mot · G302859 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80:859 av m. il. om anslag till vissa kulturändamål har en betydande satsning gjorts för att stärka olika delar av kulturlivet. De åtgärder som kommit till stånd har i stor utsträckning grundats på det kulturpolitiska reformarbete som lades fast genom den socialdemokratiska kulturpropositionen (prop. 1974: 28). Ett genomgående drag i denna proposition var en strävan att satsa på folkrörelser och folkbildning som en viktig del i ett aktivt kulturliv. Motiven för detta utvecklades i propositionen. Vid riksdagsbehandlingen riktades ingen invändning mot denna inriktning. Den politiska viljeyttringen till förmån för en kraftig utbyggnad av folkrörelseanknutna kulturaktiviteter var således enhällig. Av detta följer att också avsåg att principuttalandet skulle följas av successivt förbättrade villkor för det folkrörelseanknutna kulturarbetet. Så har emellertid inte blivit fallet under det borgerliga regeringsinnehavet. har de statliga kostnaderna för folkrörelsernas kulturverksamhet inte ökat i samma utsträckning som statens totala kostnader för kulturändamål. I stället kan konstateras att folkrörelsekulturens relativa andel av de statliga anslagen till kulturändamål visar en jämn nedåtgående kurva. Av samtliga anslag till folkrörelsekultur har med något enstaka undantag inget anslag nått upp till den genomsnittliga anslagsuppräkningen på kulturområdet. Under det borgerliga regeringsinnehavet har socialdemokraterna i föreslagit en högre pris- och löneomräkning för de folkrörelseanknutna anslagen. Dessa är nämligen inte garanterade den pris- och löneomräkning som statliga institutioner regelmässigt erhåller. De borgerliga regeringarnas ovilja att kompensera folkrörelserna för kostnadsfördyringen kan endast tolkas som en negativ inställning till den kulturinsats som folkrörelserna gör, trots att dessa når fler människor än många andra grenar av kulturlivet. I många fall fångar man också upp andra människor än vad kulturlivet i mera traditionella former gör som många får möjlighet till aktiv medverkan och egen skapande verksamhet. Vi beklagar att denna inställning, som enligt vår mening inte överensstämmer med kulturpolitiska beslut , kommit att prägla den borgerliga kulturpolitiken. Också när det gäller att skapa reella förutsättningar för yttrandefriheten, att motverka kommersialismens negativa verkningar, att ta hänsyn till eftersatta gruppers erfarenheter och behov och att stimulera 3 sami Nr 859862 1979/80: 859 konstnärlig och kulturell förnyelse har folkrörelserna stora möjligheter och uppgifter. Detta återspeglas inte i regeringens förslag, vilket vi beklagar. Mot bakgrund av den reformram som föreslås på kulturområdet för /81 är regeringens inställning till det folkrörelseanknutna kulturarbetet än mer allvarlig. Under /751976/77 ökades statens insatser på kulturområdet med ca 90 milj. kr. Under de tre följande åren ökades denna ram i absoluta tal. För nästa budgetår föreslår regeringen nu en reformram på endast 15 milj. kr. För att motsvara den satsning som socialdemokraterna gjorde borde kulturramen för /81 ha uppgått till ca 60 milj. kr. En så kraftig försämring av anslagsutvecklingen på ett sakområde torde vara unik. Vi vill i detta sammanhang erinra om följande uttalande budgetproposition: Viljan att förstärka kultursatsningarna också i ett ekonomiskt läge som inger bekymmer bygger på övertygelsen att en livaktig kultur i en föränderlig verklighet kan ge känselspröt riktade mot framtiden. Någon sådan vilja återfinns inte i föreliggande budgetförslag. I stället står det nu klart att det i första hand är kulturområdet som drabbas av det kärva statsfinansiella läget. På samma sätt var det barnen som åsidosattes när den förra trepartiregeringen av besparingsskäl avvecklade statsbidraget till allmän fritidsverksamhet. På båda områdena finns stora behov av ytterligare insatser. Men de borgerliga regeringarna väljer att tunna ut insatserna på sektorer som redan kännetecknas av betydande resursknapphet. Socialdemokraterna är emellertid inte beredda att acceptera att kulturområdet, främst då de folkrörelseanknutna anslagen, får dra konsekvenserna av en allt sämre borgerlig ekonomisk politik. Även i ett budgetläge som kännetecknas av hård ekonomisk åtstramning är det nödvändigt att kulturlivet får möjlighet att utvecklas. Vi föreslår därför en rad åtgärder på kulturområdet i syfte att stärka det folkrörelseanknutna kulturarbetet samt kultur för barn och ungdomar. I detta syfte lägger vi fram förslag om återinförande av statsbidraget till allmän fritidsverksamhet, bidraget till barn- och ungdomsorganisationernas kulturella verksamhet, ökat stöd till produktion av film för barn och ungdom, utbyggd forskning om barn och kultur samt ökade anslag till det folkrörelseanknutna kulturarbetet. Sammantaget innebär våra förslag på kulturområdet att vi vill förstärka olika anslag till kulturändamål med 36 milj. kr. utöver regeringens förslag. Mot bakgrund av vad vi här har anfört finner vi det nödvändigt att ett antal anslag och anslagsposter under B. Kulturändamål i huvudtitel räknas upp i förhållande till regeringens förslag. Regeringens förslag innebär att dessa anslag i flertalet fall endast räknas upp . Med hänsyn till kostnadsutvecklingen innebär 1979/80: 859 förslaget att penningvärdeförsämringen inte blir kompenserad. Vi föreslår en uppräkning med . I den socialdemokratiska partimotionen om insatser för barnens miljö m. m. har ett bidrag till barn- och ungdomsorganisationernas kulturella verksamhet föreslagits. Hemställan härom görs i förevarande motion. Under anslaget B 3. Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m. m. har anslagsposten 1 räknats upp med . anser att automatisk kompensation för arrangörers stigande kostnader måste ges även för kulturprogramverksamheten. En utebliven uppräkning innebär ett minskat antal program, och arrangörerna tvingas välja enkla program och måste avstå från t. ex. dans och teater som drar höga kostnader. Vi föreslår att anslagsposten 1. Kulturprogram inom föreningslivet räknas upp med . Under anslaget B 4. Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer föreslås i budgetpropositionen ingen ökning under anslagsposten 2. Experiment och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet bland amatörer. föreslog i sin anslagsframställning att anslagsposten skulle ökas med , varav . avsåg kompensation för pris- och löneökningar. Någon motivering till förslaget att inte ens anvisa medel för att täcka penningvärdeförsämringen lämnar inte föredraganden. Vi föreslår att anslagsposten 2. Experiment och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet bland amatörer räknas upp med . Under anslagsposten 3. Centrumbildningar på teaterns, dansens, musikens, filmens, bildkonstens och litteraturens områden föreslås en uppräkning (), dvs. inte ens täckning för löne- och prisförändringar. föreslog en ökning med 2 milj. kr. exkl. pris- och löneomräkning. Vi föreslår att anslagsposten räknas upp med . utöver regeringens förslag. Folkparkernas centralorganisation för central service och andra gemensamma insatser samt för räknas i budgetpropositionen upp med , exkl. en föreslagen engångsanvisning. bör räknas upp med . utöver regeringens förslag. Under anslagsposten 5. Folkets husföreningarnas riksorganisation för anordnande av bl. a. konstutställningar och s. k. kulturhörnor föreslås en uppräkning med . Vi föreslår att anslagsposten räknas upp med . utöver regeringens förslag. Vi har i det föregående anmält förslaget i den socialdemokratiska partimotionen om insatser för barnens miljö m. m. att anslå 4 milj. kr. till barn- och ungdomsorganisationernas kulturella verksamhet. Detta belopp bör anvisas under anslaget B 4. Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer som en ny anslagspost (12). Hemställan härom görs i förevarande motion. tl 1979/80. 1979/80: 859 Våra förslag i denna motion under förevarande anslag innebär sammanlagt en ökning utöver regeringens förslag med . Härutöver kommer den nya anslagsposten Bidrag till barn- och ungdomsorganisationernas kulturella verksamhet med 4 milj. kr. Under anslaget B 18. Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet ingår som anslagsposten 1. Uppräkningen av anslagsposten stannar i regeringens förslag vid . Vi föreslår att anslagsposten tillförs . utöver regeringens förslag. Under anslaget B 31. Bidrag till folkbibliotek ingår bidrag till bokutlåning på arbetsplatser under anslagsposten 1. Bokutlåning på arbetsplatser tillhör enligt vår mening en av de mest lyckade satsningarna på kulturområdet. Inte heller här har regeringen föreslagit en pris- och lönekompensation som skulle möjliggöra att verksamheten i varje fall bibehålls i oförändrad omfattning. tillförs anslagsposten de 2 milj. kr. som under innevarande budgetår anvisats under anslaget Bidrag till kulturell verksamhet bland barn. Med hänsyn till denna anslagsförstärkning föreslår vi inte någon ytterligare ökning av anslagsposten. Vi vill dock framhålla vikten av att arbetsplatsutlåningen inom ramen för tilldelade medel ökar i omfattning. bör som sin mening ge regeringen detta till känna. Under anslaget B 39. Vissa bidrag till bildkonst föreslås en uppräkning med . till Konstfrämjandet och med . Härutöver tillförs Konstfrämjandet . från anslaget Bidrag till kulturell verksamhet bland barn, vilket Konstfrämjandet disponerar innevarande budgetår. har föreslagit ökningar med 2,5 milj. kr. resp. 0,9 milj. kr. Konstfrämjandets och Sveriges konstföreningars riksförbunds verksamhet riktar sig till en bred allmänhet. Konstfrämjandets utgivning av grafik, affischer och andra bilder samt utställningsverksamhet m. m. bidrar också till att öka antalet arbetstillfällen för bildkonstnärerna. Det arbete som organisationerna bedriver är av stor betydelse för konstlivet i dess helhet och för bildkonstnärernas existensmöjligheter. Vi föreslår sålunda en uppräkning av anslagen till Konstfrämjandet med . och till med . utöver regeringens förslag. Frågan om befrielse från mervärdeskatt för Konstfrämjandet behandlades av mervärdeskatteutredningen i dess betänkande Ds B 1979: 2. Utredningen ansåg emellertid att stöd till Konstfrämjandets verksamhet borde utgå i form av statsbidrag och inte i form av skattelättnader. Detta blev också beslut. Något sådant bidrag föreslår inte regeringen. Vi anser att Konstfrämjandet bör få en viss kompensation för den skyldighet att erlägga mervärdeskatt som Konstfrämjandet har, vilket inte gäller för den privata konsthandeln eller vid konstauktioner. Utöver vårt tidigare förslag om ökat statsbidrag till Konstfrämjandet 1979/80: 859 föreslår vi därför att ytterligare . Sammantaget innebär våra förslag under detta anslag en ökning med . utöver regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att till Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m. m. (B 3. ) för /81 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag av , varvid anslagsposten 1. Kulturprogram inom föreningslivet skall utgå med , 2. att beslutar att till Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer (B 4. ) för /81 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , varvid anslagsposten 2 skall utgå med , anslagsposten 3 med , anslagsposten 4 med , anslagsposten 5 med . samt anslagsposten 12 (ny) med , 3. att beslutar att till Vissa bidrag till teater-, dansoch musikverksamhet (B 18. ) för /81 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , varvid delposten 1 skall utgå med , 4. att sorn sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om bokutlåningen på arbetsplatser, 5. att beslutar att till Vissa bidrag till bildkonst (B 39. ) för /81 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , varvid anslagsposten 1 skall utgå med . samt anslagsposten 2 med . () () () () () () () () HANS () () () ()