mot · G40248 · 1980-10-22 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:18 med förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) m. m. En viktig princip i skyddet för den personliga integriteten är att varje medborgare skall ha möjligheter att kontrollera vilka uppgifter som finns registrerade om honom. Den principen uttycks i datalagen i 10 §, som ger varje registrerad rätt att få registerutdrag på de personuppgifter som finns lagrade om honom. I proposition 1980/81:18 diskuteras huruvida denna rätt bör utvidgas till att omfatta uppgifter i kriminalregistret och polisregistret och som är sekretessbelagda av hänsyn till den enskildes egna intressen. Regeringen stannar emellertid för att inte föreslå en sådan reform med hänvisning till praktiska svårigheter. Dessa praktiska svårigheter, vilkas betydelse i och för sig kan ifrågasättas, sammanhänger emellertid med den lösning av problemet som har förutsatts i en tidigare framarbetad departementspromemoria. I denna promemoria föreslås att den enskilde skall ha rätt att erhålla ifrågavarande uppgifter men endast genom personlig inställelse på polisstation. Något skriftligt registerutdrag enligt datalagen 10 § skulle inte få utfärdas med hänsyn till risken att enskilda personer då skulle kunna bli avkrävda strafflöshetsintyg av arbetsgivaren. Att av en myndighet få en ansökan om körkort eller liknande avslagen med hänvisning till hemliga uppgifter som man inte själv har möjlighet att kontrollera upplevs självfallet som en svår integritetskränkning. Om man inte har nära nog expertkunskaper rörande sina rättigheter gentemot myndigheterna är man i den situationen rättslös. Några möjligheter att förstå beslutet eller kunna få felaktiga uppgifter ändrade står för den vanliga människan inte till buds. Rätten att få del av myndigheternas uppgifter om en själv måste därför gälla generellt där det inte finns mycket starka skäl som talar för en annan ordning. Exempel på sådana speciella register där sekretess även gentemot den registrerade kan vara motiverad är register. Nuvarande tingens ordning låter sig knappast försvaras med hänvisning till att en förändring kan medföra praktiska komplikationer. En sådan invändning förlorar ytterligare i bärkraft om, i stället för den relativt komplicerade modell som förespråkas i departementspromemorian, den registrerade ges en normal rätt att erhålla registerutdrag beträffande nu ifrågavarande uppgifter. Det skall inte förnekas att en sådan öppenhet har ansetts medföra risk för att krav från arbetsgivarhåll på strafflöshetsintyg skulle komma att framställas. Det måste emellertid starkt ifrågasättas om denna invändning har någon verklighetsförankring . Den betydande vinst för skyddet av den personliga integriteten och rättssäkerheten som står att vinna måste väga tungt mot en relativt obetydlig risk för att ett missbruk av det befarade slaget skall uppkomma. Skulle, mot förmodan, föredragande statsrådets farhågor besannas får frågan naturligtvis tas upp på nytt. Att ytterligare skjuta upp den förstärkning av integritetsskyddet som det här är fråga om är emellertid inte försvarbart. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att enskild skall ha rätt att få tillgång till sådana uppgifter ur allmänt kriminalregister eller polisregister som är sekretessbelagda med hänsyn till den enskildes egna intressen.