mot · G302243 · 1980-01-15 00:00:00 — om upprustning av vägavsnitt i bedriver verksamhet med gruvbrytning och anrikning i Stekenjokk i kommun, . En planerad utökning av verksamheten berör såväl som . I avser bolaget att öppna en ny gruva i i den nordliga delen av kommun. kommun har under en lång följd av år varit drabbad av svåra arbetsmarknadspolitiska problem till följd av den fortgående strukturomvandlingen av näringslivet. Genom regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska insatser har visserligen nya arbeten skapats, men detta har inte kunnat motverka den kraftiga nedgången i främst de areella näringarna, vilket fått till följd att kommunen drabbats av arbetslöshet och utflyttning av främst ungdomar. kommun redovisar den största andelen arbetssökande och arbetslösa i länet. var andelen arbetssökande i kommun av arbetskraften mot för länet i dess helhet. Motsvarande uppgifter för riket som helhet ligger vid ca 2,5-3,. Kommunen redovisar den högsta andelen arbetslösa av länets kommuner, som de arbetsmarknadspolitiska insatserna är störst i denna kommun. Kommunen har även en hög ungdomsarbetslöshet. Kommunen har vidare en stor s. k. dold arbetslöshet, vilket kommer till uttryck i låga yrkesverksamhetsgrader. Enligt beräkningar skulle det behöva skapas inemot 1 000 nya arbetstillfällen utöver vad som förväntas för att skillnaden i förvärvsintensitet mellan länet och riket skulle vara helt utjämnad . Turismen expanderar men behöver bättre vägar Den sektor som expanderat snabbast i området är turistsektorn, till vilken stora förhoppningar knyts. Kommunen har engagerat sig aktivt i denna näring som anses få stor betydelse för området . Den ökade turistnäringen i området har haft en mycket gynnsam effekt för de turistanläggningar som finns i området och även fått en rad positiva effekter på övriga servicenäringar, som trots ett vikande befolkningsunderlag kunnat expandera. Exempel på turistanläggningar under utveckling är , Jormliens Fjällgård och . Till dessa kan även läggas den stugby som kommun driver i . Den nordligast belägna turistanläggningen är . har med hjälp av lokaliseringsstöd 1,5 milj. kr. investerats i den anläggningen. Utnyttjandegraden har genom dessa investeringar kunnat höjas. Hotellet förmedlar även enskilda uthyrningsstugor i området. Hotellet sysselsätter sex personer året runt, och under högsäsong sysselsätts 24 personer, samtliga från . Jormliens Fjällgård har investerat 0,9 milj. kr. i huvudsak i en utökning av bäddkapaciteten. har med hjälp av lokaliseringsstöd uppfört en ny anläggning. De ovan nämnda anläggningarna samarbetade 1978-1979 i marknadsföring, aktivitetsverksamhet och i charterbussprogram. Direktbussar avgick enligt programmet från varje fredagskväll, och gästerna fördelades på de olika anläggningarna efter en bokningsplan. drabbades vägnätet norr om av svåra tjällossningsskador, och vägdelen Jormvattnet-Blåsjön-Ankarvattnet var mycket svårframkomlig. Mellan och Ankarvattnet var vägen mellan och t. o. m. stängd för all trafik, vilket innebar stora problem för dem som var bosatta i . Charterbusstrafiken fick på grund av detta inställas, vilket drabbade alla anläggningar i området. Inkomstbortfallet för den samlade turistnäringen är svår att uppskatta, men det torde ha inneburit ett ordentligt avbräck i ekonomin för de berörda företagen. För att ytterligare förstärka samarbetet mellan olika boendeanläggningar och ytterligare profilera området bildades , som skall arbeta med marknadsföring och samordning av transporter till området. har sökt ekonomiska medel av staten för särskilda insatser i glesbygdsområden, vilket beviljats. Av dessa medel har . avsatts för konsultinsatser i , bl. a. med organiserandet av , och avsikten är att dessa medel även fortsättningsvis skall kunna användas för utvecklingsarbete i . Det utvecklingsarbete som sker i måste givetvis vara långsiktigt, och dä är det också naturligt att samhället vidtar åtgärder för att dessa insatser inte skall motverkas av ett alltför svagt vägnät. Inom Frostvikenområdet har utvecklingen under en följd av år kännetecknats av en fortgående sysselsättningsminskning. har sysselsättningen minskat kraftigt inom jord- och skogsbruk samt främst inom byggnadsverksamheten på grund av att samtliga kraftverksbyggen i området är avslutade. Den ökning av den industriella sysselsättningen som har noterats har dock inte kunnat kompensera tillbakagången inom övriga näringar. Enligt folk- och bostadsräkningen ingår av den manliga och av den kvinnliga arbetskraften i den ordinarie arbetsmarknaden. Frostvikenområdet har till följd av den ovan beskrivna utvecklingen drabbats av en befolkningsutflyttning som legat på en nivå motsvarande En fortsatt sådan utveckling i området inger oro. Mot bakgrund av vad som anförts ovan framstår det från regional- och arbetsmarknadspolitisk synpunkt som mycket angeläget att nya arbetstillfällen skapas i kommun och Frostvikenområdet. Goda vägar ger stabil gruvdrift finns två större gruvor i området, dels i Stekenjokk, dels i i i , vilka båda ligger inom pendlingsavstånd från Frostvikenområdet. Jomagruvan som drivs av Grong /S producerar liksom Stekenjokkgruvan koppar och zink. Av den årsproduktion som framställs i går till Metalls anläggning i . Transporten av koppar sker med järnväg. Vid Stekenjokkgruvan levereras merparten av årsproduktionen zinkkoncentrat till Norzink A/S i i , där f. ö. även zinkkoncentrat från Jomagruvan emottas. Transporten av zink från Stekenjokk går med bil till i för vidare transport per järnväg till . I sker omlastning till båt för vidare transport till . Från båda gruvbolagen finns ett starkt intresse för en närmare samverkan mellan gruvorna. Det finns redan en direkt förbindelse mellan Jomagruvan och Stekenjokkgruvan, nämligen vägen från via över Ankarvattnet till Stekenjokk. Vägarna har emellertid dålig bärighet, och vägavsnittet Ankarvattnet-Stekenjokk är stängt för allmän trafik mellan . En upprustning av vägarna i området och ett öppethållande av skulle på ett avgörande sätt reducera gruvbolagets transportkostnader och även medge en närmare samverkan mellan gruvorna i bl. a. tekniska frågor. Kostnadsbesparingarna för bolagen tillsammans beräknas uppgå till ca . En nära samverkan mellan gruvorna skulle dessutom ge andra fördelar: bl. a. torde malmslaggen i Stekenjokk kunna minskas, vilket skulle innebära bättre effekter på miljön. Rekryteringen av gruvarbetare från Frostvikenområdet skulle också underlättas. är endast ett fåtal personer från Frostvikenområdet anställda i Stekenjokkgruvan på grund av mycket stora pendlingsavstånd . En ökad samverkan mellan de aktuella gruvbolagen på ovan beskrivet sätt torde öka möjligheterna för en stabil gruvverksamhet i området och innebära en mer kontinuerlig sysselsättning i området totalt. Jormligruvan - en ny fyndighet som Bolidenbolaget nu har för avsikt att öppna - bör ses i detta sammanhang och utgör därvid ett värdefullt komplement till övrig pågående och planerad verksamhet i området. Arbetsgruppen för gränsregionalt samarbete mellan Röyrviks, Lierne, och kommuner, som bildats på initiativ av för regionalpolitik (NÄRP), har aktivt engagerat sig för förbättrade förbindelser mellan Jomagruvan och Stekenjokk. Gruppen har i skrivelse hemställt om NÄRP:s medverkan i detta arbete. Av Bolidenbolagets ansökan framgår att brytningen av Jormlimalmen kan påbörjas och omfatta en malmproduktion av maximalt . Den i ansökan uppgivna fyndighetens omfattning anges till . Enligt uppgift från företaget har projekteringen ej genomförts i sin helhet, varför brytningens varaktighet ej närmare kan anges. Gruvan kommer vid maximal produktion att sysselsätta 25 personer. i länet har i en redogörelse meddelat att vägsträckorna Sör-Blåsjön-Stora Blåsjön och Stora Blåsjön-Ankarvattnet är i behov av upprustning av trafiksäkerhets- och framkomlighetsskäl. Dessutom erfordras vissa särskilda åtgärder på vägavsnittet Ankarvattnet-Stekenjokk för att kunna hålla vägen öppen . Investeringskostnaderna för upprustning av vägnätet har beräknats till 12-15 milj. kr. för att öka bärigheten till 10/axel-/boggietryck. Därutöver tillkommer driftkostnader för öppethållande av vägsträckan . Inga av ovan nämnda vägsträckor beräknas kunna inrymmas i flerårsplanen för byggande av länsvägar . Projekteringsarbete pågår, varför planberedskapen är god för att upprustningsarbetena relativt snabbt skall kunna sättas i gång. Av bolagets ansökan framgår att transporterna från Jormlien till Stekenjokk med begränsad bärighet på vägen och begränsat öppethållande av vägavsnittet Ankarvattnet-Stekenjokk innebär en mycket hög trafikintensitet vid beräknad maximal produktion, vilket kan komma att innebära störningar i form av bl. a. buller längs transportvägen. Dessa störningar bör så långt det är möjligt begränsas. En ökning av vägsträckornas bärighet till 10/16 tons axel-/boggietryck och ett öppethållande av vägavsnittet Ankarvattnet-Stekenjokk innebär dock en avsevärt lägre trafikintensitet. En upprustning av vägnätet till full bärighet är även av detta skäl angelägen. Med hänvisning till vad i motionen anförts föreslås 1. att med anledning av propositionen 1979/80:100, bil. 9 B Vägväsendet, anvisar ett särskilt reservationsanslag om . för upprustning och förstärkning av i motionen angivna vägavsnitt, 2. att hos regeringen hemställer om åtgärder för öppethållande av vägsträckan .