ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021434 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1434 av m. fl. om vattenkraftsanläggningarna i vattensystem I regeringens förslag (prop. 1978/79:115) om den framtida energipolitiken uttalas att ett bidrag på från vattenkraft är ett eftersträvansvärt utbyggnadsmål. För att denna utbyggnad skall komma till stånd , framhåller regeringen vidare i propositionen, fordras att åtskilliga projekt som aktualiseras kommer till utförande. Ett av de projekt som kommer att övervägas för vattenkraftsutbyggnad är uppenbarligen i övre . Mycket starka skäl talar mot en utbyggnad av denna kontroversiella älvsträcka. Stora konflikter kan väntas med motstående intressen, om regeringen skulle lämna tillstånd och medverka till nämnda utbyggnad. Mot den bakgrunden anser jag det anmärkningsvärt att regeringen förbisett möjligheterna att i samma vattensystem på andra sätt, utan egentliga konflikter med natur- och fiskeintressen, öka vattenkraftsproduktionen. Det finns enligt föreliggande utredningar möjligheter att modernisera och effektivisera en rad befintliga vattenkraftsanläggningar utan att behöva bygga ut kontroversiella älvsträckor. Vattenkraftverken i är i stor utsträckning relativt gamla, vilket dokumenteras i följande tabell: I tabellen är också den s. k. utbyggnadskvoten angiven. Den definieras som förhållandet mellan utbyggnadsvattenföring och medelvattenföring. I moderna vattenkraftverk ligger utbyggnadskvoten ofta mellan 2 och 3. Om både utbyggnadskvoten och älvens regleringsgrad är låg, som t. ex. i vattensystem, rinner mycket vatten förbi kraftverken. Detta gäller speciellt vid vår- och höstfloden. Regleringsgraden vid exempelvis är endast enligt den s. k. Sehlstedtska utredningen (SOU 1974:22). I är älvens regleringsgrad enligt samma Den förhållandevis höga åldern på befintliga kraftverk i vattensystem medför att vattenvägar och turbiner ofta är ineffektiva. Resultatet blir höga energiförluster. Sammanfattningsvis kan konstateras att förutsättningarna för effektiviseringsvinster i befintliga vattenkraftsanläggningar är ovanligt gynnsamma. En uppskattning som gjorts visar att ytterligare omkring skulle kunna produceras i redan befintliga anläggningar i vattensystem. Detta är ungefär dubbelt så mycket som den kontroversiella utbyggnaden av skulle ge. Mot bakgrund av vad i motionen anförts hemställs att beslutar anhålla att regeringen tillsätter en utredning för att närmare klargöra de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för om- och tillbyggnader av befintliga vattenkraftsanläggningar i vattensystem. () () () () ()
mot · G3021437 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1437 av i och om etableringskontroll av diskotek och spelhallar har en kraftig utbyggnad av fritids- och nöjesindustrin i privat regi noterats. har denna kommit att rikta sig till allt lägre åldersgrupper. Exempel på sådan verksamhet är minidiskotek och spelhallar. Målgruppen är inte ovanlig. Spel om pengar samt vadhållning är ofta förekommande. Samtliga sociala myndigheter torde vara överens om att denna verksamhet är av ondo. Från tidig ålder påtvingas barn en osund kommersiell fritidssysselsättning som kan prägla deras handlingsmönster framöver. Ofta motverkar denna verksamhet kommunernas och föreningslivets strävan att försöka ge ungdomarna ett meningsfullt och ansvarstagande nöjesliv. Organisationer och fritidsförvaltningar kämpar i ett hopplöst underläge mot ett skickligt marknadsfört utbud av spelhallar och våldsindoktrinering i film och litteratur. I flera artiklar har belyst hur förhållandena i är vad beträffar diskotek, flipperhallar, hamburgerbarer och liknande. Läsningen är nedslående. Av informationen framgår att, eftersom marknaden i innerstaden tydligen är mättad, etableringen fortsätter snabbt i förorterna. Men också i landsorten pågår denna osunda hantering. I exempelvis har några fiffiga näringsidkare startat en rullskridskobana med ett stort antal flipperspel i anslutning till densamma. Enligt uppgift är de längsta köerna vid spelen. Påtagliga fall finns där samarbetsgrupper mellan skola, sociala myndigheter och polis m. fl. har bedömt denna form av fritidssysselsättning som direkt farlig för så små barn. Näringsidkarnas motiv är rent kommersiella. Med nuvarande lagstiftning har kommunerna ingen möjlighet att motverka etablering av denna skadliga verksamhet, om inte hälsovårds- eller ordningsstadgan åsidosätts. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag av innebörd att sådana bestämmelser införs att kommun skall ge tillstånd till om etablering av diskotek och/eller spelhallar skall få ske. HANS () ()
mot · G3021440 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1440 om bibehållande av den glasindustrin Den glasindustrin i är koncentrerad till ett par orter i och till och kommuner i län. har branschen successivt genomgått olika kriser, vilket medfört att antalet sysselsatta i förhållande nu halverats. Nedläggningen av Flygsfors glasbruk i kommun, som senast drabbades, medförde att branschens sysselsättning i län minskat med ca 200 arbetstillfällen bara . Strukturomvandlingen inom den glasindustrin har medfört, att av produktionen nu faller inom två koncerner, och . Den glasindustrins framtid är därmed i hög grad beroende av vad som händer inom dessa båda företagsgrupper. Ytterligare nedläggningar inom den glasindustrin kan inte tillåtas. har uttalat sig för en plan för att glasindustrins framtida utveckling bör upprättas. Ett bevarande av de återstående glasbruksorterna måste ges stor tyngd. Glasbruken utgör kärnan i en kulturhistoriskt värdefull miljö. Yrkesskickligheten måste tas till vara och utvecklas - inte avvecklas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att anhåller att regeringen undersöker förutsättningarna för ett bibehållande av den glasindustrin. HKlP1' N- i il p
mot · G3021442 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1442 av m. O. om eltaxor som stimulerar energisparande Den senaste oljekrisen har utlöst en allmän strävan att spara energi. har tillsatts och åtskilligt har satsats på information för att begränsa hushållens användning av olja och elkraft. För t. ex. villaägarna har de stigande oljepriserna medfört kraftigt ökade kostnader för boendet, och med all sannolikhet hålls numera en lägre temperatur i landets egnahem. Varje grads höjning av innetemperaturen i en bostad lär öka oljeförbrukningen . Många har också låtit isolera sina hus ytterligare för att spara på olja och därmed minska kostnaderna för uppvärmning. Dessa kostnader är direkt relaterade till mängden förbrukad olja. Annorlunda ställer det sig med elkraftsförbrukningen. Hushållen har helt självklart accepterat att avgifter för vatten, el och telefon uttages med en viss fast del, varefter resten betalas efter förbrukningens storlek. Den fasta delen har i samtliga dessa fall varit liten, och i stort har kostnaden varit klart relaterad till förbrukningen. En minskad förbrukning har medfört minskade kostnader. Det torde inte råda några delade meningar om att ökade kostnader har en konsumtionsdämpande effekt. Som exempel kan nämnas hushållens sparande på olja. Man kan alltså vänta sig att prisstegringar på elkraft skall ha samma verkan. Elpriserna har också stigit avsevärt , medan man däremot inte märkt någon avsevärd minskning av konsumtionen. Detta torde uteslutande kunna relateras till det faktum att kraftbolagen tagit ut en orimligt stor del av det ökade energipriset i form av höjning av de fasta kostnaderna. För den enskilde konsumenten medför en kraftigt minskad förbrukning en procentuellt sett liten ekonomisk besparing som inte står i rimlig relation till sparinsatserna. Därmed minskar eller försvinner självklart viljan att spara. Mot bakgrund av vårt lands energisituation borde varje sparinsats ge en klar ekonomisk . Vi anser alltså att det finns skäl att se över i vad mån en annan utformning av eltaxorna skulle kunna positivt påverka sparviljan hos elkonsumenterna. Givetvis kan en konflikt uppkomma mellan kraftbolagens önskemål om goda inkomster och samhällets strävan till en totalt sett återhållsam energiförbrukning, men vi anser att energisituationen nu är sådan att en översyn måste göras om konstruktionen av eltaxorna, så att deras utformning främjar en minskad hushållsförbrukning av elström. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av eltaxornas utformning och förslag om hur framtida kostnadsökningar på elkraft skall tas ut för att konsumenterna skall stimuleras till energisparande. (m) PER STENMARCK (m)
mot · G3021444 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80:1444 11. om gas som energikälla Alla bedömare är överens om att läget för svensk varvsnäring är kritiskt. Anställda, varvsledning, ansvariga för berörda kommuner och län, lika väl som riksdag och regering, är ense om denna allvarliga syn , även om det kan finnas nyanser. Varven måste nu satsa på produkter utanför den traditionella varvsproduktionen, s. k. alternativa produkter. Högteknologiska produkter har nämnts. Huruvida det är framkomliga alternativ måste överlämnas till den sakkunskap som kan göra en strängt saklig bedömning av möjligheterna, marknadsmässigt och ekonomiskt. I den dystra situation som varvsnäringen befinner sig vill vi peka på en ljuspunkt som är ett realistiskt grundat förslag i införandet av gas i . Vi inom har pekat på gasen som en viktig energikälla. De förslag som vi då har framfört har legat i samklang med projekt och planer, framlagda av varv i . Som en följd av väckta centermotioner antog näringsutskottet ett uttalande som sade "att regeringen bör gå vidare i sina ansträngningar att få till stånd en import av naturgas. Utskottet fortsatte: 1 detta sammanhang vill utskottet peka på det läge som har uppstått i genom den danska regeringens förslag om introduktion av naturgas från de danska fyndigheterna i . Dessa fyndigheter, som är betydligt mer omfattande än vad som har antagits, kommer att kunna lämna ett uthålligt bidrag till energiförsörjning. På norskt kontinentalsockelområde finns också stora, outnyttjade naturgastillgångar. (NU 1978/79:60) Introduktion av naturgas ger många nya arbetstillfällen. är begränsat, men inget hindrar att man i ett senare skede bygger vidare som man har gjort i så många andra europeiska länder, där gasen är en självklar energikälla. Med de siffror för ögonen som stödet för varvsnäringen nu kräver så är det här fråga om relativt små belopp, som skulle ge meningsfull sysselsättning åt många anställda på varven och en god prognos för en fortsatt utbyggnad. Därtill kommer att LNG-tekniken sannolikt kan utnyttjas kommersiellt . Här finns alltså en möjlighet för den drabbade varvsnäringen: landet behöver energi, varven behöver meningsfulla arbetsuppgifter, de anställda behöver sysselsättning och länder inpå våra knutarNorge och - behöver avsättning för sina stora gasfyndigheter. Allt passar som hand i handske. Ännu ett starkt motiv för introducerandet av naturgas är grundat på Naturgasen är ett rent bränsle med hög verkningsgrad och fullständig förbränning. Den har ingen eller låg svavelhalt, är inte giftig och har använts i andra länder. De flesta tekniska problem är klarlagda. Den har ett konkurrenskraftigt pris jämfört med kärnkraft och olja. Det finns god tillgång på naturgas . Statliga avtal kan garantera leveranssäkerhet. Sist men inte minst kan naturgasen ersätta olja och kärnkraft. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna betydelsen av att en satsning på gas beaktas i den kommande energipolitiska propositionen. () ()
mot · G3021445 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1445 om lokalisering till av ett energitekniskt centrum Forskning och utveckling rörande utnyttjande av nya energikällor pågår med statligt stöd vid flera företag och institutioner. Det är ytterst angeläget att sådan forskning nu forceras under samhällets ledning. Det förefaller då naturligt att planera för ett energitekniskt centrum, där olika gruppers resurser kan samverka med varandra i utveckling av för landet väsentlig energiteknik. har ett utomordentligt läge för ett sådant centrum. Kommunen har en stor isfri hamn med goda inseglingsförhållanden och stora ytor finns till förfogande för industriellt inriktad verksamhet. Där finns kunskap och tradition för utveckling inom det energitekniska fältet hos . En annan väsentlig resurs är . I dess verksamhet ingår bl. a. energiteknik, särskilt effektiva metoder för användning av energi. En annan gren i verksamheten är koncentrerad omkring avvattning av torv - ett led i strävandena att på ett effektivt sätt använda inhemska energiråvaror. Avståndet till Studsvik, där en omfattande grundläggande forskning bedrivs, är rimligt liksom till , där bl. a. energiverk också sysslar med utvärderings- och utvecklingsprojekt på energiområdet. Det finns även arbetsmarknadspolitiska skäl att förlägga en ny verksamhet till . Ett tillskott av arbetsplatser där skulle kunna betyda en del för framför allt södra delen av , minskad pendling till bl. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning om inrättande av ett energitekniskt centrum förlagt till .
mot · G302145 · 1980-01-10 00:00:00 — Motion 1979/80:145 av om u-landspolitik på dataområdet Svensk u-landspolitik är en ingrediens i all vår politik på alla områden, och även datapolitiken blir berörd. En lång rad är starkt intresserade av att få del av datateknikens välsignelser och angelägna att komma in i och kunna utnyttja de stora databankerna som stormakter och internationella organ lägger upp. bör i vårt samarbete med stödja deras ansträngningar att inte bli lämnade utanför databanker med viktig information, som berör eller är hämtad från deras egna länder. bör också understryka för hur viktigt det är att de själva från början uppmärksammar datoriseringens sociala risker, sådant som sårbarhet, integritetsfaror, medbestämmande på arbetsplatsen, icke avsedda effekter på samhället och svårigheter att bedöma verkliga kostnader av stora datasystem. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att i internationella sammanhang bör stödja önskan att medverka i datasamarbete och att därvid betona även de sociala risker datatekniken kan medföra.
mot · G3021452 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1452 om möjligheterna för jordbrukare i inland och fjälltrakter att kompletteringsköpa skog från domänverket Jordbruket i inland och fjällbygder kämpar med stora svårigheter på grund av klimatförhållanden, avstånd och därmed sammanhängande ekonomiska omständigheter. Kombinationen jord- och skogsbruk är en nödvändig förutsättning för ett livskraftigt jordbruk, varmed menas att det ger brukaren och hans familj en stadigvarande sysselsättning och inkomst. S. k. kompletterande sysselsättning av annat slag är också ofta nödvändig för att jordbrukaren skall få en rimlig försörjning. Till sådan kompletterande sysselsättning kan räknas tillfälliga arbeten i form av underhållsjobb på vägar, brobyggen, arbete i byggnadsindustrin etc. samt satsningar på turistaktiviteter, t. ex. byggandet av uthyrningsstugor. Vid bedömningen av de ekonomiska förutsättningarna att i fortsättningen driva jordbruk med binäringar finner man att det är oerhört viktigt att det finns möjigheter till kompletterande sysselsättning av olika slag. med hänsyn tagen till olika typer av deltidsarbeten är skogsbruket en absolut nödvändig förutsättning för att det skall vara möjligt att få en rimlig försörjning från de mindre jordbruksfastigheterna i nämnda områden. Skogsarealerna på denna typ av jordbruksfastigheter är oftast otillräckliga för att här angivna syfte skall kunna uppnås. Det är således av stor vikt att möjligheter skapas för jordbrukare i inland och fjällområden att kompletteringsköpa skogsmark. Till de största ägarna av skogsmark i dessa områden hör domänverket. I gränslandet mellan inland och fjällbygd finns den s. k. ekonomiska nollzonen - väster om den tänkta gränslinjen anser domänverket rationell skogsdrift inte lönsam. Av den anledningen finns i detta område en stor reserv av skogsråvara, som ej kommer folkhushållet till del. I samma område bedriver enskilda skogsägare och s. k. skogsallmänningar avverkningar och skogsvårdande åtgärder med enligt deras uppfattning tillfredsställande lönsamhet. Det är angeläget att få fram större kvantitet skogsråvara från den reserv som dessa domänverkets skogar utgör, och det är också angeläget att öka försörjningsmöjligheterna i den typ av familjejordbruk som bedrivs i inland och fjälltrakter. Ett sätt att nå dessa båda syften är att fastighetsägare i dessa områden ges möjligheter att göra kompletteringsköp till sina jordbruksfastigheter - från de skogar som domänverket inte betraktar som lönsamma när det gäller att driva rationellt skogsbruk. Med en sådan åtgärd skulle man skapa bättre underlag för ett bibehållande av ett levande jordbruk i dessa områden och förbättra möjligheterna till en tryggad försörjning för småjordbrukarna. Med stöd av det anförda hemställer jag att föreslår regeringen att, där så är lämpligt från arronderingssynpunkt, enskilda jordbrukare i inland och fjällbygd ges möjlighet att kompletteringsköpa skog från domänverket.
mot · G3021454 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1454 av m. fl. om stöd till de mindre glasbruken Arbete pågår f. n. hos statens industriverk med en samlad plan för samhällets insatser på glasindustriområdet. Detta arbete har tillkommit efter beslut av med anledning av motion 1978/79:1483. Målet skulle beträffande den glasindustrin vara att bevara denna industris långsiktiga konkurrenskraft och konstnärliga kvalitet så att dåvarande sysselsättningsnivå kunde behållas. Två glasbruk har därefter lagts ner, förhandlingar pågår om ett tredje, farhågor finns beträffande flera av de kvarstående bruken och då speciellt de mindre. Denna utveckling kan bli förödande för branschens framtid. Koncentrationen av tillverkningen och neddragningen av den totala syssetsättningsnivån innebär risk för att den hantverksmässiga traditionen försvinner, att den konstnärliga kvaliteten försämras, att yrkeskunnandet går förlorat osv. Dessutom finns en nedre gräns för att branschen skall överleva över huvud taget. har i sitt betänkande 1978/79:24 s. 23 sagt följande: anser att det inom den glasindustrin ryms värden som utgör väsentliga delar av kulturarvet. Den konstnärliga och konsthantverksmässiga tradition som finns inom denna industri bör inte bara få leva kvar utan också få möjligheter att utvecklas. Utskottet finner det nödvändigt att man vid utarbetandet av en samlad plan för samhällets insatser särskilt beaktar den glasindustrins betydelse från konstnärlig och kulturell synpunkt. Nedläggningar av de mindre bruken kan enligt vår mening allvarligt hota branschens framtid ur dessa aspekter. För de människor och bygder som berörs blir följderna katastrofala. Glasbruken är ju oftast den enda eller den dominerande industrin på orten. Till detta kommer turismens betydelse. finns en arbetsgrupp, Turism i glasriket, med uppgift att föreslå åtgärder för att ytterligare utveckla turismen. Man har i en undersökning, som är gjord på högskolan i , visat att ca 700 helårsarbetande personer är direkt sysselsatta i turistnäringen i området. Vidare har man funnit att turisterna bidrar av livsmedelshandelns totala omsättning och att det finns butiker i glasrikets glesbygder där det turistnetto som uppstår är ett livsvillkor för butikens existens. Turismen tycks ha uppstått som en följd av glasbruken och glasbruken kan inte överleva utan en omfattande turism. Därför planerar man nu både centralt, regionalt och lokalt för att utveckla turismen. Om man då accepterar en utveckling där de mindre bruken på löpande band läggs ner, så försvinner ju en viktig del av underlaget för turismen. Det är ju hantverket och kulturen turisterna söker. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att bevara de mindre glasbruken i syfte att vidareutveckla den konstnärliga kvalitén och hantverkstraditionen. () () () () () ()
mot · G3021455 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1455 om bidragen till speciella arbetstekniska hjälpmedel Speciella arbetstekniska hjälpmedel är sådana tekniska hjälpmedel som möjliggör eller väsentligt underlättar för en arbetshandikappad att utföra ett arbete. Hjälpmedlen är avsedda att kompensera handikappet och därmed möjliggöra bästa möjliga arbetsinsats. Bidragsberättigade är anställda arbetshandikappade, arbetshandikappade ungdomar som fullgör praktisk arbetslivsorientering, praktiktjänstgöring, feriearbete eller annan tillfällig anställning, samt egna företagare eller fria yrkesutövare som är arbetshandikappade. Bidrag utgår för den faktiska anskaffningskostnaden inkl. fraktkostnaden. Bidraget får dock inte överstiga . för ett enskilt hjälpmedel. Bidrag för reparation av speciella arbetstekniska hjälpmedel utgår för den faktiska reparationskostnaden, dock med högst hälften av hjälpmedlets nyanskaffningsvärde. Detta bidrag får inte överstiga . Det är ytterst sällsynt att beloppet om . skulle behöva överstigas, eftersom summan gäller varje enskilt hjälpmedel. Det finns dock enstaka hjälpmedel, som är dyrare än , bl. a. kan viss terminalutrustning för synskadad ligga på ett högre pris. Det gäller emellertid ytterst få hjälpmedel och det totala beloppet blir alltså obetydligt högre även om man tar bort taket på . Härtill kommer att det budgeterade beloppet för tekniska hjälpmedel ej utnyttjas till fullo vilket gör risken av att höja bidragets gräns minimal. Samma förhållande råder i fråga om reparationskostnaden. Den bestämmelsen bör ändras så att en bättre skälighetsbedömning i stället kan göras. Viss dyr apparatur kan vara värd att reparera för mer än . Med stöd av det anförda yrkar jag att hos regeringen begär att reglerna beträffande bidrag till speciella arbetstekniska hjälpmedel för handikappade ändras i fråga om beloppsgränserna i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G3021456 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. Enligt de preliminära befolkningssiffrorna uppgick läns folkmängd till 268 735 personer /80. De senaste årens positiva befolkningsutveckling fortsätter således. I proposition 1979/80:100 behandlas planeringstal i form av befolkningsramar som underlag för den regionala utvecklingsplaneringen. Nuvarande planeringstal för för är mellan 260 000 och 270 000. I propositionen föreslås en höjning till 268 000-272 000 invånare. Mot bakgrund av att nuvarande befolkningstal redan överstigit det undre planeringstalet torde också denna prognos vara för låg. Den regionala planeringen skall medverka till en fortsatt regional utjämning och förhindra koncentrationstendenser till vissa delar av landet. Det är viktigt att planeringstalen grundas på realistiska antaganden om de utvecklingsmöjligheter som gäller för regionen. Ett av länsplaneringens syften är att utgöra underlag för en samordning av planeringen inom skilda sektorer. Planeringstalen utgör av fastställda utgångspunkter för sådan planering som påverkas av folkmängdens storlek, struktur och förändringar. Även planering och indirekt enskild verksamhet påverkas av planeringstalen. Därför är det viktigt att befolkningsramarna är så realistiska som möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar höja planeringstalen för till 271 000-275 000 invånare för . () ()