ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021717 · 1980-01-22 00:00:00 — av m. fl. om den ekonomiska ersättningen vid viss tolkutbildning /78 har folkhögskolor och studieförbund anordnat s. k. kontakttolkutbildning enligt förordningen SFS 1977:461. Förordningen var resultatet av en utredning som gjorde beträffande invandrarnas behov av tolkservice i samhället. I årets budgetproposition föreslår regeringen vissa ändringar beträffande de studiesociala förmånerna för deltagande. Dessa förmåner har i övrigt funnits endast under ett budgetår, dvs. 1979/80. Detta förhållande har i mycket hög grad motverkat hela reformens genomförande. De nu föreslagna förändringarna kan sammanfattas i följande: o Ersättningarna för deltagarnas förlorade arbetsförtjänster föreslås bli /tim resp. /dag. o Ersättningarna för deltagarnas inkvarteringskostnader vid folkhögskolekurs föreslås bli /kursdygn. o Ersättningarna för deltagarnas resekostnader föreslås bli oförändrade även under nästa budgetår, dvs. /deltagare och kurstillfälle. De mycket blygsamma höjningar som föreslås kommer inte alls att motsvara de verkliga kostnaderna och behoven. Därmed fortsätter reformen att förbli en pappersreform. De otillfredsställande studiesociala förmånerna har kraftigt motverkat hela reformens genomförande. Detta konstaterar också statsrådet själv i propositionen. De allvarliga försummelserna från regeringen i fråga om att garantera invandrarna en fullgod tolkservice har äventyrat deras trygghet beträffande liv och hälsa och satt dem i ett oacceptabelt underläge när det gäller deras förhållande till myndigheter, tjänsteutövare, rättsväsende, institutioner och arbetsgivare. Det akuta behovet av att avhjälpa tolksituationen i landet, som bedömdes som klart allvarlig, har inte blivit mindre. Tvärtom har problemet ökat. Statsrådet redovisar i propositionen att han avser att föreslå regeringen att ge i uppdrag att utvärdera den genomförda utbildningen samt utreda det fortsatta behovet av kontakttolkutbildning. Några målsättningar bör därvid uttalas av : För att kontakttolkutbildningen skall kunna få den avsedda effekten bör kräva att i första hand de studiesociala förmånerna höjs till samma nivå som vuxenstudiestödets tim- och dagstudiestöd. Administrativt bör bidragsförmånerna utbetalas efter samma rutiner som vuxenstudiestödet, dvs. Utvärdering och förslag från och regeringen bör arbetas fram med största skyndsamhet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att inför den utvärdering av det s. k. kontakttolkutbildningsstödet som redovisas i budgetpropositionen och inför förslag därav som planeras, som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om riktlinjer för framtida utbildningsstöd. () ()
mot · G3021718 · 1980-01-25 00:00:00 — av Hans Nyhage m. fl. om en tjänst som skolledare vid svenska utlandsskolor Enligt förordningen om statsbidrag till svensk undervisning i utlandet (SFS 1978:591) utgår statsbidrag till utlandsskola i följande former: Bidrag till kostnader för lärarlöner. Bidrag till lokalkostnader. Något särskilt bidrag till avlöning av skolledare utgår däremot inte. Det är uppenbart att behovet av skolledare vid utlandsskolorna är i motsvarande grad lika stort som vid de inhemska skolorna. I synnerhet gäller detta i de fall där är fullständig, dvs. alla tre stadierna ingår. Eftersom förordningen ej innehåller några bestämmelser om skolledartjänst, löses frågan i förekommande fall genom att ett särskilt avtal upprättas mellan huvudmannen och någon av skolans lärare. Enligt vår mening är det otillfredsställande att åtskillnad råder i det här avseendet mellan svensk grundskola i utlandet och i . Rimligen bör i princip samma villkor gälla för grundskoleundervisningen oavsett var den bedrivs. Regeringen bör därför låta göra en översyn av hur skolledarfrågan har lösts vid de skilda utlandsskolorna och klarlägga behovet av en särskild skolledarresurs. Förslag i ärendet bör möjligt föreläggas . Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen hemställer om förslag rörande inrättande av en skolledarresurs vid de svenska utlandsskolor som omfattar samtliga stadier. HANS NYHAGE (m) (m) () () ()
mot · G302172 · 1980-01-10 00:00:00 — Motion 1979/80:172 av m. fl. om åtgärder för att rädda sysselsättningen inom skogsindustrin Södra skogsägarna, där staten har ett icke oväsentligt ägarinflytande, har påbörjat förhandlingar om nedläggning av ett antal bruksenheter, bl. a. Emsfors, Delary, Fridafors, och . Bara i berörs över 1 000 arbetare och tjänstemän av nedläggningarna. Dessutom finns inom såväl NCB som Vänerskog långt framskridna planer på driftsinskränkningar och nedläggningar. Dessa beslutade och planerade nedläggningar är mycket allvarliga för en sådan viktig basnäring som skogsindustrin. De slår särskilt hårt från regionalpolitisk synpunkt mot områden där sysselsättningsläget redan är svårt. De utgör de första stegen i en utveckling som första år kan medföra att flera tusen jobb försvinner. Uppgifter finns om att mer än ett 60-tal massa- och pappersbruk och ca 3 400 sågverk (av 3 547) är allvarligt hotade. Regeringen har aviserat att den under höstriksdagen 1980 tänker framlägga förslag om skogsindustrins framtid. Inga nedläggningar bör få ske inom branschen förrän fått pröva frågan i hela dess vidd. Samhällsekonomiska och regionala hänsyn måste gå före skogsägarnas kortsiktiga profitintressen. Det uppkomna läget för skogsindustrin är så allvarligt att skyndsamt måste behandla förslaget i denna motion. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om skyndsamma åtgärder för att förhindra att beslutade och planerade nedläggningar och inskränkningar inom skogsindustrin verkställs innan tagit ställning till regeringsförslag om en helhetsplan för skogsindustrins framtid. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G3021720 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80 1720-1727 Motion 1979/80:1720 av och Hans Nyhage om samhällets kostnader för undervisningsmateriel och läromedel Utrustningen i såväl grund- som gymnasieskola med stadigvarande undervisningsmateriel håller en såväl kvalitativt som kvantitativt hög standard. Dess innehåll bestäms av en av utfärdad normalutrustningslista. Ej minst från elevhåll har lagts synpunkter på att denna materiel är dels onödigt rikhaltig, dels av ett slag (exempelvis tekniskt avancerad) som eleven aldrig får tillfälle att begagna ute i det praktiska livet. Viss materiel kan dras ned till antal genom ett planerat dubbelutnyttjande, annan materiel kan begränsas vad beträffar teknisk finess till sådan utrustning som eleven kan tänkas möta ute i livet. Eftersträvansvärda besparingar går här att göra utan att därför undervisningens kvalitet blir lidande. Utredningen om läromedelsmarknaden har beräknat (DsU 1978:14) att samhällets kostnader 1977 för läromedel uppgick till 691 milj. kr. Besparingar inom detta område bör vara möjliga att åstadkomma genom en strängare produkt- och produktionskontroll. Detta kan genomföras utan negativa effekter på undervisningen. Med stöd av det anförda hemställs att anhåller att regeringen i besparingssyfte låter verkställa en ingående prövning av de samhälleliga kostnaderna för undervisningsmateriel och läromedel. (m) HANS NYHAGE (m)
mot · G3021721 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1721 om höjt anslag till medicinska fakulteten vid i Efter förslag i propositionen 1978/79:119 om vissa frågor rörande forskning och forskarutbildning har bl. a. anvisat 2 milj. kr. för förstärkning av högskolans forskningsorganisation. Medlen skulle ge ökade möjligheter att inrätta extra tjänster för forskande personal och framför allt få disponeras av högskoleenheter där forskningsorganisationen är under uppbyggnad. Av ifrågavarande medel har . sedermera anvisats i för innevarande budgetår, där de fördelats med . på medicinsk och . på teknisk fakultet. I budgetpropositionen 1980 har efter förslag av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) regeringen föreslagit att motsvarande medel för /81 i vad gäller i i sin helhet uppförs under anslaget D21 Tekniska fakulteterna. Med hänsyn till den besvärande bristen på basresurser inom den medicinska fakulteten vid i och med hänsyn till att den föreslagna fördelningen av medlen till förstärkning av forskningsorganisation i ej beaktat den lokala fördelningen på fakulteter av medlen för innevarande budgetår bör delbeloppet för i under ifrågavarande anslag räknas upp med ytterligare . För att detta inte skall medföra ytterligare ökning av det redan alltför stora budgetunderskottet torde beloppet kunna tilldelas den medicinska fakulteten i genom en omfördelning av för ändamålet tillgängliga medel mellan landets samtliga medicinska fakulteter. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att delbeloppet för / i under anslaget D 17 Medicinska fakulteterna uppräknas med ytterligare . genom omfördelning mellan de medicinska fakulteterna.
mot · G3021722 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1722 om inrättande av en professur i vuxenpedagogik vid högskolan för lärarutbildning i Forsknings- och utvecklingsarbetet inom vuxenutbildningens område har uppmärksammats förhållandevis sent i jämförelse med andra utbildningsområden. Som framgår av den kartläggning av vuxenpedagogiskt forskningsoch utvecklingsarbete i som genomförts på uppdrag av (NUB 1977:41) har det emellertid skett en kraftig ökning . Huvuddelen av det forsknings- och utvecklingsarbete som förekommer i vårt land inom vuxenutbildningen bedrivs som s. k. uppdragsforskning, vilken till största delen finansieras av SÖ. Trots att samhället gjort en stor satsning på vuxenutbildning har några fasta resurser för vuxenpedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete inte tillskapats. års vuxenutbildningsreformer, som alla haft till syfte att utjämna klyftan mellan olika grupper i fråga om rätt och möjlighet till utbildning, aktualiserar bl. a. problem som måste belysas genom en långsiktig forskning. Avsaknaden av fasta resurser för forskningsoch utvecklingsarbete inom vuxenutbildningen har försvårat möjligheterna till ett samlat kunskapsuppbyggande, vilket skulle kunna ge underlag för att möta såväl akuta problem som långsiktig planering. Mot bakgrund av det stora behov av forsknings- och utvecklingsarbete som föreligger inom vuxenutbildningens område är det uppseendeväckande att den resurs som representeras av tjänsten i vuxenundervisningens metodik vid högskolan för lärarutbildning i och som inrättades av riksdag inte tas i anspråk. Det allmännas behov kan bäst tillgodoses genom att detta lektorat omvandlas till en professur med inriktning mot vuxenpedagogik. Härigenom skulle en fast organisation skapas för att tillgodose vuxenutbildningsområdet, och vidare skulle man säkra den kunskapsuppbyggnad som redan påbörjats inom . Högskolan för lärarutbildning i har för avsikt att undersöka möjligheterna att omdisponera befintliga resurser för att en sådan tjänst skall kunna inrättas under /81. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att lektoratet i vuxenpedagogik vid högskolan för lärarutbildning i får omvandlas till en professur med inriktning mot vuxenpedagogik.
mot · G3021725 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1725 av och om viss forskning rörande hjärnblödning Hjärnblödning är en väl känd sjukdom bland allmänheten. Få vet emellertid att man bör skilja mellan tre olika typer av hjärnblödningar. Den första typen utgörs av en bristning i en blodkärlsvägg, varvid en blödning uppstår som sprider sig ut i hjärnvävnaden. Den andra typen utgörs av en bristning av utbuktningar i kärlväggen, vilka åstadkommer blödningar i det vätskerum som omsluter hjärnan. Den tredje typen kallas stroke och innebär att det bildas en propp i hjärnans blodkärl, vilket är orsaken till syrebrist i hjärnvävnaden och att hjärncellerna dör. Sjukdomen kallas också hjärninfarkt, som med andra ord är en motsvarighet till infarkt i hjärtat. gick sjukdomen under benämningen slaganfall. Han fick slag, sade man . heter sjukdomen alltså stroke, och det är den som är den vanligaste bland de olika typerna av hjärnblödningar. Stroke eller hjärninfarkt utgör av dem. Stroke kan sägas vara den stora dolda folksjukdomen. Den är den vanligaste anledningen till handikapp, och den är en av de tre vanligaste dödsorsakerna. insjuknar 50 000 svenskar - både unga och gamla - i sjukdomen. drabbas 30 stockholmare. Stroke är en dyr folksjukdom för samhället. omfattar antalet vårddagar ca 2 miljoner. En strokepatient kräver i medeltal 25 dagars längre vistelse på sjukhus än både cancer- och hjärtinfarktpatienter. Till detta kommer eftervården som ofta handhas på sjukhus av logopeder, arbetsterapeuter och sjukgymnaster. Både för den som drabbas och för de anhöriga blir livet radikalt annorlunda. De flesta blir handikappade, och handikappen blir ofta bestående. Det kan gälla rörelseförmågan, det kan gälla förmågan att tala. I en del fall har ordförståelsen nedsatts. På strokeavdelningen på pågår forskning för att kartlägga orsakerna och för att utveckla behandlingstekniken. Men denna forskning har alldeles för liten omfattning i relation till sjukdomens omfattning . Nästan inga forskningsanslag delas ut. En patientförening har bildats i anslutning till verksamheten på för att dels medverka till ökad information om sjukdomen, dels skapa intresse för ökad forskning. Denna s. k. strokeförening åtnjuter inga som helst bidrag. Verksamheten måste finansieras med en medlemsavgift om . Med stöd av det ovan anförda hemställs att uttalar att strokeforskningen prioriteras i kommande anslagsfördelningar inom den medicinska forskningen.
mot · G3021727 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1727 om en broförbindelse mellan Sundet och Hasselön i kommun Över mellan Sundet och Hasselön i kommun i X län upprätthålls trafiken med en färjeförbindelse. Den trafik som f. n. går via denna färja är t. ex. dagliga turer med skolbussar, livsmedelstransporter och post m. m. För många som har sina arbetsplatser i och och som bor på motsatta sidan älven är färjan närmaste färdmedlet. infördes turlista samt trafikstopp . Det innebär att de boende i närheten som är beroende av färjan får åka omvägen runt (extra) eller nyttjaden nyaE 4:an. Vid införandet av den nya turlistan var alla parter överens om att allvarliga olägenheter kunde bli följden. Vid t. ex. brandalarm, olyckshändelser, hastiga sjukdomsfall, innebär en förlängd resväg klara olägenheter. Det bör också nämnas att ända sedan början av 1900-taiet återkommande diskuterats frågan om broförbindelse över . Ett av skälen mot en bro har varit att en sådan skulle bli dyr med hänsyn till att flottningen måste kunna ske obehindrat. Då nu flottningen upphört, anser vi det argumentet inte längre aktuellt. Stigande kostnader för färjetrafiken borde också göra ett brobygge alltmer fördelaktigt från ekonomisk synpunkt. Man frågar sig varför man inte kan bygga en bro som skulle visa sig bli lika billig som en färja. I ett svar på en enkel fråga framhöll dåvarande kommunikationsministern att frågan om en bro i stället för färjeförbindelse inte närmare utretts, eftersom man anser att det är en relativt liten trafik i förhållande till investeringen. Det är klart att om man inför stopp för nattrafik så minskar också trafikunderlaget. har återigen en stark opinion visat att man vill ha broförbindelsen till stånd över . kommun har också som ett svar på dessa krav uttalat sig positivt till att förbindelsen bibehålls. För att förbättra situationen för stål- och varvssektorn har ett antal broar förutsatts kunna byggas i stål på olika platser i landet. Detta alternativ bör också prövas för denna broförbindelse. Det finns nu ytterst starka skäl för att man förutsättningslöst prövar frågan om att bygga en bro och att man väger detta mot de driftkostnader som man nu har . Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om utredning av frågan om att ersätta färjan över mellan Sundet och Hasselön med en bro.
mot · G3021728 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1728 om planerad högbro vid har i sin fördelningsplan anvisat medel till ytterligare en bro för biltrafik vid i . Avsikten är att brobygget skall lämnas ut för anbud och att brobygget skall påbörjas . Kostnaden för bron med tillhörande söderled är penningvärde uppskattad till ca 130 milj. kr. Statsbidrag utgår av den bidragsberättigade kostnaden. Detta kan alltså i nämnda penningvärde komma att röra sig om 225 resp. 120 milj. kr., vilka summor får sättas i relation till att 350 milj. kr. är anvisade för arbeten av detta slag och för fördelning på de 107 kommuner som är egna väghållare. Brobygget vid har starkt ifrågasatts . Utöver kostnadsskäl kan mot detta anföras att bron lockar ännu mer biltrafik in mot centrum - detta i ett läge där det finns bra kollektivtrafik och där goda förutsättningar finns för förstärkning av den. Över vattnet vid finns redan tunnelbana och två broar med tillsammans åtta filer för bil- och busstrafik, vilket vid övergång till mera kollektiv trafik är mer än tillräckligt. Sedan planerna för högbron vid först drogs upp har åtskilligt hänt som bör föranleda en omprövning av projektet. a. den dramatiska utvecklingen på energiområdet med de konsekvenser detta medför för utvecklingen av privatbilismen, den ökade medvetenheten om privatbilismens miljöeffekter och det strama ekonomiska läget måste tillmätas vikt. Brobygget påbörjas där det står klart att biltrafiken in mot staden måste minskas. Enligt trafikutskott (/79:79 s. 34) överväger lagändring som skall ge kommunerna möjlighet att begränsa tätortstrafiken. I övervägs därjämte att införa avstängningsanordningar som hindrar ytterligare bilar att komma in mot de centrala delarna när luften där blir för dålig. Att bygga ytterligare en bro till stora kostnader som befinns vara obehövlig den står klar att tas i bruk är helt orimligt. Ett brobygge vid har genom olyckan där blivit helt nödvändigt. som den olyckan inträffade blev det känt att många befintliga broar i befinner sig i dåligt skick. Enligt uppgift kräver enbart en ombyggnad av 20 milj. kr. Det är nödvändigt att snabbt drar konsekvenserna av dessa förhållanden och föranstaltar om en annan avvägning som gör att den tilltänkta bron vid kan avföras från aktuella byggnadsprojekt, så att tillgängliga statsmedel kan disponeras för andra och angelägna ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tar nödvändiga initiativ till att en förnyad prövning av i förhållande till andra angelägna ändamål kommer till stånd.
mot · G3021732 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. SJ tillämpar pensionärsrabatt enligt vissa regler. Det är positivt att pensionärerna på detta sätt ges ökade möjligheter att resa. Det finns emellertid en grupp som i sammanhanget blir orättvist behandlad. Kvinnor som har hustrutillägg har också pensionärsrabatt, men de som blir änkor mister både hustrutillägg och SJ:s pensionärsrabatt. Det är orättvist och inkonsekvent att en kvinna som har rabatt mister den därför att hon blir änka. Den som en gång erhållit pensionärsrabatt bör också få behålla den. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar att de kvinnor som haft rätt till pensionärsbiljett på SJ skall ha fortsatt rätt till detta oavsett civilstånd.
mot · G3021733 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1733 om upprustning av Västerdalsbanan fattade beslut om ny trafikpolitik. I motioner framfördes krav om att vissa banor och bandelar, som tillhör det ersättningsberättigade bannätet, skulle hänföras till de trafiksvaga bandelar som sammanförs med affärsbanenätet till ett riksnät. En av dessa bandelar var Västerdalsbanan. ansåg att dessa bandelar borde bli föremål för ytterligare utredning inom ramen för den fortsatta regionala trafikplaneringen. sades: Detta innebär dock inte att statens ansvar för underhållet på berörda sträckor får eftersättas. En satsning från samhällets sida på den kollektiva trafiken är nödvändig med tanke på kravet på jämlikhet mellan grupper och orter och av hänsyn till miljön och till betydelsen av att spara energi. Västerdalsbanan är en av de bandelar som haft en mycket gynnsam trafikutveckling . När nu snart de nya motorvagnarna kommer att trafikera banan bör detta ytterligare kunna stimulera resandet. För att full effekt skall kunna erhållas krävs att en standardförbättring sker även av själva banan. Framför allt behövs en ordentlig upprustning av sträckan , där underhållet är mycket eftersatt. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att uttalar sig för att Västerdalsbanan rustas upp till sådan standard att den kan sammanföras med affärsbanenätet.
mot · G3021734 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1734 av och om användningen av vägsalt Användandet av s. k. vägsalt är mycket diskuterat. Många - kanske de flesta - trafikanter upplever det som negativt. Snön ligger kvar i moddiga strängar i vägbanan. Bilar rostskadas för . har också konstaterats, att älgar och hjortdjur lockas ut i vägbanan på grund av saltet. Detta medför ökade trafikrisker framför allt i viltrika områden som t. ex. . De flesta bilförare använder dubbdäck, åtminstone i mellersta och norra . Man kan då ifrågasätta, varför vägsalt skall användas. Slitaget på vägbanan blir ju mycket stort. Är det till fullo utrett att användandet av vägsalt är en lämplig åtgärd, om alla faktorer - såväl trafiksäkerhetstekniska som ekonomiska - beaktas? Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en allsidig prövning av frågan om användandet av vägsalt.
mot · G3021735 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1735 av m. fl. I propositionen 1976/77:70 om ändring i YTF yrkestrafikförordningen förändrades definitionerna av de dittills gällande busstrafikbegreppen. a. föreslogs införandet av begreppet turisttrafik vid sidan av begreppen beställningstrafik och linjetrafik som fanns . Bakgrunden till ändringarna var att man ville undanröja svårigheterna att dra gränsen mellan olika slag av trafik, linjetrafik resp. beställningstrafik och att busstrafik i ganska stor omfattning drevs i strid mot bestämmelserna i . Man önskade således bl. a. hindra mindre nogräknade trafikutövare att kringgå de krav som gäller för utövandet av yrkesmässig trafik. Avsikten var vidare att skapa bättre konkurrensbetingelser, säkrare och mera tillförlitliga transporter för konsumenterna och att genom klarare avgränsning mellan olika trafikslag skapa större rättstrygghet för trafikutövarna. Tillståndsmyndigheternas och de övervakande myndigheternas arbete skulle underlättas. Turisttrafikbegreppet har således tillkommit i avsikt att bl. a. underlätta gränsdragningen mellan olika trafikslag. De remissvar som avgavs i samband med begreppets tillkomst var till övervägande delen positiva till de föreslagna nya definitionerna. Förslaget stöddes av och . Arbetet med propositionen skedde alltså med kontakter mellan departementet och företrädare för utövarna. Avsikten med propositionen var således att skapa bättre förutsättningar för den seriöst arbetande branschen. Givetvis kan det inträffa att en lagstiftningsåtgärd, även om avsikten varit den motsatta, medför ett visst oönskat byråkratiskt krångel. Detta måste i så fall i möjligaste mån motverkas med kraftfulla åtgärder. Det är också så att ett nytt juridiskt begrepp efter införandet kan medföra en delvis skiftande rättstillämpning hos olika myndigheter. Sådana svårigheter brukar övervinnas då praxis hunnit stabilisera sig. Utvärderingen som beslutet nu varit i kraft ger emellertid besked om att praxis är ganska svår att utläsa över beslutade tillstånd. Olika länsstyrelser gör mycket skiftande bedömningar vilket alltså gör det besvärande för den enskilde och någon praxis går alltså inte att åberopa. Det finns många exempel på att avsikten att stävja olaglig trafik inte fått den avsedda verkan. Ett exempel är att en trafikutövare som bedrivit såväl linjetrafik som beställningstrafik nu nekats att få turisttrafiktillstånd av i sitt län. En annan tillståndssökande som inte haft någon form av tillstånd får ett turisttrafiktillstånd av i annat län. Det finns en mängd olika exempel att andra för att påvisa att turisttrafiktillståndsbegreppet ökat byråkratin i stället för att minska den, och inte heller bidragit till att begränsa den olaga trafiken. Begreppet turisttrafiktillstånd bör därför avföras ur yrkestrafikförordningen. Med stöd av vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar begära att regeringen upphäver och tar bort begreppet turisttrafiktillstånd ur yrkestrafikförordningen. () ()