mot · G302745 · 1980-01-23 00:00:00 — av i m. fl. om regionalpolitiska åtgärder i Sysselsättningssituationen i är f. n. utomordentligt besvärande. I länet fanns 4 123 arbetslösa personer. Mot det stod ett antal lediga platser som uppgick till 1 621. De lediga platserna täcker alltså betydligt mindre än hälften av det registrerade omedelbara behovet av arbetstillfällen. Arbetslösheten är även vid en jämförelse med övriga län i riket oroväckande hög. Om man bortser från storstadslänen fanns bara tre län i riket som hade fler arbetslösa än (, och ). Befolkningsutvecklingen är en annan indikation på arbetsmarknadsproblemen i . Länet var tillsammans med det län som minskade mest i riket. Nedgången har varit speciellt påtaglig i och kommuner. Förutom storstäderna var det bara åtta av rikets 279 kommuner som hade större befolkningsminskning än och . är i själva verket den kommun i riket som procentuellt har minskat sin befolkning mest under 1978-1979 (3,). Långsiktigt finns flera oroande inslag i de utvecklingstendenser som råder för länet. Länet har under en lång följd av år haft en bestående dold undersysselsättning. Enligt de bedömningar som gjorts i länsplaneringen skulle länet behöva tillföras ca 20 000 arbetstillfällen för att få en sysselsättningsnivå som ligger i nivå med riksgenomsnittet. Länets näringsliv är i hög grad uppbyggt på tunga basindustrier inom järn och stål samt papper och massa. Även om flertalet företag är stabila och utvecklingsbara finns risk för att strukturförändringar kommer att skapa problem i basnäringarna i . Nedläggningshot finns redan nu mot flera industrienheter i länet. Nedläggning av basindustrier får i sin tur kraftigt genomslag för länets övriga industrier som är beroende av de stora basföretagen. Basnäringarna järn och stål, papper och massa sysselsätter direkt ca 25 000 personer och indirekt ytterligare 25 000 personer i länet. Det betyder att ca 125 000 personer av länets 294 000 invånare för sin försörjning är direkt beroende av vad som händer inom basnäringarna. En konsekvens av de bestående och tilltagande långsiktiga sysselsättningsproblemen i är en kraftigt ökad utslagning av människor från länets arbetsmarknad. Enhetlig definition på begreppet utslagning saknas. Det kan emellertid konstateras att i storleksordningen 22 500 personer står utanför den ordinarie arbetsmarknaden p. g. a. arbetslöshet, förtidspension eller andra skäl. Problemen finns i hela länet. har traditionellt haft de största svårigheterna. Utvecklingen inom basindustrierna har främst för kommun inneburit utomordentligt allvarliga påfrestningar. Även Söderhamnsområdet har drabbats hårt. De regionalpolitiska problemen i har påtalats tidigare. Förslag till åtgärder har från länets sida förts fram vid olika tillfällen. Huvudkraven för att långsiktigt klara länets sysselsättning kan sammanfattas i följande punkter: Det grundläggande kravet för är näringspolitiskt. Det gäller att få en acceptabel utveckling inom länets basnäringar järn och stål samt pappers- och massaindustrin. Det ställer i sin tur krav på energipolitiken, skogspolitiken och sannolikt också på nya former för finansiering av industriell utveckling. Det är dessutom nödvändigt att det centralt utarbetas en strukturplan för de berörda branscherna. Speciellt på skogsindustrisidan är det angeläget att statens agerande ut i en strukturplan för att undanröja den osäkerhet som råder. I för regionalpolitisk viktiga konkreta ärenden kan statsmakterna genom statliga organ eller företag medverka till angelägna insatser. Som exempel på aktuella frågor kan nämnas: a) planer på utbyggnad av en ny pappersfabrik i i . Den kan långsiktigt stabilisera förhållandena i kommunen. b) Planerna på en försöksanläggning för tillverkning av metanol i i . c) SKF i har fått statligt strukturstöd för utveckling av den s. k. plasmametoden. Ett fortsatt stöd kan medverka till att vända den negativa trenden i . d) Det statliga industricentrumet i bör utvecklas vidare. En satsning på industricentrum i bör övervägas. e) Den statliga val av transportlösning när det gäller stålämnen från till Domnarvet får stor betydelse för Norrlandssjöfarten i allmänhet och hamn i synnerhet. Staten bör av såväl trafikpolitiska som regionalpolitiska skäl medverka till att transporterna går på sjön över hamn. har en sysselsättningsgrad som ligger femma från botten bland landets län och har hamnat en bra bit under medeltalet för riket som helhet. Situationen är lika mörk för kvinnor och män i förhållande till andra län. Kvinnorna har dessutom en sysselsättningsnivå som ligger under männens i vårt eget län. De statliga insatserna för att klara länets sysselsättning har varit otillräckliga. Länets andel av utbetalt regionalpolitisk! stöd är låg. har en förhållandevis låg statlig sysselsättning. Riksmedeltalet per 1 000 invånare ligger på 45, medan kommer upp till 34. Med den siffran är vi klart lägst i . När det gäller statliga företag så har vi av de industrisysselsatta i sådana i vårt län. Länet skulle behöva tillföras ca 2 000 statliga arbetstillfällen för att nå den andel som är genomsnittlig för riket. Olika möjligheter att bygga ut den statliga sysselsättningen i länet genom decentralisering eller utlokalisering måste därför tillvaratas. Det regionalpolitiska stödet måste förstärkas och länets kommuner ges en förmånligare inplacering i de olika stödzonerna än de nu har. och bör flyttas till stödområde 3. , , , , , och bör ingå i stödområde 4. bör ingå i stödområde 6. Förbättringen för och bör prioriteras. Utvecklingsfonderna i skogslänen måste ges ekonomiska resurser som står i paritet med de problem som finns i dessa områden. Ett regionalt utvecklingsbolag bör inrättas vid utvecklingsfonden i . En kraftig utvidgning av möjligheterna till statsbidrag till av kommunerna uppförda industrilokaler bör genomföras. Med hänvisning till vad som ovan har anförts beträffande problemen och behovet av insatser i hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av regionalpolitiska åtgärder i . () ()