mot · G3021726 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1726 av m. fl. om ökat utrymme för arbetsmedicin i läkarutbildningen De stora framstegen i kampen för en bättre folkhälsa har uppnåtts genom insikter om samband mellan miljö och ohälsa. Således bekämpades folksjukdomen tbc i första hand med en förbättring av bostadsstandarden och befolkningens allmänna materiella standard. Tillbakagången för tuberkulosen började innan sulfa och penicillin kommit i bruk. Arbetsmiljön har alltmer kommit att framstå som en väsentlig faktor för befolkningens hälsa. Statistiska centralyrån har i en nyligen gjord undersökning () klart visat ett samband mellan dålig arbetsmiljö och högt antal sjukdagar. WHO menar att av alla tumörsjukdomar orsakas av miljöfaktorer. Arbetsmiljön är en stor alstrare av ohälsa, men finns stora möjligheter till förebyggande hälsovård, kanske större än inom andra områden för medicinens vidkommande. På grund av att de flesta av oss tillbringar omkring en tredjedel av vårt vuxna liv i arbetslivet måste man alltid tänka på arbetsmiljöns inflytande i samband med sjukdomssymtom. Arbetsmedicinens roll i läkarutbildningen har en lång utredningshistoria, men utan påtagligt resultat. Många har också ställt krav på utökad utbildning i arbetsmedicin, men kraven har knappast tillgodosetts. UHÄ slår i rapport 1978:23 fast att en förbättrad utbildning i arbetsmedicin måste komma till stånd. Medicinstuderandes fackliga organisation har också i ett uttalande krävt detta. Vad är arbetsmedicin? Begreppet arbetsmedicin innefattar dels kunskaper om bullrets, lösningsmedlens och andra miljöfaktorers specifika sjukdomsalstrande egenskaper och de symtombilder de ger upphov till. Men framför allt innefattas i arbetsmedicinbegreppet kunskap om och färdighet i den utredningsmetodik som möjliggör påvisandet av samband mellan miljö och sjukdom. Den yrkesmedicinska metodiken att uppspåra och påvisa orsaker till ohälsa är unik för den medicinska verksamheten. Denna metodik kan också användas i andra sammanhang då det gäller att påvisa orsaker till ohälsa. Av detta skäl är det viktigt att alla läkare får en grundläggande utbildning på detta område för att möjliggöra förebyggande hälsovårdsinsatser. I läkarutbildningen är maximalt anslagna till undervisning i miljöns orsaker till ohälsa. Detta i en grundutbildning ! Att detta inte är tillräckligt kan exemplifieras av de upptäckta asbestskadorna. Trots att asbestens skadeverkningar varit kända var kunskapen om detta inte spridd till dem som först hade att sätta skadorna i samband med asbestexposition, nämligen läkarna. Detta har medfört att ett stort antal människor i onödan drabbats av obotliga lungskador. För att råda bot på detta förhållande föreslår vi att arbetsmedicinen skall få ökat utrymme i den grundläggande läkarutbildningen. För att utbildningen skall bli tillräcklig krävs det minst en fem veckorskurs. Såväl teori som praktik är nödvändiga för att den blivande läkaren skall kunna handlägga arbetsskadeproblematiken. finns på alla orter där grundläggande läkarutbildning bedrivs yrkesmedicinska kliniker. Dessa kan lämpligen utgöra grunden för de nödvändiga undervisningsinstitutionerna. Men för att de skall kunna klara sin uppgift att ansvara för utbildningen krävs det att de tilldelas tillräckliga resurser i form av läkare, lokaler etc. Den praktiska undervisningen skulle lämpligen kunna bedrivas på företagshälsovårdscentraler och yrkesmedicinska kliniker. Frågan om arbetsmedicinens roll i grundutbildningen för läkare har utretts ett flertal gånger, av vilka kan nämnas: 4/74 (Arbetsvetenskapligt innehåll i medicinsk utbildning och forskning) och feb -77 (Arbetsvetenskaplig utbildning vid medicinsk fakultet). Dessa och andra rapporter har kommit fram till förslag som ligger i linje med ovanstående. Trots detta har, när det gäller den medicinska grundutbildningen, ingenting hänt. Då läkarutbildningen nu är under översyn är det viktigt att dessa förslag beaktas. Under hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar sig för att läkarutbildningen skall innehålla en arbetsmedicinsk kurs omfattande såväl teoretiska som praktiska moment, 2. att uttalar sig för att nuvarande yrkesmedicinska kliniker tilldeles nödvändiga resurser, ekonomiska och personella, så att de kan uppfylla de krav som ett ansvar för utbildningen i arbetsmedicin, enligt vad i motionen anförts, medför. utbildningen i arbetsmedicin, enligt vad i motionen anförts, medför. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)