mot · G3021133 · 1980-01-25 00:00:00 — har av instrument för samarbete med blivit allt rikhaltigare. Förutom SIDA:s omfattande verksamhet finns särskilda organ för forskningssamarbete (SAREC), främjande av ulandsimport (IMPOD), bredare samarbete (Utbildningsberedningen), industriellt samarbete (), exportkredit- och investeringsgarantier (EKN), m. fl. Härtill vill regeringen nu lägga ett system för blandade krediter. I sin anslagsframställning diskuterar SIDA de problem som förekomsten av många sinsemellan bristfälligt samordnade organ kan skapa för en effektiv u-landspolitik och biståndsverksamhet. Vi instämmer i styrelsens påpekande att allmänna samarbetsavtal kan vara ett sätt att underlätta den nödvändiga samordningen av samarbetsansträngningarna gentemot enskilda . SIDA:s huvudslutsats är att man bör visa återhållsamhet med nya organ. Vi vill för vår del emellertid understryka att det inte räcker med återhållsamhet för framtiden. Det finns skäl att ifrågasätta om överblicken och samordningen av de olika instrumenten är sådan att u-landspolitiken når önskad effektivitet. Vi anser därför att regeringen bör utreda hur en bättre samordning skall åstadkommas. I detta sammanhang bör det också göras en klar gränsdragning mellan de former av ekonomiskt samarbete med som huvudsakligen bestäms av våra solidaritetsmålsättningar och annat ekonomiskt utbyte. Åtgärder för att främja det senare bör finansieras på annat sätt än över biståndsbudgeten. Statsmakterna har både gentemot de fattiga länderna och mot den folkopinion i vårt land som bär upp u-hjälpen ett stort ansvar för att inte denna urholkas. har i kraft av det egna utvecklingsbiståndets utformning varit pådrivande i det internationella arbetet på en höjning av biståndets kvalitet och en rättvisande biståndsstatistik. Denna position undergrävs i takt med att kommersiellt motiverade transaktioner tar i anspråk ett växande utrymme av de svenska biståndsanslagen. Regeringen brukar vilja framhålla att det totala biståndsanslaget nu ligger några bråkdelar över enprocentsmålet. Det finns därför anledning att slå fast att med den urholkning av biståndet som är på gång är detta ett väsentligt sämre alternativ än ett biståndsanslag på av BNP, som helt används enligt de fastlagda principerna för vårt internationella utvecklingssamarbete. Anslaget för u-landsinformation med dess betoning av stöd till enskilda organisationers egen u-landsinformation har spelat en viktig roll för förståelsen av u-landsproblemen och behoven av en aktiv solidaritetspolitik. Studieförbunden och löntagarorganisationerna har i detta sammanhang utövat en central roll, som måste fullföljas och utvecklas. SIDA har i sin anslagsframställning föreslagit att 16 milj. kr. skall utgå till organisationernas u-landsinformation med hänvisning till dessas informationsplaner samt kostnadsstegringarnas inverkan på bidragens reella värde. Regeringen har i propositionen begränsat detta anslag till 14,3 milj. kr., vilket belopp endast svarar mot ca hälften av beräknade kostnadsstegringar. Enligt vår mening bör SIDA:s förslag i detta avseende tillgodoses. I dessa tider av ekonomisk kris krävs förstärkta informationsinsatser för att vidmakthålla och öka inlevelsen i de internationella solidaritetssträvandena. Mot denna bakgrund föreslår vi i likhet med SIDA att anslaget för enskilda organisationers u-landsinformation höjs till 16 milj. kr., en ökning i förhållande till regeringens förslag med 1,7 milj. kr. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjerna för den svenska biståndspolitiken, 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om IDA:s utlåningspolitik, 3. att anslaget till höjs till 40 milj. kr. för /81, 4. att anslaget för bilateralt utvecklingssamarbete i förhållande till regeringens förslag minskas med 1,7 milj. kr. till 3 251,3 milj. 5. att medelsramen för bistånd till utöver regeringens förslag höjs med 40 milj. kr. till 120 milj. kr. 1980/81, 6. att medelsramen för bistånd till utöver regeringens förslag höjs med 5 milj. kr. till 35 milj. kr. för /81, 7. att utöver den av regeringen föreslagna medelsramen erhåller ett extra bistånd ur katastrofbiståndsanslaget på 40 milj. kr. 8. att medelsramen för bistånd till utöver regeringens förslag höjs med 35 milj. kr. till 400 milj. kr. för /81, 9. att medelsramen för bistånd till utöver regeringens förslag höjs med 30 milj. kr. till 60 milj. kr. 1980/81, 10. att även fortsättningsvis ges svenskt bistånd och att 20 milj. kr. avsätts för s. k. bredare samarbete för /81, 11. att medelsramen för bistånd till och utöver regeringens förslag höjs med 10 milj. kr. till 30 milj. kr. för /81, 12. att medelsramen för bistånd till befrielserörelser, flyktingar och raspolitikens offer i södra utöver regeringens förslag höjs med 20 milj. kr. till 170 milj. kr. för /81, 13. att medelsramen för humanitärt bistånd till utöver regeringens förslag höjs med 5 milj. kr. till 35 milj. kr. för /81, 14. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i övrigt i motionen anförts om humanitärt bistånd och flyktingstöd, 15. att medelsramen för särskilda program i förhållande till regeringens förslag minskas med 45 milj. kr. 16. att hos regeringen anhålla om en utvärdering av verksamheten inom ramen för särskilda program, 17. att medelsramen för bredare samarbete m. m. i förhållande till regeringens förslag minskas med 60 milj. kr. 18. att avslå regeringens förslag om en medelsram på 33,7 milj. kr. för Fonden för industriellt samarbete med , 19. att hos regeringen anhålla om utredning och förslag om hur en bättre samordning skall uppnås av de inom ramen för ulandspolitiken verksamma organen, 20. att anslaget för enskilda organisationers u-landsinformation utöver regeringens förslag höjs med 1,7 milj. kr. till 16 milj. kr. för /81. () () () () () () () AXEL () () () () () ()