mot · G3021811 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om en utvärdering av den nya arbetsrättsliga lagstiftningen har lagstiftningen på arbetslivets område fått en explosionsartad utveckling. Lagar har tillkommit på områden som varit oreglerade eller omhänderhafts av arbetsmarknadsparterna genom kollektivavtal eller andra överenskommelser. På andra områden, som traditionellt varit föremål för lagstiftning, har en genomgripande revision företagits. Här skall inte göras någon fullständig uppräkning av de nya lagarna. Vi vill endast påminna om några lagar som inneburit viktiga förändringar för företag, anställda och myndigheter. Det gäller bl. a. medbestämmandelagen, anställningsskyddslagen, lagen om anställningsfrämjande åtgärder, förtroendemannalagen, arbetsmiljölagen, nya semesterlagen, studieledighetslagen och föräldraledighetslagen. Ytterligare arbetsrättsliga lagar kommer att träda i kraft det närmaste året, däribland jämställdhetslagen. För företagare och anställda har de nya lagarna inneburit en omställning på många olika sätt. Utvecklingen mot en större trygghet och ett ökat inflytande för de anställda är i grunden positiv, men det kan knappast förnekas att nackdelar följt i utvecklingens spår. Det finns klara tecken till en förstelning och byråkratisering av svenskt arbetsliv. Hur man än ser på dessa frågor är det emellertid väsentligt att man försöker skaffa sig en bild av hur lagstiftningen fungerat. Detta är en förutsättning för bedömning av behovet av ändringar. Det är uppenbart att såväl arbetsgivare som anställda och deras organisationer har haft svårigheter att sätta sig in i alla nya lagar och med dessa sammanhängande kollektivavtal. Detta kan i sin tur ha lett till att lagar på olika områden inte fungerat som avsett och till att man inte funnit önskvärda samverkansformer. Det är dessutom så att även om varje lag för sig ter sig hanterlig, så innebär själva mängden av lagar som trätt i kraft under loppet av och samordningsproblemen svårigheter som upplevs som alltmer besvärande på arbetplatserna. Vad här har sagts leder närmast till slutsatsen att man borde göra en fullständig utvärdering av verkningarna av de senare årens lagstiftning på arbetslivets områden. En utvärdering bedriven med den fullständighet som är utmärkande för svenskt utredningsväsende kan emellertid befaras bli så omfattande att man inte skulle få fram resultat inom rimlig tid. Vi vill därför föreslå en undersökning av något annorlunda slag. Genom oberoende experter bör man undersöka hur de nya lagarna och avtalen fungerar dels i några företag av olika storlek och struktur, dels bland några myndigheter, såväl kommunala som statliga. vara allsidig och belysa problemen ur såväl arbetsgivarnas som de anställdas synvinkel. Det är viktigt att en undersökning av detta slag bedrivs i samverkan med parterna på arbetsmarknaden och att experterna har parternas förtroende. Det bör därför övervägas att låta en allsidigt sammansatt grupp leda projektet. Vi är medvetna om att det kan vara vanskligt att dra generella slutsatser av en undersökning av den begränsade omfattning som här föreslagits. Resultatet av undersökningen bör emellertid utgöra ett gott underlag för en fortsatt diskussion, med ledning av vilken det sedan bör vara möjligt att dra generella slutsatser eller i undantagsfall gå vidare med ytterligare undersökningar på något speciellt område. Under alla omständigheter är det viktigt att undersökningen får en praktisk inriktning och att den kommer i gång möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en undersökning av verkning arna av den nya arbetsrättsliga lagstiftningen för företag, statliga myndigheter, kommuner och organisationer i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () () GOTAB 64527 Slockholm 1980