mot · G3021032 · 1980-01-23 00:00:00 — av m. fl. om utformningen av det regionalpolitiska stödet Skog i är till av sin yta beväxt med skog. Huvudsakligen finns skogen i norra och nordöstra , men även i söder är till stor del skogklädda. Till utgörs skogsbeståndet av lövskog, mest bok och ek. Då lövträ är kortfibrigt är uttaget numera, sedan gammaldags vedeldning i stort sett upphört, endast av återväxten. Skogsarealen i ägs till av enskilda. Inom vissa områden finns betydande arealer skräpskog med dålig eller ingen tillväxt. Denna skräpskog samt även en betydande del av övrigt skogsbestånd ägs av icke aktiva skogsägare, vilka icke eller i mycket liten omfattning tillför skogsindustrin råvara. Mekaniseringen av skogsbruket ökar. Skogsmaskiner blir alltmer fulländade och allt dyrare. De måste därför utnyttjas effektivt. En vidare förnyelse och anpassning av maskinparken måste tryggas genom en bättre kapitalförsörjning än den många nu verksamma entreprenörer är mäktiga. Vi förordar att skogsägarna gemensamt bildar skogsbrukets maskinstationer i likhet med vad som tidigare skett inom lantbruket. Staten bör här kunna gå in med riskvilligt kapital och stimulera till en etablering. Upprättandet av skogsbruksplaner måste bli obligatoriskt för alla skogsfastigheter. Skogsägare måste därefter åläggas att avverka efter den uppgjorda skogsbruksplanen, för att därigenom få till stånd en jämnare tillförsel av virke till skogsindustrin och därmed jämnare sysselsättning inom såväl skogsbruk som industri. I finns 44 sågverk som producerar virke och mer. Av dessa sågverk svarar 30 för av produktionen. Totalt är produktionskapaciteten . har 7 sågverk lagts ner med en produktionskapacitet på och mer. Vid sågverken var 1 000 anställda . Antalet anställda har gått ner till ca 700. fanns därutöver 74 sågverk som sågade mindre än . Många sågverksföretag är nedläggningshotade. Aktiviteter pågår inom vissa kommuner för att få i gång eldning med flis från skogsavfall och s. k. skräpskogar. Redan nu förekommer konkurrens om kokflis för pappersmasseindustrin även från lövved. I landet pågår försök att utnyttja träden bättre, och hela träd, även stubbar, kan flisas i skogen till kokflis. Man kan anta att ett stigande oljepris gör trä till en angelägen råvara även för andra industrier än den kemiska. I ett sådant läge kan den svenska skogen bli en viktig tillgång för utveckling och sysselsättning, och en råvarubas som vi inte har råd att elda upp. För större anläggningar för fliseldning bör enligt vår mening prövning krävas enligt 136 a § byggnadslagen. Vi tillråder stor försiktighet med långsiktiga investeringar för fliseldning. I , främst i län, har utvecklats en betydande industri baserad på trä. Många exempel kan nämnas. Parkettfabriken i är störst i . Dörrfabriken i är ledande i . Inom Kristianstads-Hässleholmsområdet finns två av sex största fabriker för monteringsfärdiga trähus. I driver sin enhet för köksinredningar i trä. En stor sammandragning av möbelindustri finns i och omkring Bjarnum. Landets ledande tillverkare av skolmöbler och liknande finns i området. Flera fabriker för tillverkning av toffelbottnar i trä finns på olika håll i . har här blivit ett världsnamn. Därutöver finns i landskapet ett stort antal mindre snickerifabriker - underleverantörer och legotillverkare som även har en egen produktion och försäljning. En utredning inom statens industriverk har bedömt framtiden för trähustillverkningen i . En överetablering finns här och varje möjlighet till export bör därför tas till vara. Utredningen framhåller att stora exportmöjligheter gått svensk trähusindustri förbi på grund av att samordningen mellan olika företag varit för dålig. Möbelindustrin, till den del den arbetar med dyrare möbler, har en god men mycket konjunktur- och modekänslig marknad. Tillverkare av enklare standardmöbler känner av en alltmer påträngande konkurrens, främst från östländerna. Den ensidiga industrisammansättningen på vissa orter ger anledning till oro. En längre driven specialisering inom möbelindustrin skulle kunna innebära bättre framtidsutsikter. Vid ATO-verken i har nedläggning satts i fråga. Som en av orsakerna uppges att bl. a. trädgårdsmöblerna har mött en omöjlig konkurrens från företag inom stödområdet, vilka till följd av statligt stöd, anförs det, kunnat erbjuda lägre priser. Marknaden för trätofflor har hållit sig längre än många trott. 1* 1979180. 3 sami Nr 1031-1041 mycket ett resultat av en skicklig marknadsföring. Branschen är dock mycket känslig för modenycker. Ägarkoncernens dåliga utveckling synes kunna dra med sig även företaget i vid en nedläggning. För de små träindustrierna får, i vissa fall, en samordning för att ta till vara exportmöjligheterna anses vara ett livsvillkor. Vi vill framhålla att utvecklingen inom träindustrin bör följas med största uppmärksamhet och att alla möjligheter till samordning för produktutveckling, marknadsföring och exportansträngningar bör tas till vara. För att öka uttaget av lövskog startade för tillverkning av dels spånskivor, dels kortfibrig pappersmassa. En överetablering av fabriker för spånskivor, delvis med statligt stöd, kom emellertid till stånd i och norra . Efterfrågan på kortfibrig massa och biandmassa blev inte den förväntade, och tvingades bl. a. av dessa skäl i likvidation, utan att regeringen gav det stöd som lämnats till andra skogsföretag. , som ägs av i , tillverkas i och långt förädlade produkter av papper. På grund av ägarens tidigare obestånd är verksamheten i hotad. En eftersatt investering bör komma till stånd . Tillverkningen i bedrivs inom ett mycket specialiserat område, där lönsamhet bör stå att finna. att uttalar att det regionalpolitiska stödet inte får ges en * Se även motionerna 1979/80:1033-1035. sådan utformning, att redan etablerad sysselsättning i andra regioner äventyras. P. O. () HANS () i () () () () () ()