mot · G3021971 · 1980-04-16 00:00:00 — Motion 1979/80:1971 av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /80 I propositionen 1979/80:125 föreslår regeringen vissa insatser för utvecklande av . föreslår regeringen att som statlig försöksverksamhet med utveckling av ett primärt rekreationsområde avslutas och att Åreområdet jämställs med andra primära rekreationsområden i vad avser statens engagemang. Vi kan ansluta oss till regeringens förslag till åtgärder som framläggs i propositionen, men däremot kan vi inte ansluta oss till förslaget om att upphör som statlig försöksverksamhet. av turistanläggningar och friluftsanläggningar konstaterade en omfattande ökning av fritiden som områden och anläggningar där denna kan tillbringas inte tillnärmelsevis möter efterfrågan. Detta gällde särskilt anläggningar i överkomliga prisklasser. I sistnämnda avseenden har situationen för breda grupper snarare försämrats än förbättrats . För att möta denna brist ansåg kommittén att rekreationsmöjligheter måste byggas ut i ett antal stora områden, primära rekreationsområden. Kommittén föreslogi delbetänkande (Ds Jo 1971:5) en utvecklingsplan för ett sådant stort rekreationsområde, nämligen Åreområdet i västra . Kommitténs avsikt var att erfarenheterna från detta utvecklingsarbete skulle kunna utnyttjas som underlag vid utvecklingsplaner för utbyggnader av andra större rekreationsområden i landet. Kommittén framhöll två viktiga principer som måste läggas på minnet. För det första, en mycket stor satsning på olika typer av aktiviteter var en förutsättning för att projektet skulle lyckas. För det andra, stor vikt skulle läggas vid att aktiviteterna skulle kunna utnyttjas av alla oberoende av handikapp eller ekonomiska och sociala skrankor. Kommitténs uppfattning delades av flertalet remissinstanser. Även har anslutit sig till kommitténs principer, bl. a. i samband med behandlingen av propositionen 1975:46. I propositionen framhöll dåvarande jordbruksministern bl. Rekreationspolitiken måste ges en sådan inriktning att den möjliggör för alla att få avkoppling och motion som var och en har rätt att kräva. Därför är det viktigt att inte sociala och ekonomiska hinder bestämmer vilka som kan få del av utbudet av rekreations- och turistaktiviteter. Utbudet måste överensstämma med de önskemål stora grupper medborgare har. I allt för hög grad avspeglar emellertid dagens utbud en gången tids efterfrågan. aktiviteter som bjuds är det svårt eller omöjligt för t. ex. barnfamiljer, pensionärer och handikappade att utnyttja. Andelen kostnadskrävande rekreations- och turistaktiviteter är alltför dominerande, vilka missgynnar de grupper jag redan nämnt, liksom låglönegrupperna. Dessa förhållanden måste uppmärksammas och samhällsinsatserna inriktas på att göra utbudet tillgängligt för alla. anslöt sig till dessa principer (CU 1975/76:2). När nu regeringen föreslår att upphör som statlig försöksverksamhet har ingen av de två principer som fastlagts av kommittén, som har fått remissinstansernas bifall och som antagits av , uppnåtts. Den hittillsvarande utvecklingen av har lett till att Åre har fått karaktären av en alpin utförsåkningsort ägnad för penningstarka turister. Den sociala profil som var ämnad att utvecklingen skulle leda till har inte uppnåtts. Det måste i sammanhanget framhållas att inga av de åtgärder som staten medverkat till i samband med strider mot de ursprungliga målen. De har i stället varit åtgärder som varit ämnade att skapa det underlag - bl. a. ekonomiska incitament - som är nödvändiga för att utveckla projektet vidare. Om staten inte är beredd att ikläda sig ett fortsatt ansvar för utvecklingen av projektet, riskerar vi däremot att de ursprungliga målen förfelas och Åreområdet mer eller mindre utvecklas till en turistort för penningstarka turister som inte kan utnyttjas av låg- och medelinkomsttagare. Vidare överlåts helt åt de kommersiella krafterna att dra ekonomiska fördelar på statens basinvesteringar för att föra utvecklingen vidare mot en lyxturism där den sociala profilen tappas bort. I samband med utvecklingen av har en del kritik riktats bl. a. mot vissa projekt, planläggning och kostnader. Vi skall inte i detta sammanhang närmare försöka oss på att analysera denna kritik. Vi nöjer oss med att konstatera att en del kritik i viss mån kan vara berättigad, annan däremot har varit helt oberättigad. Man måste dock, när man gör dessa bedömningar, hålla i minnet att man inom landet i inledningsskedet saknade erfarenheter och kunskaper som var nödvändiga för att helt kunna undvika misstag. Projektet var avsett som ett pilotprojekt, varav erfarenheter skulle kunna nås för utvecklande av andra områden. Vissa utvecklingskostnader måste man räkna med precis som i all annan produktutveckling. Projektet har inte enbart haft ett rekreationspolitiskt mål utan ett regionalpolitiskt. Om projektet realiseras efter de riktlinjer som dragits upp i utvecklingsplanen kommer det att få en avsevärd effekt på regionens sysselsättning. Man räknade med att med en oförändrad säsongslängd skulle antalet sysselsatta öka med 340 helårssysselsatta och 850 delårssysselsatta. Med en säsongsförlängning skulle relationen ändras till omkring 600 helårssysselsatta och 600 delårssysselsatta. De statliga insatser som gjorts i har redan nu haft betydande sysselsättningseffekter, varför betydande delar av kostnaderna kan hänföras till regionalpolitiska kostnader. Underskottet i turistutbytet med andra länder var ett annat motiv för att utveckla ett turistcentrum av denna karaktär. Mot bakgrund av underskottet i bytesbalans får detta motiv anses ha blivit kraftigt förstärkt. De insatser som gjorts för att förverkliga har varit inriktade på att skapa en nödvändig infrastruktur, som skulle skapa förutsättningar för att arbeta vidare mot målet att utveckla området till breddturism med en social målsättning. De åtgärder som regeringen föreslår är avsedda att förbättra denna infrastruktur. Den av regering och riksdag önskade inriktningen på utvecklingen i Åre har av turistrådet kort sammanfattats: o Skapa kapacitet inom regionen för fjärrinriktat rekreationsliv. o Utveckla ett område där stora befolkningsgrupper kan beredas rekreation till rimliga kostnader, o Utveckla aktiviteter som kan utnyttjas av alla, oberoende av handikapp, ekonomiska och sociala förhållanden. Motion och sportaktiviteter skall inta en framskjuten position, o Skapa goda lokala kommunikationer. o Utveckla kollektiva fjärrtransporter till området, främst chartertåg, men även charterflyg. De ovan angivna målen har inte uppfyllts, och några av målen har endast realiserats i begränsad utsträckning. Med regeringens nu föreslagna åtgärder fullföljs planerna till att göra Åre-Duvedregionen till ett alpint turistområde. Däremot återstår i huvudsak alla åtgärder som syftade till att förlänga turistsäsongen. Dit hör bl. a. anläggningar för sommaraktiviteter, skid- och vandringsleder, kommunikationer, inkvartering syftande till att öka möjligheterna till familjeturism. Ännu är inte heller några åtgärder planerade för regionens ytterområden som Kall, och Hallenområdena, Den geografiska spridningen av satsningarna i måste enligt vår mening fullföljas. Nytillskottet på inkvarteringssidan är litet och kan inte anses direkt initierat på basis av de statliga och kommunala åtgärderna i Åre. Från kommunalt håll synes man nu i stor utsträckning förlita sig till Vingresors engagemang. Därmed synes också beslut avseende att den första etappen skulle innefatta en stugby med 400 bäddplatser ha skrinlagts. Utbyggnaden av bäddkapaciteten är i övrigt liten och koncentrerad till främst Duvedsområdet. ställningstagande när det gällde inkvartering avsåg att staten skulle stimulera en utbyggnad av turist- och rekreationsanläggningar som kan utnyttjas av stora befolkningsgrupper. Förutsättningarna härför var lättillgängliga och relativt prisbilliga anläggningar. Några marknadsmässiga skäl att nu ändra inriktningen på en utbyggnad av bäddkapaciteten finns inte. domineras inkvarteringssidan i Åre av anläggningar av s. k. fullservicekaraktär. iitbyggd service där mat helt eller delvis ingår i priset. Utmärkande för denna typ av inkvartering är att priset blir högt. Med nuvarande prisutveckling kommer därför Åreregionen att bli otillgänglig för lägre inkomsttagare. Vi anser att ytterligare insatser måste göras för att utveckla Åreregionen för en breddturism med den sociala profil som ursprungligen var mening. För att nå detta mål måste en del av bäddkapaciteten utformas så att boendekostnaderna kan hållas nere. Den stugby i Åre som planerats för 400 bäddplatser har av olika anledningar inte kommit till stånd. Med hänsyn till den utveckling som förevarit i Åre är det numera tveksamt om en liknande anläggning bör lokaliseras till Åres centrala delar. är genom sin flatare topografi ett utmärkt område för familjeturism. Det bör närmare utredas om stugbyn med 400 bäddplatser som ingick i den ursprungliga planen i stället bör lokaliseras till . När nu Åres centrala delar har tillåtits att utvecklas främst till en alpin utförsåkningsort av högkostnadskaraktär, bör utvecklingen i inriktas för familjeturism. Stugbyn som ingick i de ursprungliga planerna avsågs att helt finansieras med statliga medel för att hålla inkvarteringskostnaderna så låga att den skulle kunna bli ekonomiskt tillgänglig även för barnfamiljer och lägre inkomsttagare. Vidare avsågs att utveckla ett samarbete med olika organisationer som skulle garantera en viss minibeläggning. Det skulle ge förutsättningar för att under lågsäsong hålla låga priser så att även låginkomsttagare ges möjligheter till fjällsemester. Det är ett socialt rekreationspolitiskt mål som vi anser bör fullföljas. Arbetet med att utveckla har i någon mån försvårats av oklarheter i vad som har varit kommunens, regionens eller statens roll i sammanhanget. Om man närmare granskar sammanfattningen av regeringens och mål för projektet, kan det snabbt konstateras att en del av ansvaret bör falla på kommunen, en del faller på regionen, men en stor del av ansvaret måste läggas på staten. Det ligger i sakens natur att i ett rekreationsprojekt med en social profil ägnat att betjäna hela landet måste staten ta på sig ett betydande ansvar. I det fortsatta arbetet med att förverkliga måste närmare klarläggas vad som är kommunens, regionens och statens roll i sammanhanget. kan under utvecklingens gång förändringar ha inträffat som kan motivera en revidering av de ursprungliga planerna. Därför borde något statligt organ, t. ex. rekreationsberedningen, ges i uppdrag att i samråd med kommunen och länsmyndigheterna göra en översyn av de ursprungliga planerna och närmare precisera vad som kan anses vara kommunens, regionens och statsmakternas roll i det fortsatta utvecklingsarbetet. Regeringen skall dock ha det övergripande ansvaret. Sammanfattningsvis föreslår vi att skall fullföljas som en statlig försöksverksamhet enligt de ursprungliga intentionerna med den sociala profil som fastlagts av både regering och riksdag. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om att åtgärder vidtas i syfte att fullföljs enligt de ursprungliga intentionerna med den sociala profil som tidigare fastlagts av . () ()