mot · G3021300 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1300 av m. fl. En skolforskare visar att religionskunskap är ett av skolans impopuläraste ämnen. Han tror att det beror på det intellektuella snömos som på många håll lever kvar i religionsundervisningen. Han efterlyser för sin del en allsidigare belysning av världens religioner, om ock med tyngdpunkten på den kristna läran, eftersom den är inskriven i vårt svenska kyrkoliv från vaggan till graven. Man kan tillmäta undersökningar av detta slag mer eller mindre värde, men frågan kvarstår om det är rätt att skolan skall syssla med en undervisning som är så impopulär och som förmodligen sällan ger verklig kunskap. Religionerna kan behandlas i historie- och geografiundervisningen. De bör utgå som särskilt skolämne i . I gymnasiet är eleven måhända mognare och kan läsa religionskunskap med utbyte. Det allvarligaste med dagens undervisning i religionskunskap är att även kristendomen räknas in i ämnet, den tro och den lära som enligt forskaren är med från vaggan till graven. Den får vara med i en undervisnisng som är impopulär och som kastar skugga över det som är vårt samhälles grundval och har varit en livskraft för vårt folk. Från kommer ungdom till konfirmationsläsning, varvid det visar sig att de flesta är helt okunniga om vad som är tro och vad är - och vad värre är, har fått en vrångbild av allt kristet. De tror att de har mött kristendomen men har bara uppfattat en karikatyr av och hans kyrka. För deras livsåskådning är detta katastrofalt. De tror att kristendomen är en bluff eller en hobby för somliga och att den inte kan ge dem någonting för livet och för livets påfrestningar. Den svenska skolan fungerar som en bedragare: den säljer falska varor. Den sätter skylten kristendom på det som är något annat. Och detta i när de unga ropar efter ledstjärnor, efter svar på livets frågor. De kunde ha fått världens väldigaste kraft. De har fått snömos. I övriga ämnen begär skolan bra läromedel och korrekta lärare, adekvata uppgifter och saklig presentation av olika faktorer och material. skall framställas riktigt och ge verklig kunskap. Ingen ändrar de kemiska formlerna eller de fysiska förloppens beskrivning utan att det straffar sig. De matematiska termerna och värdena får man inte leka med. Värdet pi är inte ett ena dagen och ett annat . Vad skulle vi säga, om någon påstod i en lärobok att var svensk eller den gamle ! Kristendomsämnet däremot får behandlas fritt, tycks det. är den kristna trons codex ethicus och kyrkans grundval. Med den som rättesnöre och källa har kristendomen format de stora och tydliga trosbekännelser som kristenheten i stort och vår svenska kyrka bygger på och omfattar. Varför ger icke läroböcker och undervisning kunskaper ur dessa urkunder och om dessa sanningar? Tycken och tankar av ateister och agnostiker, av kritiker och fiender till tro skall inte prägla eller styra skolans undervisning. Vad och kristenheten tror och lär skall presenteras för eleverna. Detta får inte bara vara en teori utan bestämma den faktiska undervisningen. Skolan måste få en ny och riktig undervisning i ämnet kristendom som alltså bör skiljas från religionskunskap i övrigt. skall användas som läse- och lärobok. Antingen undervisning eller ingenting En majoritet av det svenska folket torde vara positiv till att kristendomskunskap blir skolämne och att ämnet verkligen meddelar kunskap i kristendom. Klart är att nästan alla i vårt land efterlyser någonting som ger oss tillbaka de livsvärden som är omistliga och som inte minst de unga behöver i en allt hårdare tillvaro. En rad kristecken på olika samhällsområden visar en olycklig utveckling: sociala konflikter, minskad framtidstro, arbetsliv utan arbetsglädje, ökande alkoholproblem i allt yngre åldrar, oro i skolan och en upplösning av hem och familjeband. Om inte denna trend bryts, drabbas samhället av obotlig skada. Allt fler efterlyser insatser som positivt påverkar sociala och ekonomiska förhållanden. Utan att vi får en skola - och givetvis även förskola - som kan ge verklig kunskap och sann fostran, kan ingen ändring ske. Övriga åtgärder blir för svaga eller verkningslösa. Den nya läroplan för som utformas kan inte bli meningsfull och medföra den förbättring av skolan som vi alla väntar, om inte tro får komma till tals på allvar. Det behöver inte innebära auktoritär påverkan eller åsiktsförtryck - men det måste innebära att kristendomsämnet blir just kunskap i kristendom. Det finns för de olika kristna kyrkorna i vårt land en gemensam grund, en central biblisk lära som kan vara normerande för utformningen av böcker och läromedel och för undervisningen. Det är ett legitimt krav att intet ämne i skolan skall vara en illusion, en förfalskning. Vi behöver en objektiv kristendomsundervisning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar att ämnet kristendomskunskap skall ingå i den nya läroplanen för utan förening med religionskunskap i övrigt och att undervisningen skall ske enligt och trosbekännelsen. () PER ()