mot · G3021766 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1766 av m. fl. om utredning om emballage för öl och läsk Utvecklingen av förpackningar för öl och läsk går mot en ökad engångsförbrukning. var returflaskan den dominerande på marknaden. svarar burken för när det gäller öl och när det gäller läsk inom detaljhandeln. Den utvecklingen väntas fortsätta. 1966 tillverkades 80 miljoner returflaskor och 18 miljoner burkar. 1979 var antalet nytillverkade returflaskor 150 miljoner medan burkantalet närmade sig 500 miljoner. En trolig anledning till att returflaskan fortfarande har så pass stor andel är att panten höjts . Returflaskan har ökat i antal s. k. tripper, dvs. 1973 noterades ca 10 tripper mot ca 30 tripper . Uppgifterna är hämtade från Wårby Bryggerier. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) har i en rapport redovisat beräkningar av energiåtgången och förpackningskostnaderna för returflaskan och burken - den senare i två utföranden, plåt och aluminium, o Energiåtgången för returflaskan vid 30 tripper är per . o Plåtburkens energiåtgång vid en återtagning på är per . o Aluminiumburkens energiåtgång vid en återtagning på är per . Jämförelsen haltar eftersom plåtburken inte återvinns och den verkliga energiåtgången därför är betydligt större. Detsamma gäller aluminiumburken, där en återtagning på är helt orealistisk. STU har beräknat förpackningskostnaderna för de olika alternativen penningvärde vid 15 returer för flaskan och en återvinning på av burkarna. Resultatet blev /st. för returglas, för plåtburk och för aluminiumburk. Man bör observera att jämförelsen är orättvis för returflaskan som ju returneras ca 30 gånger. Dessutom räknas med en återtagning på för burken vilket är orealistiskt högt. har redovisat sammansättning av skräpet efter vissa vägar. Mätningarna gjordes höstarna 1972 till 1975. Enligt svarar dryckesförpackningarna för av den totala skräpmängden vid vägarna. Returglasen utgjorde 1,av skräpmängden och ölburkarna . 1975 svarade emellertid burken för och returflaskan för ! Nedskräpningen i miljön ger skador på djur, människor och maskiner. Kostnaderna för den städning som görs och som inte är tillräcklig beräknas till totalt 30 milj. kr. I beloppet ingår inte jordbrukarnas kostnader för att samla in skräp på sina marker eller för organisationerna i samband med städaktiviteter etc. Man kan med fog anta att städkostnaden ökar i samma takt som engångsemballagen ökar, framför allt dryckesförpackningarna. Energiåtgången i förpackningsindustrin svarar för av hela energiförbrukningen i landet. Olika åtgärder beräknas kunna sänka energiförbrukningen med . Den stora besparingsmöjligheten gäller dryckesförpackningarna med tanke just på returflaskan som ju också är billigast för konsumenten. Utöver energivinster kan en satsning på returflaskan för öl och läsk innebära minskat hushållsavfall, minskad nedskräpning och minskade kostnader för naturvård. 1979 kom aluminiumburken i blickpunkten genom PLM:s och agerande för tillverkning av aluminiumburkar för öl och läsk. Vid en ny fabrik i beräknar PLM att tillverka 900 miljoner burkar av aluminium . Fabriken kommer att ha en kapacitet på 1 200 miljoner burkar. Eftersom aluminiumburkar är mycket energikrävande och dessutom oförstörbara i naturen är de ett sämre alternativ än plåtburken. bör den också bli dyrare. Dessutom måste aluminiumburken för att återvinnas gå vägen över skrot till ny burkframställning. Returflaskan däremot går direkt tillbaka från detaljhandeln till bryggeri för rengöring och tappning. I är återvinningen av aluminiumburken . I vissa delstater är den , men då har hög pant på burken tagits ut - som försäljningen minskat kraftigt. En övergång till returflaskan för öl och läsk innebär en kraftig energiminskning, minskad råvaruåtgång och minskad nedskräpning. Konsumenterna kan köpa drycker billigare. Enbart returflaskor kräver emellertid forskning för att förbättra flaskorna, backarna och återtagningsförfarandet. Forskningen bör inriktas på standardiserade returflaskor som passar så stor del av dryckesmarknaden som möjligt. Den bör bidra till att rationalisera bryggerinäringens och detaljhandelns hantering, t. ex. genom få storleksoch färgvarianter, lämplig back och butiksförpackning, smidig återtagning etc. Den bör också ta hänsyn till konsumentens konsumtionsbehov, möjligheter att transportera och förvara. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anhålla att regeringen föranstaltar om forsknings- och utvecklingsarbete avseende returemballage för öl och läsk, bl. a. i syfte att möjliggöra ett framtida förbud för engångsemballage på detta produktområde. () () () () () ()