mot · G3021747 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1747 av m. fl. om yrkesförarnas arbetsförhållanden m. m. Enligt bilarbetstidsutredningen finns stora brister vid tillämpningen av arbets- och vilotidsreglerna för bilförare. Detta leder ofta till allvarliga förseelser som har direkt betydelse för trafiksäkerheten, eftersom de felande till stor del är yrkesverksamma i trafiken. Mot den bakgrunden har utredningen föreslagit dels förändringar av regler för arbets- och vilotid, dels skärpt kontroll och tillsyn för att förbättra efterlevnaden. Den svenska åkerinäringen domineras av ekonomiskt svaga enbils- och fåbilsföretag. Det övervägande antalet åkerier äger endast en bil. av företagen äger fler än fem bilar. äger fler än tio bilar. företag med flera än tio bilar) har ofta uppnått en viss ekonomisk styrka genom någon form av specialisering, som minskat deras beroende av intäkter från traditionell godsförmedling. En betydande del av transportförsäljningen sker genom olika åkerigruppers samverkan, främst i lastbilscentraler. Några av dessa lastbilscentraler har uppnått god effektivitet. De mest effektiva är f. n. i begrepp att datorisera trafikdirigeringen och faktureringen. Lastbilscentralerna kan emellertid inte förhindra illojal konkurrens mellan åkeriföretagen och har under nuvarande förhållanden kommit att bidra till en konservering av den snedvridna branschstrukturen. Ett vanligt förekommande konkurrensmedel är olika former av lagbrott i syfte att minska kostnaderna, vilket leder till en för branschen förödande priskonkurrens. Det konkurrensmässigt tyngst vägande och vanligast förekommande brottet är överträdelser av arbetstidsbestämmelser. Även överträdelser av hastighetsbestämmelserna är vanligt förekommande. Trafikfarliga fordon eller obeskattade och oförsäkrade lastbilar och släp används i varierande utsträckning i trafiken. Överlast förekommer ofta. Den bristande laglydnaden sammanhänger med ett bristfälligt kontrollsystem i kombination med olämpligt utformade och ekonomiskt föga betungande påföljder, som i en utbredd konkurrenssituation med pressade priser driver allt fler företag att överskrida gränsen för det tillåtna. Omfattningen av missbruket kan på grund av låg upptäcktsprocent inte närmare dokumenteras. En enkätundersökning som publicerat kan ge viss ledning när det gäller omfattningen av brott mot arbetstidsbestämmelserna. Undersökningen omfattar ett statistiskt representativt urval av hos förbundet organiserade åkeri-, buss- och taxichaufförer i och . Lastbilschaufförerna uppger i enkäten att de i genomsnitt arbetar övertid . Flera chaufförer har angett att de arbetar och mer . Genomsnittssiffran innebär att lastbilschaufförer arbetar fyra gånger så mycket övertid som industriarbetare. Dessa chaufförers totala övertid överstiger med bred marginal de övertid som den allmänna arbetstidslagen tillåter. Arbetstidsförhållandena för taxi- och busschaufförer är bättre än för lastbilschaufförer, om än otillfredsställande. Förhållandena för utlandschaufförer är genomgående sämre. av lastbilschaufförerna och av taxichaufförerna uppger även att de ibland, ganska ofta eller mycket ofta är utsatta för påverkan att strunta i hastighets- och säkerhetsbestämmelser. De extremt långa arbetstiderna i kombination med nattarbete och arbete under veckoslut samt brister i arbets- och trafikmiljön leder till en oroväckande utslagning. undersökning visar att de flesta lastbilschaufförer i inrikestrafik slutar i yrket vid uppnådd 40-årsålder. Det finns mycket få chaufförer som har uppnått 50-årsgränsen. Bland utlandschaufförerna är utslagningen ännu påtagligare. Det är framför allt de påfrestande arbetstidsförhållandena som förorsakar den tidiga utslagningen. De otillfredsställande konkurrensförhållandena inom åkerinäringen förhindrar på ett påtagligt sätt uppkomsten av bärkraftiga, seriösa medelstora och större åkerier, som skulle kunna tillgodogöra sig tekniska möjligheter att rationalisera driften. undandras grundläggande förutsättningar för en ekonomiskt sund samverkan mellan de olika trafikgrenarna, i första hand mellan lastbil och järnväg. föreslog en rad åtgärder för att åstadkomma bättre arbetsförhållanden för yrkesförarna. Utredningsförslaget omfattade bl. a. skärpta regler för arbets- och vilotid, krav på bättre kontroll av efterlevnaden av gällande regler och betydligt hårdare straff för lagöverträdare. Vi socialdemokrater har i motioner i krävt att regler för arbets- och vilotid skall genomföras i linje med bilarbetstidsutredningens förslag. Vi har också krävt en skärpt övervakning av den yrkesmässiga lastbilstrafiken och ett aktivare agerande från myndigheterna mot den som överträder gällande regler. Dessa förslag tar i första hand sikte på trafiksäkerheten, men de kan också i hög grad bidra till mer likvärdiga villkor mellan de företag som följer gällande regler och dem som konkurrerar genom att medvetet bryta mot givna bestämmelser. De skulle också innebära mer likvärdiga säkerhetskrav för bil och järnväg. Reglerna om arbetstid i vägtrafik är i lika hög grad en arbetarskyddsfråga och en trafiksäkerhetsfråga. Sambandet mellan dessa båda sidor är sådant att de är svåra att särskilja, eftersom föraren utgör en del av trafikmiljön och trafikmiljön utgör förarens arbetsmiljö. Allt arbete som föregår körning bör räknas in i den samlade arbetstiden, oavsett om arbetet utförs i olika verksamheter och i vilken verksamhet arbetet utförs. En icke oväsentlig del av körningarna inom transportsektorn utförs nämligen av förare som inte har körning som huvudsaklig sysselsättning utan som extraarbete. De säkerhetsrisker, som är förknippade med extraarbete, är av samma slag som i fråga om arbetet i allmänhet. Oavsett i vilken verksamhet bilkörning bedrivs kan uttröttning antas vara av betydelse för förarens körprestation. Gällande lagstiftning undantar emellertid bl. a. transporter som utförs av icke affärsdrivande statliga och kommunala inrättningar samt bilkörning som inte innebär transport av personer eller gods. Vi föreslår i enlighet med bilarbetstidsutredningens förslag att regelsystemet skall omfatta all förvärvsmässig trafik. Genom de föreslagna reglerna vidgas tillämpningsområdet till att omfatta betydligt fler förare än enligt nuvarande regler. Såväl av trafiksäkerhetsskäl som med hänsyn till det minskade arbetstidsuttaget i den allmänna arbetstidslagstiftningen bör den längsta tillåtna arbetstiden minskas och den längsta tillåtna sträckarbetstiden minskas . I anslutning härtill bör dygnsvilans längd ökas . I fråga om dygnsviloregeln och tiotimmarsregeln bör arbetsmarknadens parter - på samma sätt som i gällande allmänna arbetstidslag - få sluta kollektivavtal som innehåller undantag från dessa regler. För att avtalet skall bli giltigt måste det godkännas från trafiksäkerhetssynpunkt av tillsynsmyndigheten. kan också i vissa fall medge dispens från de föreslagna reglerna, om särskilda skäl föreligger. Förslaget att bilkörning i samband med annat förvärvsarbete i större utsträckning än skall anses som arbete och räknas in i arbetstiden medför ökade krav på kontroll. De möjligheter till mekanisk registrering som finns är av olika skäl inte sådana att de helt kan ersätta arbetsboken. Vi föreslår att färdskrivarplikten utvidgas till att omfatta bil, som används i yrkesmässig trafik för personbefordran, buss och tung lastbil eller bil, vars totalvikt tillsammans med släpfordon överstiger . Förslaget innebär en ökning av antalet färdskrivarpliktiga fordon från inemot 70 000 till ca 125 000. Den utvidgade färdskrivarplikten bör genomföras successivt . har konstaterat att arbetstidsbestämmelserna i vägtrafik inte efterlevs tillfredsställande. Anledningarna härtill kan vara flera. Efterlevnaden beror dels på hur tillsyn och kontroll utformas, dels på vilka påföljder som drabbar den som överträder gällande regler. För att komma till rätta med den dåliga laglydnaden inom vägtransportsektorn behövs i första hand en väl fungerande etableringskontroll, som hindrar ovederhäftiga företag från att etablera sig och som eliminerar företag som mer systematiskt bryter mot lagen. En viktig förutsättning för möjligheterna att återkalla trafiktillstånd är att en förbättrad rapportering till tillståndsmyndigheterna sker av konstaterade brott mot gällande bestämmelser. Den låga upptäcktsprocenten för vägtrafikbrott kan endast delvis förklaras med att det fattas resurser för trafikövervakande verksamhet. Det är uppenbart att straffpåföljden, som väsentligen markerar brottets allvar, i praktiken i hög grad bestämmer t. ex. polisens resursanvändning. När alltför lindriga straff inte avskräcker från brott utan även bidrar till att samma brott återupprepas är polisens intresse för att agera av naturliga skäl inte alltför stort. För mindre nogräknade åkerier betyder en låg upptäcktsrisk i kombination med ett inte alltför betungande ekonomiskt straff att den kalkylerade risken vid lagbrott är mycket låg. Detta innebär att de finner det ekonomiskt lönande att bryta mot gällande lagstiftning. Ett framgångsrikt bekämpande av denna form av brottslighet förutsätter därför kompletteringar av nuvarande sanktionssystem i viktiga avseenden. Erfarenheter från andra länder visar att förbud mot fortsatt färd i samband med konstaterat brott mot trafiksäkerhetslagstiftning i praktiken har visat sig vara utomordentligt verkningsfullt. Förbud mot fortsatt körning kan leda till allvarliga avvikelser från ett åkeris tidsplanering och därigenom förorsaka ekonomiska förluster som kan vara mer betungande för åkeriet än kalkylerade ekonomiska straff. Därför bör bilarbetstidsutredningens förslag i detta avseende genomföras. Överträdelser av arbets- och vilotidsbestämmelser kan för företagarna medföra avsevärda ekonomiska fördelar. Den nuvarande påföljden, dagsböter, är inte så utformad att den effektivt motverkar ett sådant ekonomiskt motiv. Det behövs en sanktion som bättre svarar mot den vinst som kan uppkomma för arbetsgivaren genom överträdelsen. Den av bilarbetstidsutredningen föreslagna arbetstidsavgiften bör därför införas. Ett omfattande missbruk nödvändiggör att kontrollen av utländska fordon och förare förstärks högst väsentligt. Utländska fordon trafikerar i mycket stor utsträckning utan erforderligt tillstånd i första hand i fråga om tredjelandstillstånd. Grova brott mot arbetstidsbestämmelserna förekommer i betydande omfattning. Fordon (i synnerhet släp) uppvisar ofta från trafiksäkerhetssynpunkt väsentliga brister. Missbruket medför betydande trafiksäkerhetsrisker och har dessutom påtagliga nationalekonomiskt negativa konsekvenser. Konkurrensen på olika villkor har på ett avgörande sätt hämmat den svenska utlandstrafikens tillväxt. De svenska utlandsåkerierna är vid en internationell jämförelse relativt få och obetydliga, vilket har medfört påtagligt minskade exportinkomster. medför den otillåtna konkurrensen i , resp. konkurrens under otillåtna former, en påtaglig ökning av godsförmedling med utländska fordon, innebärande ökade importkostnader och en onödig belastning av bytesbalansen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regler för arbets- och vilotid, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpta sanktioner för brott mot gällande lagstiftning, 3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpt övervakning av den yrkesmässiga lastbilstrafiken. () () () () () () () () () () () () ()