mot · G3021275 · 1980-01-24 00:00:00 — 1979/80: 1275 Motion 1979/80: 1275 av m. fl. beslut om skolans inre arbete (prop. 75/76: 39, UbU 75/76: 30, rskr 75/76: 367) medförde en betydande utökning av antalet skolledartjänster. Till detta kommer den omfattande utbildning av skolledare som enligt samma beslut genomförs. Statsmakterna har alltså sökt skapa förutsättningar för en god arbetsledning på rektorsområdena. Trots dessa åtgärder kan man tillbaka notera att allt färre sökande anmäler sig till ledigförklarade skolledartjänster. Det förekommer att såväl fasta tjänster som vikariat måste utlysas i brist på behöriga sökande. Det fanns endast en eller två sökande till hälften av de 50 skolledartjänster som SÖ senast tillsatt. Allt oftare begär dessutom erfarna skolledare tjänstledighet eller entledigande från sina tjänster för att återgå till lärartjänst eller övergå till andra uppgifter. Skolledararbetet har utökats med nya och kvalificerade uppgifter sedan senast behandlade skolledningens innehåll och dimensionering, exempelvis lagar och avtal på arbetsrättsområdet och arbetstidsavtal för lärare. Decentraliseringen av besluten om de statliga resursernas användning har i många kommuner följts upp av en motsvarande delegering av beslut som rör den kommunala skolekonomin. Syftet med dessa åtgärder har varit att ge den lokala skolledningen ökat ansvarsoch beslutsutrymme för rektorsområdets verksamhet och organisation. Den lokala skolverksamhetens resultat är ännu mer än tidigare beroende av att skolenheterna har arbetsledare som förstår att rätt utnyttja givna beslutsramar. De måste vara väl insatta i samspelet mellan mål, medel och resurser. Skolan måste ha en adekvat ledarfunktion som täcker såväl pedagogiska, sociala, organisatoriska och arbetsrättsliga som administrativa områden av olika slag. Det gäller t. ex. undervisning, elevoch personalvård, skolhälsovård, studie- och yrkesorientering och skolmåltidsverksamhet. Genomförandet av samlad skoldag innebär en vidgning av skolledarnas ansvarsområde, som också kommer att omfatta andra kommunala verksamheter inom kultur- och fritidsområdet liksom kontakterna med föreningsliv och arbetsliv. Den fortskridande SIA-reformen bl. a. att planera och genomföra den beslutade läroplansreformen kräver en väl kvalificerad skolledning. Beslut som är av avgörande betydelse för förverkligande av en enhetlig och likvärdig utbildningsstandard skall i allt högre utsträckning fattas på rektorsområdesnivå. 1979/80: 1275 Bristen på sökande till skolledartjänster är oroande. Kvalitén i det fortsatta reformarbetet på skolans område måste bibehållas och förstärkas. Vi anser det nödvändigt att omgående undersöka hur denna situation uppkommit, att studera om här finns skillnader mellan kommuner och regioner och mot bakgrund av vunna erfarenheter föreslå åtgärder. En delaspekt i en sådan undersökning bör vara att undersöka effekterna av nuvarande bestämmelser för dimensionering av skolledarorganisationen. Denna avgörs för del främst av antalet basresurser, vilket innebär att i huvudsak antalet elever bestämmer antalet skolledare. En anledning att särskilt studera dessa effekter är att nuvarande system tillåter en utvärdering av skolledartjänsternas tyngd inom en kommun. Men systemet tar möjligen för liten hänsyn till att skillnaderna mellan kommunerna kan vara betydande när det gäller kraven på skolans ledning . Med hänvisning till vad som här framhållits föreslår vi att beslutar att hos regeringen hemställa om en utredning med uppgift att företa en kartläggning av skolledarnas arbetssituation och lämna förslag till åtgärder för att stimulera flera befattningshavare att söka tjänster som skolledare i . () ()