mot · G302511 · 1980-01-21 00:00:00 — Motion 1979/80: 511 av m. fl. Det pågår f. n. en mycket snabb utveckling inom teleteknikens och elektronikens områden. En råd nya media kommer med stor sannolikhet att få sitt kommersiella genombrott. Många kritiska röster har höjts mot samhällets beredskap inför dessa nya media, men något samlat grepp har ännu inte tagits för att skaffa en samhällelig och politisk framförhållning gentemot det framväxande s. k. informationssamhället. En rad utredningar sysslar visserligen med specifika medier eller tekniker, men det bredare perspektivet saknas. Som exempel på denna ensidiga inriktning på teknologiska notiser kan nämnas informationsteknologiutredningens betänkande Nya vyer. Vpk har tidigare krävt en bred kartläggning av hur de faktiska informationsflödena i samhället förändras i samband med teknologiska förändringar och samhällsutvecklingen i övrigt samt vilka konsekvenser detta får för demokratin. Vad som krävs därvid är också att man skaffar sig en uppfattning inte bara om hittillsvarande utveckling utan också om alternativa möjligheter . har presenterat sitt slutbetänkande, och ett beslut om en eventuell nordisk kommer att tas . kan sägas utgöra ett typexempel på att man ensidigt inriktat utredningen på en teknik, nämligen en nordisk satellit, men försummat att studera vilka alternativa möjligheter som finns för att tillgodose de målsättningar som en satellit påstås uppfylla. De motiv som åberopats för Nordsat är i korthet: att främja den nordiska kulturgemenskapen, att ge tittarna ett programutbud som varje land för sig inte kan ge, att öka möjligheterna att välja mellan olika program, att förbättra de nordiska invandrarnas möjlighet att se hemlandets program, att vidga den ömsesidiga förståelsen av varandras språk och samhällsförhållanden. Därtill skulle kunna läggas de mål ställt upp för den svenska kulturpolitiken. Tre av dessa är speciellt angelägna: rätten till yttrandefrihet och följaktligen motverkande av kommersialismens negativa verkningar, eftersom dennas mest negativa effekt är att blockera de språkformer som är en förutsättning för yttrandefriheten, 1979/80: 511 att ge människorna möjlighet till egen skapande aktivitet, att främja kontakt mellan människor. Också decentraliseringsmålet skulle kunna åberopas i sammanhanget. lyckas inte göra sannolikt att satelliten skulle främja dessa mål. Tvärtemot att stärka nordisk gemenskap kommer programutbudet att få majoriteten av TV-tittare att åka slalom mellan publikfriande program. Dessa program står ofta närmast i strid med de kvalitetskrav som är uppställda i avtalet mellan regeringen och . Nordiska program är inte särskilt lockande för svensk TV-publik, trots att de som sänds oftast valts bland de program som antas vara mest intressanta för svensk publik. Det är tyvärr ett faktum att ur ett tillgängligt utländskt utbud väljer tittarna framför allt och i första hand fiction och underhållning av anglo-amerikanskt ursprung. Den ökade valfriheten kommer därför för de allra flesta att innebära en möjlighet att se fler av de program som redan är kulturpolitiskt tvivelaktiga. Särskilt allvarligt är detta för barnens TV-tittande. Det är mycket tveksamt om något av målen kommer att uppfyllas genom Nordsat. Här skall endast ytterligare två aspekter av vikt tas fram, nämligen kostnadsaspekten samt vilka återverkningar Nordsat kan komma att få för yttrandefriheten i vårt land. I debatten om Nordsat har det tidigare varit ganska tyst om satellitens ekonomiska följder i form av investeringar för konstruktion, uppsändning och drift av satelliterna. Dessa kostnader beräknar utredningen till bortåt . Därtill kommer att detta är extrakostnader, då det markbundna nätet måste finnas kvar av säkerhetspolitiska och andra skäl. Utslaget per hushåll kan kostnaden förefalla liten men skall då ses i relation till vad konsumenterna eller licensbetalarna direkt får betala. För att man skall kunna ta emot satellitsändningarna krävs speciella parabolantenner riktade mot satelliten, som från sitt läge över skulle transmittera de av markstationerna uppsända radio- och TV-programmen. Dessutom krävs särskilda mottagningsenheter inomhus för omvandling av satellitsignalema till TV-apparatema. Denna utrustning antas kosta . för egnahem, villor och radhus, lägre för hus med centralantenn. Räknar man samman mottagarnas totalinvesteringar kommer enbart Nordsats första generation att kosta bortåt i hela . Ett av de åberopade skälen för Nordsat har varit att man skulle stärka den kulturella gemenskapen. En förutsättning för detta har då angetts vara att en samordning av programverksamheten skall ske. Denna samordning kommer emellertid aldrig att bli en realitet, vilket också utredningen konstaterar. Vad som däremot kommer att bli en 1979/80: 511 realitet är att fortsättningsvis inte kommer att kunna avskärma sig från reklam-TV. Ett beslut om satelliten innebär alltså det första steget mot reklamfinansierad TV också i vårt land, vilket vpk bestämt avvisar. Det enda mål som åtminstone formellt kan förväntas uppfyllt av Nordsat gäller därför nordiska invandrares möjligheter att se hemlandets program. Men detta är ett tvivelaktigt mål. Nordsat kommer därmed att bidra till att öka invandrarnas isolering, eftersom programmen inte utgår från invandrarnas situation i invandrarlandet. En lösning på detta ligger i stället i att det skapas ekonomiska möjligheter för TV- och radioprogram, producerade i , på invandrarnas språk och med utgångspunkt i invandrarnas situation. Elärmed ges invandrarna verklig möjlighet att bevara sin språkliga och kulturella identitet. Därtill bör naturligtvis det redan existerande byggas ut och en gemensam nordisk information i TV utvecklas. Det finns också andra möjligheter att stärka den nordiska gemenskapen än medelst en satellit. Samarbetet mellan företagen bör kunna utökas genom mera nordiskt kulturellt samarbete och fler gemensamma program. En möjlighet är också att bygga ut Nordvisionen kraftigt. För detta krävs resurser. Den tekniska utvecklingen vidgar möjligheterna för direkt spridning av bl. TV, radio och film, också internationellt. Men teknisk utveckling är inte nödvändigtvis och alltid detsamma som framåtskridande. Frågan är dels vad man önskar förmedla, dels själva målsättningen och dels om medlet (tekniken) är adekvat dvs. rätt metod att uppfylla målsättningen. Eller som ställer frågan i videogramutredningens debattskrift hästen: Handen på hjärtat, behöver vi egentligen optiska videoskivspelare, en nordisk eller persondatorer? Vad vi i första hand behöver är bättre filmer, video- och TV-program, en bättre teater och kunnigare journalister. Detta vöre mycket värdefullare både för oss själva och för samhället, än att få en ytterligare förstärkning av de distributionstekniska resurserna. Nordsat uppfyller i första hand den multinationella elektronikindustrins behov av nya marknader och mer vinster samt vissa politiska krafters önskan om en ytterligare passivisering av människorna. Det finns alternativa utvecklingsvägar för radio och TV i och i . Alternativa vägar som därtill är mycket billigare. Kravet på sådana alternativ måste vara att de aktiverar större befolkningsgrupper än de som kommer till tals i massmedierna. Dessa krav kan naturligtvis ställas på alla medietyper på press, radio, TV och film. I första hand måste man ställa kravet på de medier där det samhälleliga inflytandet och ansvaret för organisation och innehåll redan är stort: radio och TV. Här är det uppenbart att utbildningsministern sätter 1979/80: 511 koncernen på svältkost och därmed hindrar den att uppfylla de krav på innehåll som Nordsat i stället sägs tillfredsställa. Men kostnaderna blir via Nordsat ofantligt mycket större, både för staten och för de enskilda medborgarna. Det riktiga alternativet är därför att dels bygga ut resurser, dels att medverka till större möjligheter till lokala radio- och TV-program. Närradion och när-TV har påståtts vara sådana alternativ. Det är inte riktigt. Närradion som inlett sin försöksverksamhet har visat sig vara i första hand en radio för starka organisationer med bra ekonomiska resurser. De som redan har haft möjlighet att komma till tals har alltså fått en utökad sådan möjlighet. Vpk har tidigare framhållit att ett demokratiskt alternativ i stället vore att öka möjligheterna för missgynnade att komma till tals i massmedia. En ordentlig satsning på en allemansradio under lokalradion vore ett sådant alternativ. En av förutsättningarna för en livskraftig demokrati är att många uttrycker sina intressen och behov och deltar i meningsutbytet: kommunicerar med varandra. För att detta skall ske måste marknadskrafterna stävjas, antingen genom att de starkas dominans begränsas eller genom stöd till de svaga. Denna princip ligger till grund för t. ex. pressoch filmstödet och borde kunna utvidgas både där och i förhållande till etermedia. Därför bör anslaget till ökas för att ge möjlighet att upprätta fasta eller mobila bandverkstäder. bör detta system utvecklas till att också omfatta film- och videoverkstäder vid regionala och lokala TV-redaktioner. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att planerna på en nordisk radio- och bör avskrivas, 2. att hos regeringen hemställer om att en utredning tillsätts för att ta fram alternativa förslag i enlighet med vad som anförts i motionen. HANS (vpk) i INGA (vpk)