mot · G3021420 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1420 om forskning rörande de mindre och medelstora företagens problem och villkor Småföretagen utgör ur samhällsekonomisk synvinkel en mycket viktig grupp i det svenska näringslivet. Detta har i allt större utsträckning observerats senare hälft. I takt med det ökade intresset för de svenska småföretagen har statsmakterna vidtagit ett stort antal åtgärder för att underlätta bl. a. nyföretagandet men även för att underlätta expansionen i de existerande småföretagen. Vidtagna åtgärder har bl. a. syftat till att underlätta småföretagens behov av s. k. riskvilligt kapital. Åtgärder har även vidtagits för att underlätta småföretagens exportmöjligheter, för att stimulera småföretagens tekniska förnyelse samt för att höja utbildningsnivån i småföretagen. De genomförda insatserna har sålunda varit av mycket bred karaktär. Statsmakterna har velat göra insatser på flera fronter för att härigenom stärka de svenska småföretagens situation. Främst har man dock velat stimulera tillväxt och förnyelse i de existerande småföretagen. Åtgärder har vidtagits för att stärka ett flertal av småföretagens funktioner. Så exempelvis har man velat underlätta småföretagens exportansträngningar, dess tekniska förnyelse samt utbildningsnivån. Inför 1980-talet har det fastslagits att den svenska industrin måste stärka sin internationella konkurrenskraft. Endast genom en kraftig utbyggnad av vår industriella kapacitet är det möjligt att kraftigt förbättra vårt ekonomiska läge. I den förutsedda statliga satsningen på den svenska industrin är förhoppningarna stora att småföretagen skall svara mot de förväntningar som ställs på denna grupp av företag. Satsningar på småföretagen är främst motiverade av samhällsekonomiska skäl. Även om frågan om småföretagens samhällsekonomiska betydelse är ett omdiskuterat område, kan vi konstatera att småföretagen är mera sysselsättningsintensiva än stora företag. När det gäller den tekniska förnyelsen redovisas i ett flertal studier högst motsägelsefulla resultat. Erfarenheterna tyder dock på att i vissa branscher samt för vissa typer av teknisk har de små företagen överlägsna möjligheter att få till stånd en teknisk förnyelse. Även i vad gäller avkastningen på investerat kapital visar studier att i vissa branscher är småföretagen effektivare än de stora företagen. Ovanstående konstaterande bygger dock på ganska ofullständiga teoretiska studier. Det finns ingen samlad forskning över småföretagandet. Studier som har genomförts är ofta av begränsat omfång och djup. sålunda ingen samlad kunskap om småföretagssektorns utveckling. om redovisade studier är motsägelsefulla och ofta pekar på helt skilda resultat är det onekligen så, att de bästa bevisen finns i det verkliga livet. I finner vi flera goda exempel på hur, i de regioner där småföretagen dominerar näringslivet, såväl sysselsättningen som den industriella förnyelsen är högre än i de regioner där näringslivets struktur är annorlunda utformat. Som vi konstaterat är den samlade kunskapen om den svenska småföretagsamheten inte tillfredsställande. Det föreligger exempelvis kunskapsbrister när det gäller så väsentliga faktorer som det antal personer som startar ett företag. Kunskaperna om vilka möjligheter som föreligger för att stimulera den svenska småföretagsamheten är också ett nästan helt vitt område. Detta är ett allvarligt problem. Samhällets krav på de svenska småföretagen kommer att öka. Därför är det av stor betydelse att det sker en satsning på forskningen om de svenska småföretagen. Härigenom kan teoretiska rön erhållas så att staten kan undvika större felsatsningar. Möjlighet ges att redan på planeringsstadiet diskutera vilka teoretiska förutsättningar som finns för att en specifik industripolitisk satsning skall lyckas. Härigenom undviker man kostsamma felsatsningar. bedrivs den svenska småföretagsforskningen framför allt via högskolan i . Forskarna där har bl. a. belyst så väsentliga saker som förutsättningar för'företagandet och faktorer som påverkar framgångsrikt företagande, men även teknikbaserade småföretag, samverkanssystem samt småföretagens internationalisering har varit av intresse för forskarnas studium. Den genomförda forskningen har inte bara varit av teoretisk natur. Sålunda har en stor del av forskningsresultaten omsatts till praktiska resultat, bl. a. i form av kurser och läroböcker. Exempel på detta är den tvååriga praktisk/teoretiska utbildningen av ekonomer samt högskolans utbildning för personer som ämnar starta ett eget företag. Forskarnas erfarenheter har i allt större utsträckning börjat tas i anspråk för länets regionala utveckling. Forskarna vid högskolan har sålunda visat sig ha stor kompetens när det gäller problem och villkor för den svenska småföretagsamheten. När det gäller uppbyggandet av småföretagsforskningen är det viktigt att betona att den hitintills genomförda forskningen i stor utsträckning har genomförts på ideell basis. har inte några fasta forskningsresurser. Forskarna kan alltså inte disponera några tjänster som är avsedda för forskning. Det finns sålunda inga resurser att införa professors-, docent- eller forskningsassistenttjänster. Vi finner det angeläget att medel ställs till förfogande för att högskolan skall kunna fungera som ett centrum för forskning kring de svenska småföretagen. Genom att forskarna vid högskolan i ges möjlighet att disponera särskilda resurser kan de ytterligare fördjupa och intensifiera forskningen om den svenska småföretagsamheten. Till forskarna knyts en grupp, styrgrupp, med representanter för näringslivets organisationer. Vid forskningen bör ett flertal metoder med skilda synsätt användas. Trots att vi inte här i detalj vill fastlägga inriktningen av den fortsatta forskningen vill vi prioritera nedanstående områden, vilka dels har stor samhällsekonomisk betydelse, dels anknyter till den pågående forskningen. Forskning om nyföretagandet, vilket bl. a. innebär forskning om vilka åtgärder som kan vidtas för att stimulera nyföretagandet samt effekterna av dessa åtgärder. Forskningen inom detta område kan även innebära framtagandet av tillförlitliga statistiska uppgifter om förändringar i nyföretagandet. Åtgärder för att stimulera småföretagen, vilket innebär att forskarna engagerar sig för att belysa effekterna av de insatser som genomförts och som planerats för att stimulera småföretagen. Framför allt gäller det att utvärdera effekterna av gjorda insatser men även att ange nya vägar som gör det möjligt att bl. a. stimulera småföretagens tekniska förnyelse. Högskolan som en regional resurs för de små företagen, vilket här innebär att högskolan engagerar sig i projekt i de sysselsättningssvaga delarna av regionen. Härigenom kan högskolans kompetens komma till praktiskt användande och högskolan kan fungera som en resurs för regional utveckling. Småföretagens internationaliseringssträvanden, vilket här innebär att forskarna arbetar för att småföretagens export ansträngningar skall lyckas. Stor uppmärksamhet ges möjligheterna att aktivt ta till vara svenska småföretagares kunskaper inom u-hjälpen. Det är vår uppfattning att forskningen om den svenska småföretagsamheten kraftigt måste förstärkas. Bästa effekt får man givetvis genom att ge resurser till de grupper av forskare som dokumenterat stora erfarenheter inom det här aktuella området. Småföretagsforskarna i uppfyller enligt vår mening detta krav. Regeringen tog ett viktigt steg för att främja småföretagen i och med den s. k. småföretagarpropositionen (1977/78:40). Nya förslag har aviserats i syfte att ytterligare stimulera småföretagen i skilda hänseenden. En väl utvecklad och målinriktad småföretagsforskning, där ovan redovisade områden kunde utgöra en grund, borde enligt vår mening vara en naturlig del i en sådan framtida proposition. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående behovet av en utvecklad småföretagsforskning samt angelägenheten av att resurser tillskapas för att bygga ut och fördjupa denna forskning vid högskolan i . . HÖGMARK (m)