 150 16-åringar. Försöksverksamheten med gymnasieskola i glesbygd benämnes alltsedan år 1975 SSG-B. Denna har begränsats till orter, som tidigare bedrivit gymnasial utbildning i form av korrespondens- eller glesbygdsgymnasier. Etablering av SSG-B utanför denna krets av orter har inte varit aktuell. Följande kommuner har försöksverksamhet: . , , och . Det är alltså i huvudsak orter med nordlig belägenhet. Den bedrivna försöksverksamheten har visat, att det är organisatoriskt möjligt att skapa gymnasial utbildning med ett tillfredställande utbud av studievägar, även om elevunderlaget är litet. I gymnasieskolplaneringen har de regionalpolitiska bedömningarna kommit att tillmätas större värde . har i föreskrifter och riktlinjer för regionalpolitiken i uttalat, att , bestående av kommunerna . skall ses som ett prioriterat område i fråga om olika insatser. Denna del av uppvisar en ogynnsam utveckling av befolkningssituationen och antalet arbetstillfällen, varför en rad åtgärder krävs för att häva den negativa utvecklingen. Skolans roll har i detta sammanhang kommit att accentueras. Vid en bedömning mot bakgrund av regionalpolitiska effekter bör därför ett nytt synsätt tillämpas. Den vuxenutbildningen i sydöstra länsdelen har en omfattning som inte når upp till riksgenomsnittets. Om gymnasial utbildning kan etablerats, skulle även Komvux positivt påverkas av allt att döma. Härutöver torde möjligheter föreligga att knyta an till arbetsmarknadsutbildningen för att totalt underlätta organiserandet av lärartjänster i Mot 1979/80:665 en eventuell framtida gymnasieskola. Enligt en helt färsk utredning angående gymnasial utbildning i skulle en gymnasieskola av nämnd försökstyp kunna lokaliseras till var oeh en av orterna Kisa, och , dvs. medan tidigare redan löst sina gymnasieproblem tillsammans med . Några negativa effekter pa nuvarande g-orter skulle länet ej vidkännas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en utökning av pågående försöksverksamhet med SSG-B må ske genom etablering av densamma även i sydöstra länsdel, nämligen kommunerna .
mot · G302666 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80: 666 av och tiard om obligatorisk ANT-undervisning för lärare Familjen och hemmet har en central roll, då det gäller att bekämpa sociala problem och social utslagning på ett tidigt stadium. Detta gäller också beträffande de ungas inställning till alkoholbruk. Emellertid har familjerna alltmer kommit att sakna samhällets stöd i sin fostran, och ansvaret för alkoholupplysnignen har alltmer lagts över på samhället direkt eller på ideella organisationer. alkoholpolitiska beslut har också inneburit en ökad satsning på upplysning och information i skolan samt inom arbets- och föreningsliv angående alkoholens skadeverkningar. Även forskningen kring alkohol har fått ökat stöd. Trots detta har en ganska kraftig ökning av alkoholskadorna kunnat konstateras. Antalet förtida dödsfall till följd av alkoholmissbruk uppskattas till 4 000-5 000 i . Skrämmande höga siffror för alkoholrelaterade olycksfall och skador uppvisas ävenså. av de besökande på de medicinska, kirurgiska och psykiatriska akutmottagningarna bedöms direkt eller indirekt ha sökt läkare på grund av alkoholmissbruk. En tragisk utveckling utgör det ökande antalet nyfödda barn med grava missbildningar, orsakade av moderns alkoholmissbruk. Man har också konstaterat, att de svåra skadorna uppträder i allt yngre åldrar gentemot tidigare. Grava alkoholskador noteras redan hos många 20-åringar. Antalet missbrukare ökar, och missbruket sprider sig till yngre grupper, där de unga kvinnorna utgör ett nytt och påfallande klientel. Det föreligger risk för att allt fler alkoholskador kommer att uppträda framöver även hos kvinnorna. De förändringar som skett i ungdomens levnadsvanor och livsstil, liksom det oberoende som de unga erhållit gentemot hemmet, dess tradition och livsmönster, vartill det moderna samhället medverkat, torde vara några av orsakerna bakom ungdomens ökande alkoholmissbruk. Det långsiktiga arbetet med att bekämpa ett tilltagande alkoholmissbruk hos den unga generationen borde därför intensifieras ytterligare i skolorna och undervisningen redan på lågstadiet och fortlöpande följas upp i högre stadier. Det borde därför vara en självklarhet, att alla tjänstgörande lärare hade breda och väl grundade kunskaper i ämnet. Detta skulle kunna åstadkommas, om den s. k., ANT-undervisningen (Alkohol, Narkotika. Tobak) gjordes obligatorisk i lärarutbildningen. Ungdomens främsta fostrare borde vara de första att delges denna värdefulla kunskap. 1979/80: 666 Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en obligatorisk ANT-under visning i lärarutbildningen införs. () ()
mot · G302667 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80: 667 av Per Stenmarck och om behörighet för lärare från övriga nordiska länder Många svenska kommuner har stora svårigheter att tillgodose sina behov av lärare. Allt fler obehöriga lärare utan vare sig pedagogisk eller ämnesteoretisk utbildning måste anställas. finns det i ett stort antal lärare med utländsk lärarutbildning, vilka inte betraktas som behöriga och som därför endast kan få tillfälliga, tidsbegränsade vikariat med betydligt lägre lön än svenska lärare. Det är ett väldigt resursslöseri av det svenska samhället att inte utnyttja denna, oftast välutbildade och kompetenta lärargrupp, i större omfattning i det svenska utbildningsväsendet. Som ett första steg bör lärare som utbildats i våra nordiska grannländer likställas med svenska lärare. Därefter bör utreda möjligheterna att arrangera behörighetsgivande kurser även för lärare från andra länder. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att anhåller att regeringen fastställer att lärarutbildning i övriga nordiska länder i behörighetshänseende jämställs med svensk utbildning. 2. att hos regeringen begär utredning om möjligheterna att genomföra behörighetsgivande kurser för lärare med annan utländsk utbildning. PER STENMARCK (m) ()
mot · G302669 · 1980-01-22 00:00:00 — 1979/80:669 av m. fl. om grundutbildning m. in. I finns många nationaliteter representerade. Invandrare som kommer till måste få möjlighet att lära sig det svenska språket på ett tillfredsställande sätt. om de skall ha möjlighet att fungera på ett jämlikt sätt i samhället. F. n. bedrivs svenskundervisningen dels inom AMUverksamheten, dels i bildningsförbundens regi. Undervisningen lider fortfarande av stora brister, av vilka det lilla antalet undervisningstimmar som tillkommer var och en förmodligen är den största. Det finns ännu ingen adekvat utbildning för lärare i svenska såsom främmande språk, förutom en 20-poängs YRK-kurs i svenska för invandrarundervisning. har därför konstruerat kompetenskrav, som måste uppfyllas för att erhålla anställning som extra ordinarie eller extra lärare, vilket innebär möjlighet till tillsvidareförordnande. De uppställda kompetenskraven har emellertid knappast någon relevans för den undervisning det är fråga om. Det är också så att en stor andel av de lärare som arbetar med invandrarundervisning inom arbetsmarknadsutbildningen inte uppfyller kompetenskraven och därför är anställda på visstidsförordnande. Därmed saknar de helt anställningstrygghet. Somliga arbetar kvar under liera år trots detta, medan andra tar första bästa tillfälle att skaffa sig en annan anställning. Båda förhållandena är lika otillfredsställande. För det första strider det klart mot de principer för anställningstrygghet som har ställt sig bakom och mot att en löntagargrupp hålls i ständig ovisshet om han/hon får behålla sitt arbete. För det andra leder det till onormal personalomsättning. vilket måste betraktas som helt oacceptabelt inom undervisning där det saknas adekvat utbildning och där de enskilda lärarna själva måste, i samarbete med sina elever, finna former och innehåll i undervisningen som tillgodoser elevernas behov. Det är nödvändigt att lärare i svenska som främmande språk får samma möjligheter som andra lärare att genomgå en grundutbildning för sin verksamhet. Hur en sådan utbildning bör utformas bör rimligen bli föremål för ett samarbete mellan kursansvarig myndighet. De invandrarlärare som saknar formell kompetens och därför tjänstgör på visstidsförordnande bör beredas möjlighet att med full lön genomgå en tillrättalagd (med hänsyn till deras erfarenhet) kompetensgivande utbildning. 1979/80:669 2 Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om åtgärder för att inrätta en grundutbildning för lärare i svenska som främmande språk med samhällsorientering för vuxna. 2. att riksdager hos regeringen hemställer om att åtgärder bör vidtas för att inrätta en särskild behörighetsgivande utbildning för invandrarlärare som tjänstgör på visstidsförordnande samt bereda dessa möjlighet att genomgå utbildningen med oavkortad lön. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G302671 · 1980-01-22 00:00:00 — Motion 1979/80: 671 av och om en ambulerande bilbesiktning För människor, som har lång väg till bilbesiktningsorten (t. ex. och mer) kan den lagstadgade bilbesiktningen innebära onödigt stora kostnader i form av inkomstbortfall och dyra drivmedelskostnader. En enskild person, med exempelvis 10-20 mils färdväg till bilbesiktningsorten, får en kostnad på . enbart för reskostnader och bilbesiktningsavgift. Då är inte inkomstbortfallet inräknat. Inte minst gäller detta åkerinäringen. För vore en placering av ambulerande besiktningsstationer lämpliga i exempelvis och . Ur rättvise-, service- och energisparsynpunkt bör alltså enligt vår mening möjlighet till ambulerande bilbesiktning utredas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar anhålla att regeringen låter utreda möjligheterna till en ambulerande och därmed decentraliserad bilbesiktning. () ()
mot · G302672 · 1980-01-22 00:00:00 — 1979/80: 672 av m. fl. om bemanningen av fyrplatser , då det fanns ett sextiotal bemannade fyrplatser vid våra kuster, har genomförts en omfattande nedläggning och avbemanning av våra fyrplatser. Enligt planer kommer den pågående automatiseringen att vara i princip fullbordad . Man kan naturligtvis inte förmena att rationalisera sin drift av fyrarna. Verket arbetar i samma ansträngda resursläge som andra statliga verksamheter. Genom att automatisera fyrarna kan man sänka kostnaderna, som fyrarnas huvudsakliga uppgifter i sjöfartens tjänst med fjärrkontroll. Klart är emellertid att fyrvaktarna pä många håll haft väsentliga uppgifter på andra områden. , naturvården, vädertjänsten, polisväsendet, tullen och försvaret har regelmässigt anlitat fyrpersonalen vid våra bemannade fyrar. För kustfisket har fyrvaktarna varit till ovärderlig hjälp. Automatiseringen av våra fyrar har bemötts med stort missnöje från myndigheter och lokalbefolkning i de berörda områdena. På Hanö fyr kommer i fortsättningen endast att finnas bemanning för fullföljande av väderobservationer samt tekniskt underhåll. De för lokalbefolkningen betydelsefulla serviceuppgifterna inom yrkesfisket, naturvården, m. m. är helt indragna. En likartad situation råder vid Utklippan. Inte minst i ett läge där Östersjöfisket ökar kraftigt, bl. a. med ett ökat inslag av stora trålare från , är det angeläget att man återupprättar tidigare fullgjorda servicefunktioner vid sydkustens fyrar. Mot bakgrund av den stora betydelse som fyrplatserna traditionellt har haft utefter våra kuster hemställs 1. att hos regeringen begär en skyndsam utredning av de negativa konsekvenserna för sjöfarten och lokalbefolkningen vid de fyrplatser där en avbemanning redan skett, 2. att hos regeringen begär förslag om en återbemanning av fyrplatserna där så kan vara erforderligt och att fyrpersonalen får möjlighet att fullgöra serviceuppgifter till förmån för , yrkesfisket, naturvården, vädertjänsten m. m., 3. att situationen vid sydkusten med dess täta trafik av handelsfartyg, enheter, yrkesfiskare och fritidsbåtar ägnas särskild uppmärksamhet genom ett återupprättande av tidigare fullgjorda funktioner vid Hanö fyr och Utklippan. 1979/80: 672 () ()