mot · G302377 · 1980-01-18 00:00:00 — av m. fl. om lågstadielärarutbildning vid högskolan i , m. rn. Klasslärarutbildningen vid högskolan i lades ned efter riksdagsbeslut . I motioner hävdades att den då påbörjade försöksveksamheten med samverkan mellan lågstadium och förskola motiverade att klasslärarutbildningen skulle finnas kvar. Sådan försöksverksamhet förlädes i stället till . uttalade i samband med nedläggningsbeslutet (UbU 1975/76:26) att en eventuell framtida ökning av klasslärarutbildningen skulle förläggas till högskola, vars klasslärarutbildning då minskades eller helt avvecklades. I samband med 1978/framfördes motionsvis krav på att lågstadielärarutbildning åter skulle lokaliseras till mot bakgrund av bristen på lågstadielärare. hade gjort bedömningen att fler lågstadielärare behövde utbildas, vilket ledde till att föredragande statsrådet i budgetpropositionen 1978/79 förordade en ökning av antagningskapaciteten på lågstadielärarlinjen med 24 platser. Platserna skulle emellertid förläggas till . följde propositionen (UbU 1978/79:33). Utskottet anförde dessutom: Utskottet har tagit del av nu föreliggande prognoser för behovet av lågstadielärare och uppgifter om det lokala behovet av utbildade lärare. Beräkningarna tyder på att dimensioneringen av utbildningen behöver ökas . Om utbildningen av lågstadielärare skall utökas under /81 bör enligt utskottets mening en lokalisering ske till . I årets budgetproposition föreslås ingen ökning av antalet platser för lågstadielärarutbildningen. Följaktligen föreslås heller inget återupptagande av utbildningen i . finns personella och andra resurser i för att anordna utbildningen. Flera personer har fortfarande erfarenhet av den tidigare bedrivna lågstadielärarutbildningen och de samverkansförsök lågstadium förskola som då ägde rum. För att ta till vara de resurser som finns i bör lågstadielärarutbildningen återupptas. Inte minst mot bakgrund av att uttalat att befintliga resurser för högskoleutbildningen skall utnyttjas effektivt och att investeringar som gjorts för utbildning och forskning inte får äventyras. I regionen kring finns brist på lågstadielärare och överskott av förskollärare. Detta motiverar en utbildning av lågstadielärare och medger en samtidig reducering av utbildningen av förskollärare. För framtiden skulle det vara en fördel med en mera flexibel utbildning av såväl lågstadielärare som förskollärare. En sådan utbildning bör inte innehålla några återvändsgränder, så att man efter en utbildning till exempelvis förskollärare måste börja från grunden för att bli lågstadielärare. För att utreda dessa frågor har högskolan i tillsatt en arbetsgrupp sammansatt av förskollärare, lågstadielärare samt företrädare för de olika institutionerna och länsskolnämnden. Arbetet är långt framskridet och man beräknar vara klar . Utredningen skall då visa vilka kompletteringar som måste göras av lågstadie- respektive förskollärare för att kunna utöva det andra yrket. räknar med att kunna erbjuda de yrkesspecifika momenten som enstaka kurser, så att redan yrkesverksamma kan komplettera från den ena till den andra utbildningen. Förutsättningen för att detta praktiskt skall fungera är att såväl lågstadielärar- som förskollärarutbildning finns vid högskolan. Detta kan åstadkommas inom en oförändrad kostnadsram genom att förskollärarintagningen skärs ned med 30 platser och en nyintagning sker av lågstadielärare med 24 platser . De 24 lågstadielärarkandidater som tas in kommer då att få den nya möjligheten till komplettering till förskollärare. Genom en sådan flexibel utbildning kommer en bättre anpassning till arbetsmarknadsläget att kunna ske. Det bestående regionala behovet av lågstadielärare tillfredställs, och befintliga resurser tas effektivt till vara, utan att man riskerar en framtida brist på förskollärare. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala att intagning till lågstadielärarutbildning återupptas med 24 platser och att antagning till förskollärarutbildning minskas med 30 platser vid högskolan i från /81. () ()