mot · G402440 · 1980-01-01 00:00:00 — av i m. fl. om ett levande svenskt bruksgrafiskt museum Den svenska boktryckarkonstens historia omspänner exakt . 1483 inkallades lybeckaren , tillika förste boktryckare, till för att åt ombesörja tryck av liturgiska skrifter. Detta år utkom Dialogus Creaturarum och året därpå en mässbok för stift. 1495 utkom den första boken på svenska, satt och tryckt av Snells efterföljare . Konsten att med lösa, utbytbara metalltyper mångfaldiga skrifter till ett för den läsande allmänheten rimligt pris har medverkat till att vår historia har kunnat bevaras till eftervärlden och breddat vägen för demokratin. I dagens massmediainriktade samhälle trängs boktryckarkonsten mot väggen av en högrationell och alltmer centralstyrd grafisk industri, baserad på datorteknologi. Vad som i detta läge vunnits i fråga om kapacitet och omfång har ofta skett till priset av en allmän kvalitetsförsämring, undantagsvis uppvägd av enstaka kvalitetsprodukter som endast kan nå ett begränsat fåtal. En yrkeskår, som f. ö. var den första att fackligt organisera sig i vårt land och upplärd inom en månghundraårig tradition av kvalitetsmedvetande och yrkesstolthet, efterträds av en annan som, till följd av produktionskraven, har få tillfällen att till fullo utnyttja de möjligheter till en kvalitetspräglad brukskonst som även den nya tekniken kan förverkliga om den används på rätt sätt. Faran för en estetisk och i vidaste mening humanistisk utarmning är stor - för att inte säga överhängande. En medveten politik måste skapas för att bruksgrafiken skall undvika att hamna i en historielös fälla. Dess syfte bör vara att till dagens och morgondagens generationer bevara och vidareföra äldre yrkestraditioner och på ett levande sätt förmedla kunskaper så att kvalitetskravet på den grafiska industrin kan bibehållas. Erfarenheter som styrt kvalitetstrycket måste utgöra aktiva korrelat till de nya förutsättningar under vilka den grafiska industrin arbetar . De måste utgöra källorna till en fruktbar dialog mellan utövare och ett läsande folk. Metoderna för att konkretisera denna politik är många. Vpk vill för sin del peka på det frivilliga och oegennyttiga arbete som på olika håll pågår i vårt land att söka enas om ett förslag till ett levande svenskt bruksgrafiskt museum: Inom Typografiska gille under dess ordförande . , inom grafiska avdelning under professor . , inom och Officina Typografica, inom Kulturen i och på under professor pågår diskussioner och utredningsarbete som skulle behöva samordnas. Här skall också nämnas och som i kongressmotioner och förbundspress förmedlat vikten av att något positivt måste ske snart. Vpk stöder detta arbete fullt ut. De grafiskt-tekniska förutsättningarna och den kulturhistoriska och tekniskt-historiska forskningen finns tillgängliga. Värdefulla samlingar av såväl tryck som maskiner och instrument finns spridda på olika platser: , , , , för att nämna några. Utanför finns ett komplett tryckeri som står igenbommat i väntan på ett förslag till användande. Vad som däremot är av vikt att åtgärda är bevarandet av den ännu levande boktryckeritradition, de ännu levande yrkesmänniskor som skulle kunna uppskola den museipersonal utan vilken det bruksgrafiska museet skulle bli en enbart dokumenterande och död institution. Vpk menar att denna personal, förutom sin pedagogiska uppgift, även skulle kunna vara den svenska museivärlden behjälplig med framställningen av grafiskt högtstående tryck, som kataloger, matriklar, affischer osv. Vpk anser att ett bruksgrafiskt museum bör omfatta: forskning kring de bruksgrafiska konsterna, samlande och dokumenterande av svenskt tryck, en levande maskinpark och en komplett tryckerianläggning, med sätteri, tryckeri, klichéframställning och bokbinderi, en avdelning för affischkonst samt ett bibliotek med tidskriftsrum. Vi anser att en kommitté bör tillsättas för att utreda och ställa ett konkret förslag om ett svenskt bruksgrafiskt museum. Kommittén bör bestå av personer som redan aktivt visat sig besitta kunskaper i ämnet, exempelvis representanter för Typografiska gille, i , Kulturen i , , , , , Grafiska yrkesskolorna samt en representant för vardera , statens konstmuseer och . Kommitténs första uppgift bör bli att till 500-årsjubileet av svensk boktryckarkonst i en utställning dokumentera dess historiska utveckling. Kommittén bör kunna ges befogenhet att uppta förhandlingar med om en lämplig lokal för museet. Det torde vara möjligt att en sådan lokal står att få på i . Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar 1. att hos regeringen hemställa om tillsättande av en kommitté med uppgift att utreda och utarbeta förslag om ett svenskt bruksgrafiskt museum i enlighet med vad som anförs i 2. att erforderliga medel ställs till kommitténs förfogande. HANS (vpk) i (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)