mot · G3021052 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1052 av m. fl. om översyn av de periodiska publikationernas utgivningsförhållanden m. m. Vårt språkområdes begränsning sätter en naturlig barriär för spridningen av publikationer på svenska och inskränker därmed möljigheterna till avsättning och lönsamhet för publikationer med riksspridning. Befolkningens gleshet begränsar på motsvarande sätt utvecklingen av lokaltidningar. I båda fallen blir styckkostnaderna för framställning högre än för motsvarigheter med bredare avsättningsunderlag i folkrikare länder. Behovet av särskilt ekonomiskt stöd för att trygga publikationsutgivning i har med tiden gjort sig alltmer och allt oftare gällande. Det har tillgodosetts av staten med ett komplext system av frihet från eller begränsning av konsumtionsskatter samt rent pekuniär subventionering. Mottagare av stödet är i huvudsak dagspress, kultur- och organisationstidskrifter. Motiveringen till stöd åt dagspressen ligger främst i dess oumbärlighet för samhällslivet som organ för nyhetsförmedling och forum för en fri och öppen debatt. Liknande funktioner fyller också kultur- och organisationstidskrifter inom sina sektorer. Den viktiga del av innehållet som här åsyftas är dock långt ifrån dominerande. Särskilt i dagstidningar kan inslagen av förströelse- och underhållskaraktär vara betydande. Även nyhetsmaterial kan väljas och behandlas som den lättare läsekretsen också är intresserad av. Det är också att märka att eftersom det är utgivaren som mottar presstödet, kommer detta indirekt också hans eventuella verksamhet i övrigt till godo. Detta gäller t. ex. om tryckeriföretag som ger ut dagstidningar, dagstidningsutgivare som även ger ut annonsblad och organisationer som ger ut medlemsblad eller ideella organ som ett led i en mer vittomfattande aktivitet. I samma mån som stödåtgärderna är generella inom den kategori de riktar sig till, kan de komma också en ekonomisk självbärande utgivning till del. Branschorganisationers behov av stöd för utgivning av sina medlemsorgan kan i en del fall antas vara ringa. Somliga yrkessammanslutningar och andra åtnjuter stöd för tidskrifter som är attraktiva annonsorgan och lönande affärer. Dagstidningar är momsfria, oavsett om de är lönsamma eller ej. Även om man sålunda kan konstatera att av presstödet i dess olika former somt faller på hälleberget, ger detta inte anledning till allvarligare invändningar mot det nuvarande systemets utformning. Desto mer betänkliga är systemets verkningar på konkurrensen mellan publikationer inom och utom förmånstagarkretsen. I synnerhet är dessa effekter knutna till skillnaderna i beskattning, en differentiering utan motstycke i andra länder, som utförligt har belysts i motionen 1978/79:1738 till fjolårets . Från det att vid den allmänna varuskattens införande en särbeskattning av tidskrifter efter åtskillig tvekan antogs, har skillnaden i mervärdeskatt numera blivit femdubbelt större. Detta strider mot grundsatserna för såväl mervärdeskatten, som skall vara neutral, som tryckfriheten, som i princip skall vara oinskränkt. Det orimliga i rådande förhållanden har illustrerats på ett nytt och mycket åskådligt sätt, då en rikstidning låtit utforma sin söndagsbilaga grafiskt och innehållsmässigt helt i stil med fristående veckotidningar. Till skillnad från dessa är den skattefri, och det har talats om flera efterföljare. Lika litet godtagbara är skillnaderna i villkor för utgivningen av organisationsanknutna facktidskrifter och deras fristående, kommersiella motsvarigheter. En favorisering av förment icke kommersiella publikationer saknar stöd i tryckfrihetslagstiftningen. Att gränsdragningen kring den skattefria kategorin allmänna nyhetstidningar är otillfredsställande har uppmärksammats av presstödsnämnden och lett till utredningsdirektiv till dagspresskommittén. Till dagspressen räknas inte blott veckoutgivna tidningar med dagspresskaraktär utan även tidningar som behandlar sitt material från särskilda, politiska eller religiösa utgångspunkter. Nyhetstidningar som ger övervikt åt faktamaterial från andra sektorer av samhällslivet riskerar däremot att inte bedömas som allmänna. Vid sin behandling av den nyssnämnda motionen valde att se problemen som en rent skatteteknisk fråga, medan skatteutskottet menade att skattefrågan inte kunde behandlas på ett meningsfullt sätt, frigjord från sammanhanget med andra presspolitiska åtgärder. Utskottet betonade också att någon omfattande tidskriftsdöd inte uppkommit på grund av beskattningen. Det är viktigt att utvecklingen inte heller tillåts ta en sådan vändning. Av den framlagda utredningen industri i omvandling (SIND 1979:8) kan exempelvis utläsas en dålig prognos för veckopressen, vars utveckling är oroande. Det kan här erinras om att av folket är konsumenter av populärpress, att populärpressindustrin sysselsätter bortåt 3 000 personer och att dess alster totalt sett domineras av informativt innehåll i form av artiklar och reportage. För fackpressen som helhet är framtidsbilden mindre mörk, men diskrimineringen av både populärpress och fackpress i allmänhet i fråga om mervärdeskatt, reklamskatt och statlig annonsering är för båda grupperna en stark hämsko på utvecklingen. om klyftan mellan mervärdebeskattade och skattefria publikationer innebär den mest eklatanta diskriminering och påkallar en utjämning, torde det vara befogat att i ett sammanhang granska flera aspekter på de periodiska publikationernas utgivningsförhållanden och konkurrensläge. Med hänvisning till det anförda hemställer vi därför att hos regeringen begär en allsidig översyn av den bristande likställigheten i utgivningen av periodiska publikationer. () ()