ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G302444 · 1980-01-21 00:00:00 — av m. fl. om inskränkningar i rätten att avskeda anställda antog lagen om anställningsskydd (LAS). kommunisterna framförde då invändningar mot utformningen. Denna kritik vänder sig främst mot vad som enligt lagen kan tolkas som saklig grund för avsked. Alltsedan arbetarrörelsens uppkomst har strejken varit - och är fortfarande - det viktigaste vapnet för arbetarklassen i kampen för bättre villkor. Arbetarrörelsen har också innan LAS tillkomst alltid hävdat att deltagande i arbetskonflikt icke får föranleda avsked. Denna bedömning har dess värre ändrats hos en del av arbetarrörelsen. Det var den socialdemokratiska regeringen som lade fram förslaget till LAS. Det var alltså efter ett socialdemokratiskt förslag som det i historien blev stöd i lag för att arbetsköpare äger rätt att avskeda en anställd på grund av deltagande i arbetskonflikt. Detta lagrum har också arbetsdomstolen (AD) tillämpat när det gällde den uppmärksammade städerskestrejken i . kommunisterna har påtalat det orimliga i att arbetare skall kunna sägas upp eller t. o. m. avskedas därför att de deltar i en arbetskonflikt. Vi har därför krävt att uttalar att deltagande i strejk eller annan stridsåtgärd, oavsett om åtgärden är olaglig eller ej, aldrig skall kunna utgöra saklig grund för uppsägning eller avsked. Vi anser denna fråga äga aktualitet även , varför vi upprepar vårt krav om ett sådant uttalande. Som saklig grund för uppsägning och avsked anges i förarbetena till LAS en rad exempel. AD har genom sina domar i en rad fall gjort klart att som saklig grund för uppsägning och avsked gäller: samarbetssvårigheter, olovlig frånvaro, arbets- eller ordervägran, misskötsel av arbetsuppgifter, onykterhet, illojalt uppträdande, fysiskt våld eller hot, oärlighet. Flera av dessa typfall är ytterligt anmärkningsvärda och oacceptabla. Genom provokationer skapar arbetsköpare samarbetssvårigheter på många sätt och kan sedan lätt göra sig av med fackligt och politiskt obekväma arbetare med stöd av lagens förarbeten och AD:s tolkningar. kommunisterna har tidigare krävt att det endast i utomordentligt sällsynta fall skall få åberopas samarbetssvårigheter, olovlig bortovaro, ordervägran, olämpligt uppträdande o. d. som grund för uppsägning eller avsked. Vi anser att det endast skall kunna företas uppsägning eller avsked om åtgärden har sanktionerats av den lokala fackliga organisationen och om förseelserna klart dokumenterats efter gemensam grundlig utredning. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar 1. att deltagande i arbetskonflikt, oavsett sådan är lag- eller avtalsstridig, aldrig kan utgöra saklig grund för uppsägning eller avsked, 2. att samarbetssvårigheter med arbetsköpare eller med arbetskamrater, olovlig bortovaro, ordervägran, olämpligt uppträdande o. d. endast i utomordentligt sällsynta fall kan läggas till grund för uppsägning eller avsked och då under förutsättning av den lokala fackliga organisationens godkännande. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G302446 · 1980-01-18 00:00:00 — av förste vice talmannen om ändrade regler för bostadsanpassningsbidrag Man kan få ett särskilt statligt bidrag, bostadsanpassningsbidrag, för att anpassa en bostad, så att en person med handikapp skall kunna använda den. Bidraget får användas för både äldre och nyare bostäder, och den sökande behöver inte själv äga huset. Bidraget är avsett för sådana åtgärder som behövs för att den handikappade skall kunna använda sin bostad för att sova och vila, sköta sin hygien, laga mat, äta och förflytta sig. Någon inkomstprövning förekommer inte. Bidraget är vanligen högst . men kan bli högre om särskilda skäl föreligger. Villkor för bostadsanpassningsbidrag är dock, enligt föreskrifter till kungörelsen om bostadsanpassningsbidrag, att sökanden (den handikappade) innehar lägenheten med bostadsrätt eller hyresrätt. Vid hyresrätt skall hyresavtal vara tecknat direkt med husets ägare. Detta innebär att bostadsanpassningsbidrag bl. a. ej kan utgå till den som har kontrakt med en andelsägare i ett s. k. föreningshus, även om den sökandes ekonomi är synnerligen begränsad. Hyresavtal är då icke skrivet med husets ägare utan med ägaren till den ekonomiska andel i föreningen som berättigar medlemmen att nyttja vederbörande lägenhet. Framställning om bostadsanpassningsbidrag har därför lämnats utan bifall av länsbostadsnämnd och trots att bostadsrättshavaren (medlem i föreningen) och bostadsföreningen lämnat fullt medgivande till handikappanpassningen och det sökta beloppet tillstyrkts av förmedlingsorganet. Andemeningen med lagstiftningen om bostadsanpassningsbidrag måste givetvis vara att tillgodose den handikappades verkliga behov och inte att inskränka sig till endast vissa bostadsformer. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära sådan ändring i kungörelsen om bostadsanpassningsbidrag (SFS 1973:327) att icke vissa hyresformer, enligt vad i motionen anförts, utesluts.
mot · G302448 · 1980-01-18 00:00:00 — 1979/80 448-455 m. fl. om de värnpliktigas fackliga rättigheter Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:447 föreslås att uttalar sig för att full yttranderätt och fullständiga fackliga rättigheter för de värnpliktiga i enlighet med motionens riktlinjer måste införas. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1979/80.
mot · G302449 · 1980-01-18 00:00:00 — av och om preventivmedelsrådgivningen Preventivmedelsanvändningen i är mycket hög, och de moderna preventivmedlen har självfallet inneburit mycket positivt för kvinnorna, eftersom de genom dessa fått en ökad möjlighet att själva bestämma över sin kropp och sin sexualitet. är det uppenbart att de moderna kontraceptiva medlen innebär risker och nackdelar. Det är därför väsentligt med både preventivmedelsrådgivning och ökad preventivmedelsforskning för att få fram ofarliga medel för såväl kvinnor som män. har fattat beslut om en utvärdering av abortlagstiftningen och i samband därmed också om en utvärdering av abortrådgivningen, varvid särskilt skulle ses över orsakerna till variationerna mellan olika regioner i landet, huruvida samhällets stödåtgärder till kvinnorna är tillfredsställande utformade samt huruvida den praktiska utformningen av abortrådgivningen är adekvat utformad. Vpk anser beslutet otillfredsställande dels därför att en sådan utredning kan ske utan koppling till abortlagstiftningen, dels därför att flera väsentliga aspekter saknas i riksdagsbeslutet. Redan nu finns en rik erfarenhet dokumenterad om nödvändigheten av en väl utbyggd preventivmedelsrådgivning. Inte minst var här vägledande som ett positivt alternativ. Preventivmedelsrådgivningen har ännu inte byggts ut i tillnärmelsevis den omfattning som är nödvändig för att garantera en hög och jämn standard över hela landet. Vidare saknas i riksdagsbeslutet en koppling mellan det faktum att nuvarande preventivmedel har många brister och att därför många kvinnor avstår eller inte kan använda sig av dem och antalet aborter. Därför behövs en ökad forskning inom detta område. Mot bakgrund av det anförda och med anledning av propositionen 1979/80:100 föreslås* 1. att som sin mening ger regeringen till känna att preventivmedelsrådgivningen måste byggas ut både kvantitativt och kvalitativt, bl. a. innebärande en intensifierad utbildning och information till de personalgrupper som berörs, 2. att hos regeringen hemställer om åtgärder för att utöka den uppsökande verksamheten inom preventivmedelsrädgivning och födelsekontroll så att bl. a. de s. k. riskgrupperna kan nås. *Se även motionen 1979/80:450. 3. att med ändring i propositionen 1979/80:100 beslutar att under 2. Hälsovårdsupplysning, bilaga 8 (), anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp avseende insatser inom sexual- och samlevnadsfrågor. (vpk) INGA (vpk) 1* 1979180.
mot · G302450 · 1980-01-18 00:00:00 — av och om ökat anslag till preventivmedelsforskning Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:449 föreslås 1. att beslutar att under D 39. , bilaga 12 (), anvisa ett särskilt reservationsanslag på . att användas inom området preventivmedelsforskning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att det anvisade särskilda anslaget för preventivmedelsforskning skall ses som en förstärkningsresurs för forskningsområdet. INGA (vpk)
mot · G302452 · 1980-01-18 00:00:00 — av m. fl. om konkurrensen vid produktion av barnstugor Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:451 föreslås att hemställer hos regeringen om att en parlamentariskt sammansatt utredning tillsätts för att utröna eventuella konkurrensbegränsande överenskommelser mellan företag som producerar barnstugor. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G302453 · 1980-01-18 00:00:00 — av m. fl. om planeringen av barnstugeplatser Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:451 föreslås att uttalar att planering av ett tillräckligt antal barnstugeplatser vid ny- och ombyggnad av bostäder bör vara en förutsättning för godkännande av stadsplan resp. tillstånd till sanering. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G302455 · 1980-01-19 00:00:00 — av m. fl. om statsbidrag till fritidsverksamhet i skolan Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:454 hemställs att beslutar anvisa . för fritidsverksamhet i skolan. INGA (vpk) HANS (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G302456 · 1980-01-22 00:00:00 — 1979/80 456-466 om frågor som hör samman med begravning av invandrare Det kan uppstå stora problem när invandrare, som kanske har en annan religion, avlider här i . Jordfästningen måste t. ex. ofta ske inom en och med för oss främmande ceremonier. Speciella begravningsplatser för t. ex. muslimer saknas i stor utsträckning i vårt land. Det har förekommit fall där det dröjt ända upp innan en avliden har kunnat begravas. Likaså vållar hemtransporter av avlidna till andra länder, kommuner och kyrkliga förvaltningar stora svårigheter. Hemtransport blir ofta aktuell när t. ex. en invandrare flyttat till sina barn i men uttalat önskan om att få begravas bland sina anhöriga i hemlandet. Detta gäller oftast s. k. sista länkfall. I sådana situationer kan det innebära stora kostnader för kommuner och kyrkan. Många av våra invandrare som tillhör en annan religion måste dock begravas i , då hemlandet kanske inte vill ta emot dem. Medelåldern bland invandrarna är visserligen ännu ganska låg. Men måste kommunerna vara beredda på en ökning av antalet begravningar av människor med en annan religion, och då kommer det att ställas allt större krav på våra kyrkogårdar och kyrkorum. Det måste då finnas en god beredskap. En utredning borde därför lämpligen få se över de här aktualiserade problemen och komma med förslag om hur dessa för inte minst våra invandrare så viktiga frågor skall kunna lösas. Den utredning, Kn 1979:04, som tillsatts för att utreda huvudmannaskapet för begravningsverksamheten har inga särskilda direktiv. Lämpligt vore kanske därför att denna utredning också kunde se över de här ovan redovisade förhållandena när det gäller begravning av invandrare. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att de frågor som hör samman med begravning av invandrare utreds. () ()
mot · G302458 · 1980-01-21 00:00:00 — I propositionen 1979/80:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /80 angående anslag till dagspressen begär regeringen godkännande av en förändring i grunderna för statligt stöd till dagspressen. Frågan behandlas i Bilaga 3 under anslagsrubriken . Stöd till dagspressen. Den föreslagna förändringen innebär att bestämmelserna för beräkning av produktionsbidrag kompletteras med en regel som anger att bidraget till flerdagarstidning som har ökat antalet utgivna nummer bör beräknas med ledning av uppgifter om pappersförbrukningen m. m. som ligger efter det att förändringen genomfördes. Som skäl anförs endast att en regel av denna innebörd gäller för fådagarstidning som övergår till att bli flerdagarstidning. För min del vill jag inte utesluta att en regel av den innebörd som regeringen föreslår kan visa sig befogad. Det är dock inte självklart att den skall kunna gälla i alla situationer. Parallellen med fådagarstidning som går över till flerdagarstidning är inte tillräcklig som motiv. Grunden för denna regel är konstruktionen av stödsystemet som ju innebär fasta belopp i produktionsbidrag för fådagarstidningar. Vid en övergång till flerdagarstidning måste därför med hänsyn till reglerna för beräkning av produktionsbidrag en annan ordning än den vanliga användas. Härtill kommer att det behövs en presspolitisk prövning av frågan om staten skall underlätta övergång till en tätare utgivningsfrekvens av flerdagarstidningar. Med hänsyn till de nu berörda förhållandena samt det faktum att regeringen i budgetpropositionen inte föreslår några förändringar i presstödet - bortsett från en smärre fråga - i avvaktan på dagspresskommitténs förslag bör enligt min mening inte nu godkänna den av regeringen föreslagna ändringen i grunderna för statligt stöd till dagspressen. Jag anser att den aktualiserade frågan är av sådan betydelse att den bör övervägas av dagspresskommittén inom ramen för en samlad presspolitisk bedömning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att avslår regeringens förslag om förändring i grunderna för statligt stöd till dagspressen.
mot · G302459 · 1980-01-21 00:00:00 — av m. fl. om rösträtten för invandrare m. m. En grundläggande målsättning för den svenska invandrarpolitiken har varit att de utländska medborgare som flyttat till vårt land och varaktigt bosätter sig här så långt möjligt skall ha samma rättigheter och skyldigheter som svenska medborgare. Utvecklingen har också gått mot allt större likställighet mellan invandrare och svenska medborgare. Ett väsentligt steg i utvecklingen mot fullständiga demokratiska rättigheter togs genom riksdagsbeslutet att införa rösträtt för de invandrare utan svenskt medborgarskap som är varaktigt bosatta i vårt land. De nya reglerna för rösträtt tillämpades första gången vid val. I samband därmed företogs flera undersökningar angående valdeltagandet och informationen om valet till invandrarna. I motioner till 1976/77, 1977/78 och 1978/riksmöten har vi yrkat på att en parlamentarisk utredning skall tillsättas för att sammanställa resultaten från dessa studier och överväga vilka ytterligare åtgärder t. ex. rörande information från samhällets sida som bör vidtas för att underlätta för invandrarna att utnyttja sin rösträtt. Vi har också föreslagit att utredningen skall få till uppgift att närmare studera frågan huruvida rösträtten kan utvidgas ytterligare och även omfatta riksdagsvalet. Denna fråga aktualiserar även andra problem än de som är förbundna med den kommunala rösträtten. Som exempel kan nämnas att vissa invandrare kan få rösträtt och bli valbara både till hemlandets parlament och till den svenska . Frågor av detta slag kräver ytterligare överväganden innan beslut kan fattas om rösträtt för invandrarna även i riksdagsval. har avslagit dessa motionsyrkanden. finns erfarenheter från två kommunalval med de nya rösträttsbestämmelserna. Enligt vissa bedömningar sjönk valdeltagandet bland de invandrare som inte är svenska medborgare med mellan 1976 och 1979 års val. Bred enighet har uppnåtts om att de kommunala rösträttsreglerna skall tillämpas i den folkomröstning i kärnkraftsfrågan som skall hållas . Enligt vår mening är det angeläget att den utredning som vi tidigare krävt nu kommer till stånd och att den även får till uppgift att väga in erfarenheterna års kommunalval och vårens folkomröstning i sin bedömning av vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas för att underlätta invandrarnas deltagande i det politiska livet. Med hänvisning till det anföra hemställer vi att hos regeringen begär att en parlamentariskt samman satt kommitté tillsätts för att studera invandrarnas deltagande i 1976 och kommunalval och i folkomröstningen i kärnkraftsfrågan samt utreda frågan om rösträtt för invandrare utan svenskt medborgarskap och andra åtgärder för att underlätta deras deltagande i de politiska beslutsprocesserna. () () () () () () ()
mot · G302460 · 1980-01-22 00:00:00 — av och om informationen rörande arbete Ofta förekommer det klagomål på att det politiska intresset bland svenska folket är mycket ringa och att alltför många lever i uppfattningen om att politik är något som ej berör dem. Deltagandet i allmänna val är dock relativt högt, så trots allt finns det ett betydande politiskt engagemang hos en majoritet av det svenska folket. Att det även finns ett intresse för arbete får man belägg för genom att inte mindre än ca 70 000 personer besöker åhörarläktare. För en demokrati, om den skall överleva, är det en viktig faktor att en stor majoritet av befolkningen är väl insatt i och väl orienterad om samhällets politiska styrelsesätt. Av den anledningen är det mycket angeläget att så många som möjligt ges tillfälle att följa den politiska debatten. Ett led i detta skulle bl. a. vara att via radio direktsända debatter och även utöka TV-sändningarna från . är ett större urval av direktsändningar av interpellations- och frågedebatterna av störst intresse samt en successiv utökning av nu förekommande sändningar från de större debatterna, de allmänpolitiska, finans- och utrikesdebatterna osv. Vi är övertygade om att detta skulle vara ett värdefullt inslag i strävandena att öka det politiska intresset samt förståelsen för det politiska arbetet. Det sistnämnda är inte minst viktigt i när ett politikerförakt, mer eller mindre organiserat, utbreder sig i vårt land på ett oroväckande sätt. På försök bör en särskild kanal öppnas för politisk information. Med hänvisning till vad som ovan angivits föreslår vi att uppdrar åt förvaltningsstyrelse att verka för att information från arbete i ökad utsträckning anpassas för television och radio i syfte att därmed underlätta en vidgad bevakning genom dessa media.
mot · G302461 · 1980-01-17 00:00:00 — av och om pensionerna till politiskt valda förtroendemän De regler som successivt utformats rörande villkoren för politiskt förtroendevalda personer att erhålla pension har i många avseenden fått en mindre lämplig utformning. Genom att pensionssystemen inom stat och kommun mellan sig ej är samordnade innebär en övergång mellan stat och kommun att pension kan tillerkännas relativt unga personer. Genom fortsatta förtroendeuppdrag hos annan huvudman innebär pensionen i dylika fall mer eller mindre en kraftig löneförstärkning. Symtomatiskt är det förhållandet att personer som kommit i den situationen själva har ansett sig böra avstå från förmånen. Det torde vara tillräckligt att hänvisa till den redovisning som förekommit i massmedia samt åtföljande debatt för att beskriva den uppkomna situationen. I en representativ demokrati som vår får det inte förekomma regler som av allmänheten kan uppfattas som om de politiskt valda förtroendemännen har förskaffat sig förmåner på skattebetalarnas bekostnad, vilka medborgarna i allmänhet saknar möjlighet att erhålla i motsvarande mån. Utan att lägga några värderingar på de synpunkter som förevarit i ifrågavarande debatt är det dock enligt vår mening nödvändigt att reglerna utformas på ett sådant sätt att orsakerna till dylikt misstroende elimineras. Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om översyn av löne- och pensionsbestämmelserna för heltidsanställda politiska förtroendemän.
mot · G302462 · 1980-01-22 00:00:00 — av om vidgad rätt till presstöd När de nuvarande reglerna för stöd till pressen fastställdes var målsättningen klart uttalad att man ville, genom statens medverkan, bevara en fri, obunden och allsidig press i landet. De nuvarande reglerna, i huvudsak baserade på tidningarnas hushållstäckning i utgivningskommunen, har dock sina brister. För dagstidningar som har hushållstäckning avtrappas stödet för att helt försvinna vid enligt nuvarande regler. Det finns dock en kategori tidningar i landet, kanske ett tiotal, som har en hög täckningsprocent inom det ytterst begränsande område som är utgivningsorten. I dessa fall har man ju då ett mycket litet underlag för annonsförsäljning och får därmed stora problem att klara sin ekonomi utan statligt stöd. En sådan tidning är , enda lokaltidning, som har ca 7 000 prenumeranter och en täckningsgrad på i utgivningsorten, som är . Man har dock trots detta ett mycket begränsat underlag för sin annonsförsäljning, i stort sett endast med ca 11 000 invånare. Av detta exempel framgår att tidningar med stor upplaga och ett stort spridningsområde kan erhålla presstöd med nuvarande regler, medan däremot en liten lokal tidning blir utan. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla att dagspresskommittén ges i uppdrag att pröva frågan om presstöd till små tidningar med hög täckningsprocent i utgivningsorten.
mot · G302463 · 1980-01-21 00:00:00 — av m. fl. kommunisterna har hävdat att bör kvarstanna vid i stället för att flytta tillbaka till . Vi krävde att utredningsarbetet borde omfatta ett kvarstannande vid och inte ensidigt bedrivas med som enda alternativ. Vi motsatte oss åtgärder under utredningsarbetets gång som kunde begränsa handlingsfrihet i det slutliga ställningstagandet. Tyvärr måste konstateras att arbetet haft inriktningen att förringa problemen vid en ombyggnad och återflyttning till , som problemen vid förstorats. Vi fullföljde vårt motstånd mot planerna på en återflyttning till genom att i en motion till 1978/föreslå att upphäva 1977/beslut och avbryta arbetet på en återflyttning till . Vi kvarstår vid denna uppfattning. Ju längre arbetet med fortgår desto klarare framstår olägenheterna. Konflikten mellan det planerade garaget och kulturhistoriska intressen vid Riksplan var ett exempel. Ett annat exempel är att man nu tvingas erkänna att det blir trångt i de planerade lokalerna vid , vilket bl. a. kommer att drabba utskotten. Dessa tongångar kontrasterar mot tidigare beskrivningar av de arbetsmässiga fördelarna med en återflyttning. Förutsättningarna har i flera avseenden förändrats. Kostnadskalkylerna torde komma att överskridas väsentligt. Även om arbetet fortskridit långt är det inte för sent att ompröva frågan om återflyttning till . För varje ytterligare steg som tas blir det svårare att stoppa planerna, även om ytterligare nackdelar kan påvisas. utförda arbeten hindrar inte annan användning av byggnaderna. Ett kostnadskrävande projekt som inte kommer att fylla rimliga funktionsbehov bör avbrytas. kan inte av prestigeskäl fullfölja beslutet. Med hänvisning till det anförda föreslås att , med upphävande av tidigare fattat beslut, beslutar avbryta arbetet på en återflyttning till och uppdrar åt att uppta förhandling ar med med syfte att skall kvarstanna i nuvarande lokaler vid . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)