mot · G3021648 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80: 1648 av m. fl. om idrottens behov av medicinsk service har genom utredningen åt alla ställt sig bakom idrottsrörelsens kampanjer för ett ökat idrottsutövande i vårt land, inte bara tävlingsidrottande på elitnivå utan framför allt ett starkt ökat motionsidrottande bland befolkningen. Idrottens attraktionskraft på ungdomen är välkänd och ett exempel på idrottens sociala betydelse. Tillgängliga data talar för att motionsidrott också kan vara av fysisk nytta och ett vapen i friskvården, men några seriösa undersökningar som syftar till att visa om detta verkligen är fallet finns inte redovisade. En intensifierad forskning inom detta område är en angelägen uppgift i ett modernt samhälle och kan bredda vägen för ett friskare samhälle. Till detta kommer att ett allt bredare motionsidrottande efter hand får ett ökande behov av specialinriktad medicinsk service. Att detta behov måste tillgodoses har insetts i andra länder, där idrottsmedicinen blivit en medicinsk specialitet, i vilken läkare efter flerårig vidareutbildning kan förvärva kompetens. I t. ex. DDR är denna specialistutbildning femårig. I finns över huvud taget ingen systematisk utbildning för läkare i idrottsmedicin vare sig i grund- eller efterutbildningen. Sakkunskapen inom området är i vårt land begränsad till ett fåtal läkare med varierande specialitet och med idrottsmedicinsk verksamhet huvudsakligen som fritidsintresse. Vill vi ha ett fortsatt och ökat motionsintresse i vart land, mäste vi också arbeta för att skapa organisatoriska förutsättningar för en fungerande medicinsk forskning och service inom området. Vid tva tidigare riksmöten, 1976/77 och 1977/78, har motioner väckts om att fragorna om idrottens medicinska servicebehov matte utredas. Bakgrunden var dels de speciella behov som tävlingsidrotten har av medicinsk service och som är svära att få tillgodosedda inom dagens specialistuppbyggda vård, dels och framför allt det ökande behov av medicinsk service som den expanderande motionsidrotten fått. Det påpekades att ett ökat motionsutövande självfallet är av värde för folkhälsan ur såväl psykisk som fysisk synvinkel men att motionsidrottsutövning, framför allt hos icke helt unga människor, för med sig vissa medicinska konsekvenser som måste beaktas i utformningen av vårdapparaten. Detta har observerats pa spridda håll i landet där man sökte bygga upp viss medicinsk service för idrott och motion. F.tt mer samlat grepp pa denna fraga med inriktning mot en mer organiserad idrottsme 1979/80: 1648 dicinsk service skulle tvivelsutan dels avlasta övrig vårdapparat, dels tillföra den allmänna hälso- och sjukvården väsentliga kunskaper eftersom behandlingsprinciper för skador och sjukdomar uppkomna i samband med motionsidrottsutövning, liksom skadeförebyggande åtgärder, skulle kunna överföras på medicinsk handläggning inom andra områden. Idrottens medicinska servicebehov var ett huvudtema vid idrottsmedicinska föreningens möte . Inom en panel med representanter för rikspolitiken, , de medicinska fakulteterna och idrottsmedicinen konstaterades att den idrottsmedicinska servicen är underdimensionerad och synnerligen otillfredsställande organiserad samt att en fastare organisation skulle gagna såväl det idrottsmedicinska servicebehovet som den övriga hälso- och sjukvårdsapparaten i enlighet med vad som anförts ovan. Hälso- och sjukvårdsutredningen (HSU) har lagt fram sitt betänkande Mål och medel för hälso- och sjukvården. Förslag till hälsooch sjukvårdslag. Mot bakgrund av en bred beskrivning av hälso- och sjukvårdens struktur redovisas vissa överväganden inför utformningen av en ny lagstiftning för hälso- och sjukvården. Motionsutövning utgör en hörnsten i friskvården. En expanderande friskvård stödjer sig bl. a. på ett ökande motionsidrottande. Det är väsentligt att man inför utformningen av en ny lagstiftning för hälsooch sjukvården beaktar idrottsrörelsens speciella behov och strävar efter att tillgodose det idrottsmedicinska servicebehovet inom den framtida öppenvården. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att idrottens medicinska servicebehov blir beaktat i den fortsatta handläggningen av hälsooch sjukvårdsutredningens betänkande inför en ny lagstiftning för hälso- och sjukvården. () () HANS () ()