mot · G302527 · 1980-01-21 00:00:00 — Däremot vänder vi oss mot att representanter för storfinansen och lönarbetarna jämställs och förklaras som representerande samhällets intressen. I vad avser studerandeorganisationerna så kan, som , ingen organisation förbehållas rätten att representera studenterna i olika organ, när organisationen byggs upp enligt principerna om tvångsanslutning. Dessa representanter skall utses enligt helt andra principer, nämligen genom direkta val. Det s. k. FNYS-systemet som permanentats i den nya högskolan kan inte ses som demokratiskt. sker i skilda valkorporationer där röster från olika grupper väger olika tungt. En professors röst väger tyngre än hundratals studentröster. Detta anser vi är odemokratiskt. Ytterligare förutsättningar för FNYS-systemets funktion saknas också, som t. ex. informationen till de berörda parterna innan beslut fattas. Alla verksamma vid en institution bör ges inflytande över och möjlighet att delta i utformningen av t. ex. institutionstidningar. För sådan verksamhet bör också finnas ekonomiska medel avsatta. Ersättning till de studenter som ingår i t. ex. institutionsstyrelser och andra organ bör utgå. Vill man verkligen ha en demokrati inom det s. k. demokratiska FNYS-systemet, så måste också förutsättningarna för detta skapas. Vpk avvisar också de elektorsförsamlingar som instiftats genom dekret på de olika skolorna. Elektorsförsamlingarna har fördömts av en lång råd olika studerandeorganisationer. Trots detta har ingen hänsyn tagits till denna massiva protestyttring. Man kan också fråga sig vilken funktion denna församling har när beslutet att behålla kårobligatoriet har tagits. 1979/80: 527 Elektorsförsamlingen har kommit att endast bli en papperskonstruktion då kårerna ignorerar dessa och utvecklat egna former för att utse dessa representanter. Det borde vara en självklar rättighet för de studerande att kunna utse sina representanter utan denna statliga inblandning. Elektorsförsamlingarnas representanter står dessutom under ämbetsmannaansvar och kan agera helt fritt utan ansvar gentemot studenterna. Elektorsförsamlingen skapar också möjligheterna för ett förtryck av t. ex. linjeråd med andra värderingar än de borgerligt styrda kårernas och småkårernas. Vpk kräver därför att lagen om elektorsförsamling avskaffas. Mot det nuvarande odemokratiska systemet ställer vpk ett demokratiskt. Vpk kräver en högskola där de yttre ramarna dräs upp av politiskt ansvariga organ, men där verksamheten i övrigt styrs av de vid universitet eller högskola verksamma. Det innebär att vi kräver en högskola där alla lokala styrelser väljs av de studerande, lärare och övrig personal tillsammans i en valkorporation enligt principen en människa en röst. Alla grupper skall dock garanteras minimirepresentation i varje styrelse, som de olika styrelserna väljs i allmänna direkta val. Endast genom denna princip kan vi få en reell demokrati på högskolan, och på detta sätt skapas förutsättningarna för att de vid högskolan verksammas, dvs. studenters, lärares och övrig personals, intressen och önskemål blir företrädda på ett sådant sätt att det motsvarar de faktiska förhållandena. Utbildning kan inte ses bara som en rättighet i dagens samhälle utan även som ett tvång för att man skall kunna hävda sig på arbetsmarknaden. En förutsättning för att återkommande utbildning inte skall bidra till att ytterligare förstärka den sociala snedrekryteringen är, såsom tidigare framhållits, att alla ges samma möjligheter att finansiera sina studier. För att bryta den sociala snedrekryteringen krävs en radikal förändring av dagens studiemedelssystem. Vpk har i en särskild motion föreslagit att återbetalningsreglerna ändras så att en normalinkomst fastställs och att återbetalningsskyldighet inträder först sedan denna överskridits. Därefter sker återbetalning efter en progressiv skala. De år man når upp till inkomstgränsen skall en del av lånet avskrivas. På detta sätt genomförs ett studielönsystem för dem som bäst behöver det. bör studielön för alla införas. 1979/80: 527 Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att uttalar sig för att de målsättningar som anges i motionen skall utgöra grundvalen för den högre utbildningens utformning och inriktning, 2. att hos regeringen hemställer om åtgärder för att påtagligt förbättra prognosinstrumenten för arbetskraftsbehovet i vad gäller utbildningsyrkena inom högskoleområdet liksom resurserna för yrkesvägledning, 3. att hos regeringen hemställer om förslag a) om åtgärder som syftar till att bredda möjligheterna att delta i särskilda kurser inom högskoleområdet, b) varigenom betygen avskaffas som urvalsinstrument för tillträde till högskolestudier och ersätts av arbetslivserfarenhet och köprincipen, c) för att förbättra invandrarnas möjligheter till högskolestudier bl. a. genom att införa kurser på de stora invandrarspråken, d) om avskaffande av betygen inom högskolan, e) innebärande att alla styrelser inom högskolan under regionstyrelsenivå skall utses av dem som är verksamma inom högskolan i en gemensam valkorporation enligt principen en människa en röst, f) om upphävandet av lagen om elektorsförsamlingar och att dessa ersätts med allmänna direkta val i en valkorporation till linjenämnder, g) om avskaffande av kårobligatoriet i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att uttalar sig för att de s. k. studielämplighetsproven avskaffas, 5. att hemställer hos regeringen om att hela antagningssystemet utreds, 6. att uttalar att en breddning av direktrekryteringen från gymnasiet ej bör ske. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) HANS (vpk) i TRYCKERI 09(8