mot · G3021690 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1690 av och om sänkt skolpliktsålder Skolplikten inträder i med början höstterminen det kalenderår då barnet fyller . En internationell jämförelse visar att detta är förhållandevis sent. I börjar eleverna i "primary school, i börjar skolan, école primaire, likaledes . Samma är förhållandet i och i . Vid slutet av det första skolåret förutsätts eleverna kunna läsa, skriva och ha någon färdighet i räkning. Erfarenheten från dessa och andra länder visar att flertalet barn utan svårigheter kan börja sin skolgång . En sänkning av skolpliktsåldern för del skulle ha åtskilliga fördelar. Främst givetvis att man toge till vara barnens vilja och förmåga till en mer systematisk inlärning under en mycket receptiv del av deras liv. Försöksverksamhet har i vårt land bedrivits med läs- och skrivmognadsstimulerande övningar i förskolan. Den visar att barnen är mogna för dessa övningar och visar stort intresse för läsning och skrivning. Även föräldrarna kan notera att barnen utvecklas positivt och har blivit tryggare och säkrare. Många sexåringar visar tecken på att tröttna på verksamheten i förskolan. Detta problem skulle försvinna om de fick börja skolan tidigare. Den sena skolplikten kunde vara motiverad i när barnens verksamhet i hemmet var mer inriktad på praktiska lekar och deltagande i de vuxnas sysslor. var dessutom ofta lång och kommunikationerna dåliga. I dagens läge, när barnens utveckling och orientering påverkas av bl. TV, radio och tryckalster men även allmänt sett av rikare kontakter människor emellan, torde deras beredskap för en tidigare skolstart vara mycket god. Vi har också ett utbyggt skolskjutssystem, varför de praktiska svårigheterna att nå skolan är mindre. Som ett alternativ kunde framföras önskemålet om läs- och skrivundervisning inom förskolans ram. Detta skulle kräva förändring av förskollärarutbildningen och betydande fortbildningsinsatser för nu verksam förskolepersonal. Arbetet i förskolan skulle få brytas upp i olika åldersgrupper. Vid inträdet i den obligatoriska skolan skulle barnen ha mycket skiftande förkunskaper. Detta alternativ har således påtagliga svagheter. Givetvis måste man vid en sänkt skolpliktsålder - såsom redan nu sker - ta vederbörlig hänsyn till de enskilda eleverna och vara observant på den stora spännvidden i mognad och utveckling inom en årskull. En sänkt skolpliktsålder finge även värdefulla sekundäreffekter. lans resurser skulle sålunda bli tillgängliga för en helt ny årskull förskolebarn. Betydelsen av detta för såväl barn som föräldrar och ansvariga myndigheter inses lätt. Den totala skolpliktstiden torde ej behöva påverkas av den diskuterade förändringen av intagningsåldern. En sänkt skolpliktsålder skulle därför få till följd att ungdomarna yngre än f. n. kunde övergå från till fortsatta studier efter ett friare val eller gå ut i förvärvslivet. Skolleda och disciplinsvårigheter, speciellt accentuerade i femton- till sextonårsåldern, vore på så sätt lättare att komma till rätta med. I sitt yttrande över motionen 1976/77:760, där motsvarande tankegångar om lämpligheten av en sänkt skolpliktsålder i utvecklades, pekade utbildningsutskottet (UbU 1977/78:4) på försöksverksamhet med integrering av förskola och lågstadium. Utskottet anförde med hänvisning till försök i kommun: Från en på så sätt integrerad för- och grundskola är steget inte långt till en skolstart vid ungefär ålder. Resultatet av nämnda och annan liknande försöksverksamhet bör enligt utskottets mening avvaktas innan ställning tas till frågan om en utredning av förutsättningarna för att sänka skolpliktsåldern till . Dåvarande statsrådet anför i regeringens proposition 1978/79:180 följande: Försöksverksamhet med närmare samarbete mellan förskola och skola har, som jag redovisat i det föregående, bedrivits i olika delar av landet. Någon samlad utvärdering av denna försöksverksamhet har dock inte skett. Det är önskvärt att en sådan kommer till stånd. Vidare är det angeläget att komma fram till en helhetssyn på dels vad som redan skett i fråga om samverkan mellan förskola och lågstadium, dels i vilken riktning den fortsatta utvecklingen bör gå. Olika frågor rörande samverkan förskola och lågstadium bör därför utredas närmare. Det bör lämpligen ske genom att en särskild utredning tillkallas. I ett frågesvar angående denna utredning förklarade statsrådet att hon avser begära regeringens bemyndigande att tillkalla en kommitté med uppgift att utvärdera den försöksverksamhet med närmare samarbete mellan förskola och skola som bedrivits på olika håll i landet och mot bakgrund härav söka utforma en helhetssyn på verksamheten i förskola och skola, samt samarbetet mellan de båda verksamhetsformerna. Det finns anledning välkomna den sålunda aviserade utredningen. Den får möjlighet att ge en bred belysning av frågorna kring övergången förskola-skola, bl. a. för- och nackdelar med det skilda huvudmannaskapet. En prövning av förutsättningarna för en med sänkt skolpliktsålder faller naturligt inom en sådan utrednings ansvarsområde, varför dess uppdrag även bör omfatta denna fråga. bör därför som sin mening ge regeringen till känna att den tilltänkta utredningen för utvärdering av försöksverksamheten med samverkan mellan förskola och skola jämväl skall få i uppdrag att pröva frågan om en sänkt skolpliktsålder. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående utredning av förutsättningarna för en med sänkt skolpliktsålder.