mot · G40286 · 1980-11-06 00:00:00 — Sammantaget föreslår vi en investering på 100 milj. kr. i vagnar, varav huvuddelen bör avse godsvagnar. Totalt innebär våra förslag en investering på helårsbasis på 205 milj. kr. utöver det långsiktiga investeringsprogrammet. För innevarande budgetår bör till Järnvägar m.m. anvisas 100 milj. kr. utöver tidigare anvisade anslag. Frågan om samarbetet mellan de statliga verken under har tagits upp ett flertal gånger i . Vid behandlingen av den trafikpolitiska propositionen konstaterade trafikutskottet att frågan om en förbättrad samordning mellan de statliga trafikverken ännu inte kommit närmare sin lösning. Utskottet fann detta otillfredsställande och ansåg att det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder för att få en bättre samordning till stånd. En redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits eller avses vidtas skulle lämnas i samband med Någon sådan redovisning har ännu inte lämnats. Kommunikationsministern berör en del av detta komplex i sparplanen. Han pekar på möjligheterna att rationalisera SJ:s verkstadsrörelse. Här hänvisas till förslag i betänkandet (Ds K 1980:4) Fordonsunderhåll i statliga verkstäder om att öka och utjämna beläggningen i de statliga verkstäderna. Detta förslag remissbehandlas f. n. Vi finnér det angeläget att frågan om en bättre samordning mellan de statliga kommunikationsverken förs framåt. Områden som är tänkbara för samdrift är t. ex. transporter, inköp, säkerhet och radio. bör begära att regeringen budgetproposition lämnar en redovisning av frågan om en förbättrad samordning mellan de statliga trafikverken. Vi föreslår vidare att en särskild utredningsman tillsätts för att lämna konkreta förslag rörande samarbetet mellan SJ och posten. Särskilt bör belysas en rationell hantering av styckegodset. Ett annat område som kan bli aktuellt är busstrafiken på Norrlandslinjerna. Under avsnittet taxepolitik och prissättning redogörs allmänt för behovet av taxehöjningar. Någon mer preciserad redogörelse för hur kommunikationsministern ser på vilken roll prispolitiken skall spela när det gäller att sanera SJ:s ekonomi ges - som vi har påpekat - inte. Vi förutsätter att regeringen i nästa budgetproposition återkommer med en redovisning av dessa frågor. Vi vill dock redan nu förutskicka att vi anser att lågprissatsningen inte får urholkas genom framtida taxehöjningar. I första hand bör SJ:s inkomstpolitik gå ut på att öka volymen och inte på att med taxehöjningar förbättra SJ:s resultat. (8) Bidrag till sjöfolkens fria resor I proposition 1979/80:166 om sjöfartspolitiken m. m. föreslog kommunikationsministern att statsbidraget till sjöfolkets hemresor skulle avskaffas. beslöt i enlighet med den socialdemokratiska partimotionen om sjöfartspolitiken att bibehålla dessa bidrag. De skäl vi angav i den socialdemokratiska partimotionen var följande: De fria resorna är en viktig social och ekonomisk förmån för de ombordanställda. Kostnaderna är betydande för främst sådana rederier vilkas fartyg sällan eller aldrig anlöper svenska eller närliggande hamnar. Det sjöfartspolitiska programmet blir enligt propositionen hårt inriktat på att stödja enbart sådan trafik som berör svenska hamnar. Även övrig sjöfart tillför dock landet goda exportinkomster. Vi är alltså inte i rådande konjunkturläge beredda att medverka till att de berörda rederierna får sin konkurrensförmåga nedsatt. Det är tvärtom angeläget för samhället att bidra till att minska de sociala nackdelar som är förknippade med tjänstgöring ombord i handelsfartyg. Dessa skäl äger lika hög giltighet . Vi kan därför inte nu acceptera att bidragen till sjöfolkens hemresor avskaffas. Detta bör av ges regeringen till känna. (11) Avvecklad tjänstebrevsrätt för icke-statliga organ har (proposition 1976/77: 100, /77:11) godkänt riktlinjer för avveckling av tjänstebrevsrätten för icke-statliga organ. Skälet härtill var att det är angeläget att omfattningen av statligt ekonomiskt stöd till olika verksamheter kan kontrolleras och regelbundet omprövas samt att klara gränser skapas för vilka som skall ha tjänstebrevsrätt. Denna fråga aktualiserades då en särskild sakkunnig fick i uppdrag att utreda frågan om tjänstebrevsrätt för icke-statliga organ. Utredningen konstaterade att tjänstebrevsrätten har ett betydande ekonomiskt värde, totalt drygt 50 milj. kr. Tjänstebrevsrätten omfattar 15 kyrkliga organ, 163 icke-statliga sjukvårdsinrättningar, de allmänna försäkringskassorna och 57 övriga organ. I den sistnämnda gruppen ingår bl. 13 akademier och lärda samfund, ett tiotal frivilliga försvarsorganisationer, distriktsläkare, besiktningsläkare enligt arbetarskyddslagstiftningen, läkare med uppgifter enligt smittskyddslagstiftningen, distriktsveterinärer, vissa institutioner, fastighetsregisterförare, organ inom taxeringsområdet, överförmyndare, valnämnder, vissa föreningar samt kulturella och ideella samfund och fonder. Enligt den nu aktuella propositionen förhandlar staten med om tjänstebrevsrätten för sådana sjukvårdsinrättningar som ägs av primär- och landstingskommuner. Tjänstebrevsrätten för kyrkliga organ bör enligt departementschefen t. v. vila i avvaktan på fortsatta överläggningar om det framtida förhållandet mellan staten och . För övriga tjänstebrevsberättigade icke-statliga organ kan tjänstebrevsrätten enligt riksdagsbeslutet prövas i samband med organisatoriska förändringar hos dessa organ, när verksamhetens inriktning ändras eller när det finns andra skäl till en omprövning. Enligt departementschefen finns det nu sådana skäl. Värdet av denna tjänstebrevsrätt (exkl. sjukvårdsinrättningar som ägs av primär- och landstingskommuner samt de kyrkliga organen) beräknas till uppemot 100 milj. kr. Departementschefen anger att avvecklingen bör genomföras skyndsamt med hänsyn till de positiva effekter som kan uppnås. Trots det sätts gränsen för när avvecklingen skall vara genomförd så sent som . Enligt vår mening kan beslut redan nu fattas om avveckling av de kyrkliga organens tjänstebrevsrätt. Tjänstebrevsrätten bör dock t. v. bibehållas för domkapitlen och för pastorsämbetena i fråga om ärenden som gäller folkbokföringen. För övriga icke-statliga organ bör en planmässig avveckling ske med början redan innevarande budgetår. regeringen att fatta de konkreta avvecklingsbesluten. Regeringen bör i efterhand i budgetpropositionen redovisa för hur avvecklingen genomförs. För /82 beräknar vi en sammanlagd besparing på 20 milj. kr. genom avveckling av dels de kyrkliga organens tjänstebrevsrätt, dels den första etappen av övriga icke-statliga organs tjänstebrevsrätt. I den socialdemokratiska partimotionen redovisas förslag till offensiva satsningar inom SJ, kollektivtrafiken och för byggande av broar. Yrkandena härom upptas i denna motion. Med stöd av det anförda hemställs 1. avslå vad regeringen föreslagit under avsnitt (1) Statens vägverks organisation, 2. som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om den statliga färje verksamheten, 3. som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om vägbyggnads verksamheten, 4. avslå vad regeringen föreslagit under avsnitt (5) Strukturplan för SJ om godkännande av en strukturplan för förbättring av SJ:s ekonomi, 5. som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen angetts om inriktningen av en strukturplan för förbättring av SJ:s ekonomi, 6. som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av SJ:s investeringsverksamhet, 7. som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om en förbättrad samordning mellan de statliga trafikverken, 8. begära att regeringen tillsätter en särskild utredningsman för frågan om en bättre samverkan mellan SJ och postverket, 9. som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att bibehålla statsbidragen för sjöfolkets fria hemresor, 10. att avveckling av tjänstebrevsrätt för icke-statliga organ skall ske i enlighet med vad i motionen anförts, 11. till Järnvägar m.m. på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /81 anvisa ett reservationsanslag av , 12. att sammanlagt . skall stå till kollektivtrafikberedningens förfogande för de utgifter som anges i motion 1980/ 81:71. 13. till Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /81 anvisa ett reservationsanslag av , 14. till Byggande av statliga vägar på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /81 anvisa ett reservationsanslag av . () () () () () ()