mot · G3021304 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1304 av och om lärlingsutbildningen I årets budgetproposition - , bil. 12 - framläggs ett par viktiga reformförslag, som berör inbyggd utbildning och lärlingsutbildning. Enligt förslaget skall ett väsentligt förbättrat statsbidrag utgå till inbyggd utbildning inom industri och hantverk samt handel fr. o. m. /81. Förslaget beskrivs på s. 303. Utgångspunkten är att statsbidraget för lönekostnader, materiel och lokaler i princip bör vara detsamma antingen skolstyrelse förlägger utbildning till företag eller till skolinstitution. Bidraget görs även individrelaterat. Bidrag skall alltså kunna utgå per elev för det antal undervisningstimmar som utbildningen förläggs till företag. Regeringens förslag om detta förbättrade bidrag till den inbyggda utbildningen tillstyrks till alla delar. Ett annat intressant förslag är att lärlingsutbildningen skall ske på jämförbara villkor som den inbyggda utbildningen och administreras med samma rutiner. Föredraganden föreslår (s. 304) att det individrelaterade statsbidraget för inbyggd utbildning - vilket även kan utnyttjas för mindre frekvent yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan - också bör kunna användas för lärlingsutbildning. Därigenom tillgodoses, som föredraganden anför, beslut (UbU 1978/79:40, rskr 1978/79:344) om att lärlingsutbildningen skall infogas i den totala skolplaneringen. I sammanhanget erinras också om uttalande att statsbidrag till lärlingsutbildning bör utgå med belopp som svarar mot statens kostnader för likartad gymnasial utbildning (UbU 1979/80:6, rskr 1979/80:53). Enligt departementsförslaget skall försöksverksamhet med denna form av lärlingsutbildning bedrivas i gymnasieskolan fr. o. m. /811, o. m. /83, då lärlingsutbildningen enligt nu gällande förordning successivt skall avvecklas. För denna lärlingsutbildning beräknas 3 000 platser inom den direkt grundskoleanknutna delen av gymnasieskolan kunna disponeras. Regeringens förslag om ett individrelaterat bidrag för lärlingsutbildningen, beräknat som för jämförbar inbyggd utbildning i gymnasieskola, synes vara ett viktigt principförslag med utgångspunkt i det synsätt som redan yrkesutbildningsberedningen framlade i sina betänkanden. (Se t. ex. Yrkesutbildning och arbetsliv /SOU 1970:58/) Undertecknade har i olika sammanhang föreslagit förbättringar av lärlingsutbildningen med hänsyn till den betydelse sådan utbildning har, särskilt för småföretagen. I detta sammanhang kan erinras om den s. k. ungdomsgaranti som Enligt denna garanti har samhället och kommunerna ansvar för att alla ungdomar tillförsäkras utbildning, praktik eller arbete efter fullgjord skolplikt. I sina tilläggsdirektiv till gymnasieutredningen av åberopade regeringen ungdomsgarantin och anförde att en utgångspunkt för utredningen bör vara att alla ungdomar har rätt till en gymnasial utbildning, som ger dem en grund för yrkesverksamhet och/eller för fortsatta studier vid högskolan. Föredragande statsrådet anförde också följande: Enligt min mening finns det skäl att ge begreppet gymnasial utbildning en vidare innebörd än enbart utbildning i gymnasieskola. Också de möjligheter till t. ex. yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå som kan erbjudas i institutioner utanför gymnasieskolan bör kunna innefattas i detta begrepp. Med en sådan utvidgning kan de ungdomar som önskar en gymnasial utbildning erbjudas ett bredare utbud av utbildningsmöjligheter och olika utbildningsönskemål tillgodoses bättre. Mot denna bakgrund bör utredningen överväga hur utbildningsmöjligheter utanför gymnasieskolan skall kunna infogas i en samlad planering av gymnasial utbildning och de närmare konsekvenserna av detta. Vi har anfört detta uttalande för att poängtera vikten av helhetslösningar och samordnade insatser på utbildningsområdet på den gymnasiala nivån. Vi har noterat skrivningen (s. 306) om att regeringen avser att framlägga ett åtminstone provisoriskt förslag om nya former för gymnasial utbildning förlagd till företag och andra arbetsplatser. Föredragande statsrådet binder sig enligt vår mening onödigt hårt i uttalandet (s. 305) att för lärlingsutbildningen skall gälla att eleven skall vara anställd hos den arbetsgivare som erhåller bidrag. Enligt vår uppfattning skulle det ligga mer i linje med regeringens ovan noterade direktiv till gymnasieutredningen att utgå från att ett utbildningsförhållande skall gälla mellan eleven och den som svarar för utbildningen. Vi finner det skäligt att man mellan utbildningsgivare och elever har möjlighet att finna olika lösningar i fråga om utbildningsförhållande resp. anställningsförhållande. I vissa fall torde det vara lämpligt att denna fråga löses bransch för bransch genom avtal eller genom särskilda överenskommelser. Denna fråga bör ägnas särskild uppmärksamhet i den försöksverksamhet som skall inledas. I övrigt tillstyrks det förslag till försöksverksamhet med en reformerad lärlingsutbildning som framläggs i budgetpropositionen. Vi vill emellertid till denna fråga också koppla regeringens förslag under rubriken . 26 Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. Enligt föredragandens förslag skall försöksverksamheten med ny lärlingsutbildning och ett nytt statsbidragssystem ersätta nuvarande system för statsunderstödd lärlingsutbildning. föreslås dock att i fråga om lärlingsutbildning, som har påbörjats före , bör för hela utbildningstiden tillämpas nuvarande statsbidragssystem liksom i huvudsak också de därmed sammanhängande reglerna om bl. a. tillsyn och företagarens åliggande. Enligt vår mening bör på denna punkt öppna möjligheter för de hantverksmästare och lärlingar som så önskar att fr. o. m. den l gå över till systemet för den nya lärlingsutbildningen. Det framstår som djupt orättvist att de som redan engagerat sig i nuvarande lärlingsutbildning eller som fram till sista skriver kontrakt för denna utbildningsform som kan uppgå till närmare får tillämpa de avsevärt sämre ekonomiska villkor som gäller enligt nuvarande statsbidragssystem jämfört med de föreslagna reglerna om inbyggd utbildning och ny lärlingsutbildning. Beloppen för statsbidrag till lärlingsutbildning framgår av bilagda meddelande från . bör enligt vår mening uttala sig för att övergångsregler av ovan skisserade innebörd skall kunna tillämpas fr. o. m. . En alternativ lösning kan vara att beslutar att tillämpa nuvarande statsbidragssystem men fr. o. m. höjer beloppen, så att de i huvudsak motsvarar vad regeringen föreslår i fråga om den nya lärlingsutbildningen. Detta alternativ synes dock vara mindre rationellt än det förstnämnda. Som regeringen föreslog i den av arbetsmarknads- och utbildningsdepartementen framlagda gemensamma departementspromemorian med titeln i företag för lediga jobb kan en höjning av anslagen finansieras genom motsvarande minskning av bidragen till beredskapsarbete. Genom en dylik överföring mellan olika anslag undviks en höjning av den statsfinansiella ramen. Man torde också kunna påräkna att den nya formen av lärlingsutbildning kommer att få en mjuk start och att den ekonomiska ramen till en början medger att finansiera en övergång av den nu gällande formen av lärlingsutbildning till det system som gäller efter . har beslutat att för /80 bevilja 1 600 s. k. bidragsrum. Under /79 redovisades 855 nya ansökningar om statsbidrag till lärlingsutbildning. Om man utgår från att ytterligare 600 lärlingsbidrag har beviljats inom ramen för en 3-årig utbildning, kan beräknas att det totala antalet statsbidragsberättigade lärlingsplatser vid budgetårets slut utgör ca 3 000. Enligt vår uppfattning är det angeläget att genom ett beslut enligt ovan skisserade riktlinjer klart markerar att denna stora grupp ungdomar under utbildning skall tillförsäkras samma utbildningsmöjligheter som föreslås för den inbyggda utbildningen och den reformerade lärlingsutbildningen. Under hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen hemställer att övergångsregler utarbetas så att lärlingsutbildning som pågår och tecknas före enligt nu gällande bestämmelser kan överföras till det nya system som gäller efter denna tidpunkt och 1979/80:1304 10 tillgodogöras de ekonomiska villkor som där kommer att gälla. . () . () Fr. o. m. har beloppen för statsbidrag till lärlingsutbildning ändrats. De nya beloppen framgår av nedanstående tabell och tillämpas på beslut som utbetalas från SÖ fr. o. m. GRUNDBIDRAG Hantverksyrken Från 1979-07-01 2 700 4 500 2 100 utbetalas efter första läroåret 1 200 utbetalas efter andra läroåret 1 200 utbetalas efter lärotidens slut 2 100 utbetalas efter första läroåret 1 200 utbetalas efter lärotidens slut 1 200 utbetalas efter andra läroåret 1 100 utbetalas efter lärotidens slut 1 200 utbetalas efter lärotidens slut Byggnadsyrken 1 500 2 500 1 800 utbetalas efter första läroåret 700 utbetalas efter lärotidens slut 1 600 2 600 utbetalas efter genomgången teoriundervisning s. k. halvt kurstillägg 800 1 300 utbetalas efter genomgången teoriundervisning 1 600 2 600 utbetalas efter genomgången teoriundervisning Även vid reducerat grundbidrag, t. ex. vid övertagande av lärlingsutbildning, eller delat kurstillägg höjs utgående belopp i motsvarande mån. ERSÄTTNING TILL LÄRLINGSOMBUD Arvode Traktamente (i förekommande fall) Resekostnadsersättning enligt klass B allmänna resereglementet (ingen ändring).