mot · G3021684 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1684 om bidraget till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet I budgetpropositionen, bil. 12, , under B 73. Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, har föredragande statsrådet beräknat ett anslag för Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete av . Detta innebär en höjning av anslaget med enbart . jämfört med /80 för samtliga tre organisationer. hade för sin del föreslagit en höjning med . Helt grundbidrag till ungdomsorganisationerna har /81 beräknats till . vilket innebär en höjning /80 med också . Ser man enbart till detta kan det verka tillfredsställande att ovan nämnda organistioner föreslagits samma ökning. Så är dock inte alls fallet. Bidragen till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet utgår till allra största delen via de rörliga bidragen. Beträffande dessa har statsrådet föreslagit en ökning i intervallet 3 000-40 000 medlemmar med . per medlem samt för medlemstal över 40 000 med . Bidragsökningarna till de övriga ungdomsorganisationerna blir därmed både procentuellt och i kronor räknat väsentligt större än vad som föreslagits för Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete, och . Dessa organisationer har visserligen, på grund av olikheter i de organisatoriska uppbyggnaderna, bidrag i särskild ordning. Enligt vår mening borde dock detta inte få till följd att bidragen för /81 blir så blygsamma jämfört med övriga ungdomsorganisationer. Eftersom Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete, och får enbart ett grundbidrag borde detta ha ökats betydligt mer. Som exempel till vad som ovan anförts vill vi redovisa bidragsutvecklingen för Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete . Budgetår Medlemstal Bidrag enligt SUR.S Riksdags generella normer petita beslutet 1978/79 57 000 . 1979/80 57 000 . 1980/81 57 000 . Som framgår skulle Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete för det första erhålla väsentligt högre belopp om man skulle få såväl grundbidrag som rörligt bidrag efter det antal medlemmar som deltar i verksamheten. Om för det andra skulle följa budgetpropositionens förslag skulle man därmed permanenta en sorts varannanårsprincip när det gäller att höja eller sänka bidragen i förhållande till vad föreslagit i sina petita. Möjligheten för Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete att planera sin verksamhet på torde också i så fall bli obefintlig. Huvudskälet till att Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete ej ordnat sin organisatoriska uppbyggnad på sådant sätt att både grundbidrag och rörligt bidrag kan erhållas är den ideologiska grundsyn som pingstförsamlingarna står för när det gäller deras barn- och ungdomsarbete, nämligen den att detta till stor del bedrivs som en integrerd del av det vanliga församlingsarbetet. Statsrådet tycks också instämma i denna syn när han i budgetpropositionen, bil. 12, s. 208 anför: Jag vill i detta sammanhang understryka vikten av att frågor om statsbidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet inte handläggs på sådant sätt att själva statsbidragssystemet medverkar till en omotiverad uppsplittring av organisationer, t. ex. i form av utbrytning av vissa ålderskategorier. Många organisationer, bl. a. sådana som arbetar på kulturområdet, har sin styrka just i att de ger möjligheter till kontakt och gemenskap generationerna emellan. I konsekvens med detta bör då just sådana organisationer inte erhålla sämre statsbidrag som försvårar ett upprätthållande av denna grundsyn. Att det är angeläget att också och inte missgynnas när det gäller det centrala statsbidraget /81 borde vara lika självklart, inte minst med tanke på behovet av att elevförbunden ej får sämre ekonomiska möjligheter till att medverka till verksamhet som kan förbättra den skolmiljö som så många just nu upplever som problematisk. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att anslag utgår för /81, enligt statens ungdomsråds förslag, med . till Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete samt till och med .