mot · G302516 · 1980-01-22 00:00:00 — Motion 1979/80: 516 om inrättande av en professur i beiysningsiära har arbetsmiljöfrågorna varit föremål för intensiv uppmärksamhet. Som en följd därav har en bred översyn av högskolans resurser för utbildning och forskning inom arbetsmiljöområdet kommit till stånd. Den har dels varit inriktad på att tillföra högskolan resurser speciellt inriktade mot arbetsmiljöfrågorna, bl. a. i form av ett antal professurer, dels inneburit en översyn av den allmänna tekniska utbildningen och forskningen och en komplettering av denna med arbetsmiljöinslag. I reformarbetet har begreppet arbetsmiljö haft en vid innebörd. Det har gällt inte bara att utveckla produktionstekniken utan också att förbättra den psykosociala och den fysiska arbetsmiljön i olika avseenden. Alla sektioner och utbildningslinjer vid de tekniska högskolorna har därför berörts av förändringarna. För byggnadsutbildningen, som haft sin huvudinriktning mot samhällsteknik och bostadsbyggande, har den ökade vikt som lagts vid arbetsmiljöfrågor inneburit betydande krav på nyorientering. Dels utgör ju byggnadsverksamheten och förvaltandet av det existerande byggnadsbeståndet betydande arbetsområden med sina specifika arbetsmiljöproblem. Dels utgör byggandets och förvaltandets resultat, de färdiga byggnaderna, en viktig del av den fysiska arbetsmiljön för huvuddelen av de arbetande människorna i det moderna samhället. Med ökad vikt vid arbetsmiljön har också följt att den inre klimatiseringen av byggnader blivit betydelsefull och framför allt av en helt annan teknisk svårighetsgrad än vad som är fallet i bostäderna. Förekomsten av arbetsprocesser som ger ifrån sig farliga ämnen, sammanförandet av flera arbetsoperationer i samma lokal, vikten av god belysning för att öka säkerheten och minska påfrestningarna, behovet att transportera tunga och skrymmande föremål etc. innebär att nya frågeställningar aktualiseras för de arkitekter och ingenjörer som skall medverka i planering och byggande. Mot den bakgrunden har utbildning och forskning inom den del av byggandet som är installationsteknik i vid mening varit klart otillfredsställande . Detta konstaterades också av den av den socialdemokratiska regeringen tillsatta installationsbranschutredningen. Parallellt med den nämnda utredningen bedrev också dåvarande tekniska fakultetsberedningen inom UHÄ tillsammans med statens råd för byggnadsforskning en planering som syftade till en betydande förbätt 1979/80: 516 Dessa aktiviteter ledde också till att har kunnat besluta om tre nya professurer inom området installationsteknik under 1970talet. Två av dessa är under tillsättande. Omkring den först tillkomna, vid i , har det byggts upp en helt ny utbildning av civilingenjörer, vilken innebär att de personella resurserna inom framför allt delområdet uppvärmning och ventilation kommer att förbättras . Betydelsen av en omfattande forskning och en utbyggd utbildning inom det installationstekniska området har också understrukits av 1970-talets energiproblem. En effektiv hushållning med energi för uppvärmning m. m. i byggnader har framstått som betydelsefull. måste lokala och förnyelsebara energikällor utnyttjas i större utsträckning för våra byggnader, om övriga energiresurser skall kunna ställas till industrins och samfärdselns förfogande i tillräcklig utsträckning. I hela denna utveckling är det installationstekniken mer än byggnadstekniken som har nyckelrollen. Installationsteknikens dubbla uppgift, att sörja för människors vistelseklimat inomhus och att medverka i energihushållningen, blir särskilt tydlig inom den del av energiområdet som berörs av den förestående folkomröstningen, nämligen produktion och användning av elkraft. Elvärmens betydelse för den totala elanvändningen har uppmärksammats i sammanhanget, framför allt därför att installationstekniken kan erbjuda alternativ som frigör den till värme använda elkraften till andra, främst industriella ändamål. Det är emellertid värt att lägga märke till att endast en mindre del går till värme av den elkraft som används utanför industrin. Huvuddelen används till drift av maskiner och utrustning av skilda slag (kontorsmaskiner, kyl- och frysdiskar, köksutrustning m. samt till belysning. Någon alternativ energi för belysning finns inte att tillgå. God belysning utomhus och inomhus, på arbetsplatser och i bostäder är och förblir beroende av tillgång till elkraft. Därmed är det emellertid inte givet hur mycket elkraft som och måste användas för belysning och därmed undandras användning i bl. a. industriella processer. Utbytet av använd elkraft i form av ljusmiljö är beroende av den tekniska utvecklingen av ljuskällor och belysningsarmaturer och, inte minst, av den allmänna belysningsplanering som innefattar lokaler och arbetsplatserna som helhet, begränsningsytomas ljusegenskaper osv. Den tekniska utvecklingens och belysningsplaneringens nivå är i sin tur beroende av utbildning, forskning och utveckling (FoU) inom området. Främst är det inom arbetsmiljön som behovet att förbättra ljusmiljön gör sig gällande. Det finns emellertid omkring 450 000 människor som genom handikapp på grund av nedsatt synförmåga har särskilda behov av god belysning inom alla delar av sin miljö. Det är också väl känt att 1979/80: 516 åldrandet medför starkt ökade ljusbehov och att särskilt god belysning är av avgörande betydelse för de äldres möjligheter att delta aktivt i samhällsliv, kultur och nöjen. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att vårt land saknar väl etablerad utbildning inom belysningsområdet. Yrkesinspektörer och skyddsingenjörer behöver bättre insikter i belysningsfrågor. De inslag därav som finns i nuvarande utbildning för el- och vvs-ingenjörer, byggnadsingenjörer, inredningsarkitekter och arkitekter behöver byggas ut och förbättras. Belysningsfrågorna är emellertid så viktiga att det därutöver borde finnas möjligheter för installationstekniker och arkitekter att välja belysningsfrågor som fördjupningsområde, t. ex. inom ramen för den installationsutbildning som växer fram vid de tekniska högskolorna. Grundläggande för en verklig förbättring är forskning. Bristen på forskningsresurser observerades tidigt av Arbetarskyddsfonden, styrelsen för teknisk utveckling och statens råd för byggnadsforskning som tillsammans bedrivit en planering av ökade FoU-insatser inom belysningens område. I direkt förlängning av denna planering finansierar statens råd för byggnadsforskning en forskartjänst i belysningslära vid tekniska högskolan i . Dessutom försiggår en projektvis finansierad FoU av begränsad omfattning. För ett så viktigt område som belysningsfrågornas är det emellertid inte tillräckligt med en målinriktad, sektoriell forskningsinsats . Belysningsforskningen måste betraktas som så viktig i ett långsiktigt perspektiv att en fast etablerad forskning och forskarutbildning är nödvändig. Belysningsteknik och belysningslära måste med andra ord ingå i högskolesystemets uppsättning av ämnen som företräds av en professur. UHÄ föreslår också i sin anslagsframställning för /81 att en professur i belysningslära inrättas. Bakom detta förslag finns dels UHÄ:s egen mångåriga planering för en utbyggnad av installationstekniken, i vilken professuren i belysningslära skulle utgöra avslutningen av den aktuella utbyggnaden. Dels finns ett förslag från tekniska högskolan i . Dels har frågan behandlats av för utredning av den nya utbildningen i arbetsmiljöutformning i i vilken samtliga fackliga organisationer varit företrädda. Denna arbetsgrupp har funnit det så viktigt i arbetsmiljösammanhang att frågan om belysningsforskning och -utbildning nu bringas till en lösning att man föreslagit inrättande av en professur i om en sådan av någon anledning inte skulle komma till stånd i . Gruppen har dock sett inrättandet av tjänsten i som förstahandsalternativet. Mot bakgrund av belysningsområdets dubbla betydelse för mänsklig vistelsemiljö och för energihushållning är det beklagligt att rege 1979/80: 516 ringen inte funnit anledning föreslå att en professur i belysningslära nu inrättas. En sådan skall inte ses sorn ett alternativ till sektorstödd FoU. Förekomsten av en fast institution inom högskolan som kan vara hemvist för FoU-verksamhet är en viktig förutsättning för att sektororganens FoU-medel skall komma till en långsiktigt planerad och från samhällssynpunkt viktig användning. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att förslag om inrättande av professur i belysningslära framläggs möjligt.