mot · G3022073 · 1980-05-21 00:00:00 — av och andre vice talmannen med anledning av proposition 1979/80:175 om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m. Produktionen av inhemska livsmedel har bl. a. stor betydelse för att vi alla som konsumenter skall ha tillgång till livsmedel av god kvalitet. Med den uppmärksamhet som samspelet mellan kost, hälsa och välbefinnande alltmer tilldrar sig bör rimligen trädgårdsprodukter bli ett allt viktigare inslag i vår konsumtion av livsmedel. Ur kvalitetssynpunkt finns åtskilliga fördelar att vinna med en inhemsk produktion av viktiga trädgårdsprodukter. Vårt geografiska läge och våra odlingsförhållanden innebär att frukt, grönsaker och andra köksväxter odlas med avsevärt mindre kemiska bekämpningsinsatser än i varmare länder. Möjligheterna är också större att kontrollera odlingsmetoderna än i fråga om importerade varor. Detta är särskilt viktigt för livsmedel som äts råa utan någon beredning som kan minska eventuella rester av kemiska bekämpningsmedel. Till förmån för inhemska produkter talar också möjligheterna att skära ner transporternas längd, att välja den kvalitativt lämpligaste skördetidpunkten och att begränsa lagringstiderna - närheten mellan produktion och konsumtion har kort sagt uppenbara fördelar ur kvalitetssynpunkt. Om svensk trädgårdsnäring slås ut av lågprisimport på vitala produktområden skulle detta leda till kraftiga begränsningar i konsumenternas valfrihet. För att kravet på goda livsmedel till rimliga priser för konsumenterna skall kunna tillgodoses måste konsumenterna så långt möjligt erbjudas alternativ till importvaror. angav vissa riktlinjer för den statliga politiken på trädgårdsområdet. Dessa riktlinjer innebär att de som arbetar inom trädgårdsnäringen skall ha en ekonomisk och social standard som är likvärdig med den som erbjuds inom andra näringsgrenar. Från denna utgångspunkt skall trädgårdsnäringen också erbjuda trygg sysselsättning och god arbetsmiljö. skall konsumenterna tillförsäkras produkter av hög kvalitet till rimliga priser. Riksdagsbeslutet innebar också en översyn av tullskyddet på trädgårdsprodukter. Framför allt skedde därvid en övergång från vikttullar till värdetullar, vilket på lång sikt har stor betydelse, då tullarna därigenom blir värdebeständiga. hade dock i sitt förslag förordat kombinerade vikt- och värdetullar för ett flertal produkter. I annat fall är risken stor att tullskyddet försämras vid lågprisimport. Av denna anledning beslöt 1978/riksdag att införa minimivikttull för matlök och färsk potatis. Dessutom begärde enhälligt att regeringen skyndsamt skulle utarbeta skyddsåtgärder mot lågprisimport. Med anledning av detta enhälliga riksdagsbeslut erhöll trädgårdsnäringsutredningen i uppdrag av regeringen att före lämna förslag beträffande ovannämnda skyddsåtgärder. ansåg, när den avlämnade sitt förslag, att fem produkter f. n. är i behov av lågprisskydd. Dessa, som samtliga är av väsentlig betydelse för svensk trädgårdsnäring, är morötter, vitkål, tomater, slanggurkor och sallat. Av de nämnda produkterna förekommer enligt utredningen såväl offerter som genomförd import till så låga priser, att prissättningen på den svenska marknaden störs. I proposition 1979/80:175 föreslås att värdetullarna för tomater och slanggurkor under en del av tullperioden kombineras med minimivikttullar för att ge ett bättre skydd mot lågprisimport. För tomater skall enligt propositionen värdetullen kompletteras med en minimivikttull av /lOO kg och med en vikttull av /lOO kg. För slanggurkor föreslås att den 20-procentiga värdetullen kompletteras med en minimivikttull av /lOO kg och /lOO kg . Att för dessa båda produkter begränsa lågprisskyddet till endast är både förvånande och olyckligt. När fjolårets riksdag beslöt införa minimivikttullar för färsk potatis och matlök skedde detta för hela tullperioden. Behovet av en dylik kombinationstull är ännu mera angelägen för gurka och tomater. redovisar i sitt betänkande att dessa båda produkter upptar nästan en tredjedel av all växthusareal. Utredningen framhåller: Störningar i avsättningsförhållandena för dessa produkter medför därigenom allvarliga problem för hela odlingen i växthus. Det är därför enligt utredningens mening ytterst angeläget att åstadkomma ett verkningsfullt skydd mot lågprisimport för båda produkterna. Med denna bakgrund är det ytterst beklagligt att tulltaxeförslaget ej täcker de tider under vilka lågprisimport brukar förekomma. På s. 49 i propositionen redovisas för gurka medelimportpris . Av denna redovisning framgår att detta pris understeg /kg maj, , medan juli, hade ett genomsnittligt lägre importpris. Detta visar att import till onormalt låga priser förekommer , som kan variera . Lågprisskydd borde därför finnas under hela tullperioden, och framför allt är det nödvändigt 1/5-30/9. Den svenske tomatodlaren hade ett ekonomiskt sett mycket svårt år med betydligt lägre medelpriser än och kraftigt ökade oljekostnader. Svårigheterna ökar också genom att EG subventionerar sin export av tomater. Denna subvention uppgick till per kg. Den svenska tomattullen reducerades därigenom med . Det medförde att medelimportpriset var mycket lågt. uppgick detta till endast /kg. Om man jämför visar det sig att lågprisimport av tomater förekommer . Ofta döljs denna lågprisimport av ett högre medelpris under månaden. Dessa lågprispartier är emellertid mycket marknadsstörande och förorsakar ofta stor skada för den svenska tomatodlingen. Helst skulle därför ett lågprisskydd finnas under hela tullperioden. Det har också . En nödvändig förlängning av lågprisskyddet för tomater och gurka kan också ske, om man följer resultatet av de förhandlingar som ägt rum med EG. Som framgår av bil. 3 har man i bundit tullperioder med kombinerade värde- och vikttullar 16/4-31/10 för tomater och tiden 1/5-30/9 för gurka. Om man inte utnyttjar de få fördelar man fått i förhandlingarna med EG har dessa gett ett mycket dåligt resultat ur svensk synpunkt. Då blir det praktiska resultatet att man försämrar en del av de tullar som beslutades av 1978/riksdag och därutöver GATT-binder en del trädgårdsprodukter, som är obundna. För att inte förhandlingsresultatet skall bli alltför oförmånligt ur svensk synpunkt bör GATT-överenskommelsen helt utnyttjas för gurka och tomater. har föreslagit minimivikttullar för vitkål, morötter och sallat. I propositionen framhålls att det får ankomma på regeringen att ge berörda myndigheter i uppdrag att bevaka importutvecklingen. Detta kan avse såväl de produkter beträffande vilka trädgårdsnäringsutredningen föreslagit särskilda åtgärder som andra produkter där det finns anledning att följa importutvecklingen. Beträffande vitkål gäller speciella förhållanden som följd av de höga lagringskostnaderna. Myndigheterna bör därför särskilt noga följa importprisutvecklingen för vitkål för att kunna bedöma behovet av minimivikttull för denna produkt. För vår del anser vi det vara uppenbart att vitkål är i behov av lågprisskydd. Som trädgårdsnäringsutredningen framhåller har vitkål importerats till mycket låga priser. Det rör sig om import från , som ökat exporten till med . Utredningen framhåller att det finns anledning förmoda att det rör sig om överskottspartier som inte gått åt vid surkålstillverkning. Månadsmedelpriser vid import på per kg förekom . Den svenska produktionskostnaden torde uppgå till /kg. ansåg det vara nödvändigt att värdetullen kombineras med en vikttull. I annat fall uppstår en kraftig sänkning av tullskyddet under de tider då lågprisimport av ovan beskrivet slag förekommer. Då åtgärder framför allt behövs för att främja lagring av vitkål föreslår vi att värdetullen på 1/12-30/4 kombineras med en minimivikttull på /lOO kg. Bland de övriga produkter för vilka importutvecklingen noga bör följas vill vi särskilt nämna följande: Morötter, som är en produkt som får ökad betydelse och som genom att a. är belägna på samt i , och län även betyder mycket ur lokaliseringssynpunkt. Sallat, dvs. både vanlig sallat och isbergssallat. Import till lågpris brukar förekomma vår och höst. Här är det av väsentlig betydelse att lågprisimport inte får reducera tullens skyddseffekt. Blomkål är en betydelsefull produkt inom den svenska trädgårdsproduktionen. Produktionsvärdet uppskattas till 20 milj. kr. förekom lågprisimport under den svenska produktionssäsongen. Det bör i detta sammanhang observeras att även små kvantiteter är störande i en prispressad marknadssituation. Sallatskål är en relativt ny produkt, som fått stor efterfrågan. Om ett lågprisskydd inte införs är det dock mycket stor risk för att handeln kommer att styra denna ökade efterfrågan till importvaror. I nuvarande samhällsekonomiska läge borde man i stället främja den svenska produktionen. Enligt senaste beräkningar odlas i landet ca 300 ha sallatskål till ett produktionsvärde av ca 35 milj. kr. Genom tillkomsten av nya sorter finns goda förutsättningar för att den svenska produktionen ytterligare skall öka. Färska champinjoner lågprisimporteras i accelererande takt. hade importpriserna från ett land sjunkit med . De svenska odlarna har drabbats av kraftiga kostnadsökningar och har inte möjlighet att följa en dylik kostnadsökning. Fruktimporten bör noggrant och kontinuerligt följas. Vid 1978/riksdag framhöll skatteutskottet (1978/79:47): Utskottet är medvetet om att det förekommer en besvärande lågprisimport på detta område som skulle kunna äventyra den inhemska plantskoleverksamhetens fortsatta existens. Enligt utskottets mening skulle den föreslagna höjningen inte räcka till för att möta denna import utan i stället bör andra vägar prövas i sådant sammanhang. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar 1. att i kap. 7 av den föreslagna tulltaxan göra följande ändring av förslaget i proposition 1979/80:175: 07.01 Köksväxter, färska eller kylda Vitkål och rödkål. b. 1 maj-3() juni 1. 16 april15 maj 2. att begära att regeringen noga följer importprisutvecklingen på framför allt ovanstående produkter och snabbt vidtar erforderliga åtgärder.