ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3022047 · 1980-04-30 00:00:00 — med anledning av proposition 1979/80:173 om tillfälliga regler för insättning på skogskonto Avsikten med propositionen är att stimulera enskilda skogsägare till ökade avverkningar. För att nå detta föreslås en tillfällig ökning av möjligheterna till insättning på skogskonto. Vi ställer oss positiva till detta förslag. Det kan vara bra för att få fram en tillfällig höjning av avverkningen. I har skogarna drabbats av stora barkborreangrepp (motioner om detta har lagts ). Skogsägarna har tvingats avverka stora arealer . Gammal skog som behöver avverkas bör avverkas innan skadeangrepp sker, annars uppstår förlust om /m3 för skogsägarna. Det uppstår även en samhällsekonomisk förlust. Skattebestämmelsernas utformning har en stor skuld till detta. Vi anser det mer naturligt att ändra tiden från till för insättning på skogskonto i de fall där den växande skogen har angripits eller hotats av skadeinsekter. Kontona borde då kunna följa fastigheten. Detta skulle ge en större avverkning av virke som i högre grad än annars borde avverkas . Förlängd tid skulle även bidra till en bättre skogsvård. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen prövar lämpligheten av förlängd insättning i de fall skogen har angripits eller hotats av skadeinsekter.
mot · G3022048 · 1980-04-30 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:173 om tillfälliga regler för insättning på skogskonto I propositionen föreslås en tillfällig ökning av möjligheterna till insättning på skogskonto. Syftet sägs vara att stimulera enskilda skogsägare till ökade avverkningar. Enligt vår mening bör andra åtgärder än de nu föreslagna till för att avhjälpa råvarusituationen. För det första innebär förslaget att det blir gynnsammast ur ekonomisk synpunkt att avverka skog med högt saluvärde i stället för marginalskog som man borde styra avverkningarna till när det är högkonjunktur. För det andra visar behållningarna på skogskonton att dessa är överfyllda. 1973 fanns på skogskonton 589 milj. kr., 1979 finns 1 470 milj. kr. Att locka med extra förmåner i ett sådant läge får enligt vår synpunkt mycket liten betydelse ur råvaruförsörjningssynpunkt. Det kommer till stor del att enbart handla om en skattefråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår propositionen 1979/80:173. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G3022049 · 1980-05-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:172 om ändrat huvudmannaskap för ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalter m. m. I propositionen 1979/80:172 om ändrat huvudmannaskap för ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalter m. m. har föreslagits en ändring i förslaget till socialtjänstlag innebärande att skall vara tillsynsmyndighet för här berörda institutioner. I förslaget till socialtjänstlag (prop. 1979/80:1) har föreslagits som tillsynsmyndighet. I likhet med en enhällig socialutredning anser vi det riktigt att centrala administrativa uppgifter så långt möjligt decentraliseras till regional och nivå. Några skäl av sådan vikt att en ändring i detta synsätt är motiverad har enligt vår mening icke framkommit i här berörda fråga. att beslutar att avslå förslaget till lag om ändring i förslag till socialtjänstlag. () () () () ()
mot · G3022050 · 1980-05-06 00:00:00 — Motion 1979/80:2050 av med anledning av proposition 1979/80:173 om tillfälliga regler för insättning på skogskonto I regeringens proposition 1979:80:173 ang. Tillfälliga regler för insättning på skogskonto föreslås att insättningsrätten på skogskonto höjs från av köpeskillingen vad gäller rotposter och från för leveransvirke och uttag till egen rörelse. Orsaken är att man vill få en ökad virkesavverkning inom det enskilda skogsbruket. Det är nödvändigt att virkesutbudet ökar, så att skogsindustrins behov tillgodoses. För att komplettera och ytterligare förstärka de insatser som regeringen föreslår i sin proposition finns det anledning att komplettera förslaget med en förlängning av den maximala löptiden för skogskonto från 10 till . Möjligheterna att fördela inkomsterna på ett större antal år skulle då öka, vilket skulle neutralisera den negativa inverkan som marginalskatterna har. Det ankommer på utskottet att utarbeta erforderlig författningsordning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att den maximala löptiden för skogskonto förlängs från 10 till .
mot · G3022051 · 1980-05-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:173 om tillfälliga regler för insättning på skogskonto Bristen på virkesråvara har blivit alltmer oroväckande och gör att företagen inte fullt ut kan utnyttja den f. n. starka internationella efterfrågan på skogsindustrins produkter. Härigenom går miste om värdefulla exportinkomster som driften vid flera anläggningar hotas med åtföljande risker för arbetslöshet. Härtill kommer att den rådande obalansen tenderar att driva upp virkespriserna på ett sätt som hotar den svenska skogsindustrins konkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter. Råvarubristen har varit påtaglig och har vid upprepade tillfällen föranlett socialdemokratiska krav på åtgärder för att säkra virkesförsörjningen. Så skedde senast i vår partimotion 1979/80:1027 om åtgärder för skogsnäringen. Regeringen och den borgerliga riksdagsmajoriteten har emellertid förhållit sig anmärkningsvärt passiva. Det står helt klart att de skattelättnader för skogsägarna som de borgerliga partierna genomdrev inte har medfört en förbättring av virkesförsörjningen. Kostnaderna för staten av dessa skattesänkningar kan lågt räknat anges till 700 milj. kr. Sedan värdefull tid gått till spillo har regeringen emellertid sent omsider lagt ett förslag som syftar till att stimulera enskilda skogsägare till ökade avverkningar genom en tillfällig ökning av möjligheterna till insättning på skogskonto. Förslaget innebär att det högsta insättningsbeloppet höjs från av köpeskillingen för sålda rotposter och från av köpeskillingen för leveransvirke resp. saluvärdet av uttagna skogsprodukter. De höjda procentsatserna skall tillämpas vid 1981 och taxeringar och avses gälla skogsintäkter som hänför sig retroaktivt från t. o. m. . Regeringens förslag är av flera skäl mycket olämpligt. Det är mycket osäkert huruvida de föreslagna åtgärderna kommer att få den åsyftade verkan. Det ter sig också anmärkningsvärt att regeringen har utformat ett förslag med retroaktiv verkan, vilket i praktiken innebär att skattelättnader ges för avverkning som redan ägt rum, dvs. i sådana fall där skttelättnaderna inte kan ha någon som helst stimulanseffekt. Eftersom den tillfälliga ökningen av insättningsmöjligheterna sträcker sig ända fram t. o. m. erhålls inga garantier för att den avverkningsökning som ev. kan åstadkommas kommer till stånd , trots att detta i hög grad vore önskvärt. Mot bakgrund av att effekterna på avverkningen av de föreslagna åtgärderna är så pass osäkra är det helt oacceptabelt att nu bevilja ytterligare skattelättnader åt skogsägarna. Detta är särskilt stötande med tanke på de åtstramningar och standardförsämringar som regeringen har aviserat för de breda löntagargrupperna. Från socialdemokratisk sida vidhåller vi det förslag som framförts i motion 1979/80:1027 med krav på en beredskapslag för att trygga virkesförsörjningen. Regeringens förslag om en tillfällig ökning av möjligheterna till insättning på skogskonto bör avslås.Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att avslå regeringens förslag till lag om tillfälliga regler för insättning på skogskonto. () () () () MAJ () () () () () () ()
mot · G3022052 · 1980-05-07 00:00:00 — av Per m. fl. med anledning av proposition 1979/80:170 om vissa energifrågor I motionen 1979/80:1496 (s) föreslogs bl. a. att som sin mening skulle ge regeringen till känna att regeringen inte borde pröva frågor om tillåtligheten av utbyggnadsföretag förrän tagit ställning till de förslag som rör vattenkraftens utnyttjande i proposition 1978/79:115 och i till april/aviserad proposition om energipolitiska frågor. majoritet (CU 1979/80:11) avstyrkte motionen i denna del med hänvisning till uppgifter som regeringen lämnat om handläggningen av dessa frågor. Uppgifterna innebar att inga beslut skulle fattas i kontroversiella tillståndsfrågor , dvs. Utskottsmajoriteten ansåg att motionärernas önskemål därmed korn att i väsentliga delar tillgodoses. utgick civilutskottet, liksom uppenbarligen också dess uppgiftslämnare i , från att skulle komma att ta ställning till riktlinjerna för utbyggnad av vattenkraften enligt förslag i propositionen 1978/79:115 eller i den aviserade propositionen, nu avlämnad som proposition 1979/80:170. Denna proposition innehåller emellertid inga förslag i detta ämne. återkallas propositionen 1978/79:115 i inte behandlade delar. Det anförda innebär att det moratorium som påkallats genom den nämnda motionen men som fått formen av ett, om än informellt, åtagande från regeringens sida utlöper . Därefter och fram till den tidpunkt då kan fatta ett samlat beslut om tillåtligheten av vattenkraftsutbyggnad mot bakgrund av nu kända förutsättningar kan således regeringen fatta utbyggnadsbeslut obunden av tidigare under hand lämnade åtaganden. Detta kan självfallet inte uppfylla rimliga krav på avgörande deltagande i ett definitivt beslut om riktlinjer. Moratoriet bör därför på nytt aktualiseras och gälla som en temporär inskränkning i regeringens möjligheter att ge tillstånd till utbyggnad fram till dess att tagit ställning till samlade riktlinjer för vattenkraftsutbyggnad. Det får förutsättas att vederbörande utskott inhämtar uppgifter om de ärenden som kan komma att aktualiseras och som inte är av kontroversiell natur. Dessa kan då undantas från moratoriet. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen inte bör ge tillstånd till vattenkraftsutbyggnad förrän gjort en förnyad samlad prövning av riktlinjerna för utnyttjande av vattenkraften. P. O. () () () () ()
mot · G3022054 · 1980-05-08 00:00:00 — 1979/80 2054-2055 med anledning av proposition 1979/80:170 om vissa energifrågor På s. 16 i propositionen behandlas frågan om energihushållning inom transportsektorn. Där betonas med all rätt vikten av att stärka kollektivtrafikens konkurrenskraft. Det är dock inte möjligt att till rimliga kostnader klara en sådan utbyggnad av den kollektiva trafiken att energianvändningen radikalt kan påverkas. Den i särklass bästa och snabbaste vägen till minskad energianvändning är ett ökat samåkande i bil och på kortare sträckor ökat bruk av cykel. Det har till årets riksdag väckts åtskilliga motioner med förslag om hur ökat samåkande i bil skall stimuleras. De har i de flesta fall med s. k. välvillig skrivning hänvisats till någon utredning. Om det finns en verklig vilja att åstadkomma bättre energihushållning inom transportsektorn måste konkreta åtgärder nu vidtagas för att starkt stimulera ökat samåkande i bil. Det bör ur motionsförslag och pågående utredningsarbete gå att välja ut åtgärder som kan presenteras för i samband med de riktlinjer för energipolitiken som skall föreläggas 1980/. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar att vad i motionen sagts om behovet av konkreta åtgärder för att kraftigt stimulera samåkande i bil skall beaktas i de riktlinjer för energipolitiken som skall föreläggas 1980/.
mot · G3022058 · 1980-05-09 00:00:00 — med anledning av proposition 1979/80:170 om vissa energifrågor Proposition 1979/80:170 behandlar bl. a. åtgärder för hushållning med energi samt forsknings- och utvecklingsarbete på detta område. Det betonas att nya rön successivt skall utnyttjas som underlag för energipolitikens inriktning. Likaså aviseras i propositionen ett samlat program för energihushållning. I detta sammanhang bör man enligt min mening beakta forskningsresultat som redan nu föreligger men som ännu inte tillämpats praktiskt. Med beslut om insatser för energihushållning erhöll forskningen kring biologiska energihushållningssystem ett ökat statligt stöd - bl. a. som en följd av motion 1975/76:2040. På uppdrag av naturresursutredningen har fil. utarbetat en rapport över de principer på vilka biologisk energiomvandling och naturresurshushållning bygger. Samma betraktelsesätt har utvecklats av bl. i och av professorn i mikrobiologi vid i , . I har man med anläggnningar av kombinerad typ kombination av energiomvandling - miljövård - nybildning av resurser länge i praktiken tillämpat biologiska system för energihushållning. Också i skulle praktiska försök enligt de vetenskapliga principer som redovisas i ovannämnda rapport kunna ge värdefulla erfarenheter. En teknik som med hjälp av naturens kretslopp omvandlar det organiska materialet i t. ex. sopor, avloppsvatten, giftutsläpp från industrier etc. till nyttigheter har sin givna plats i ett framsynt program för energi- och resurshushållning. Det är därför angeläget att forskare som arbetar med dessa och liknande metoder får tillfälle att omsätta dem i praktiken och därmed bidra till att lösa energihushållningsproblemen. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att uttalar som sin mening att de i motionen behandlade vetenskapliga landvinningarna inom biologisk energi- och resurshushållning bör beaktas i det aviserade programmet för energihushållning.
mot · G3022059 · 1980-05-08 00:00:00 — Motion 1979/80:2059 av med anledning av proposition 1979/80:170 om vissa energifrågor I samband med beslutet att påbörja genomförandet av energisparplanen riktlinjer för energihushållning i befintliga byggnader - tillkallade regeringen en till knuten delegation (Bo 1978:03) för dessa frågor, energihushållningsdelegationen. Delegationen är parlamentariskt sammansatt. Dess uppgift i huvudsak är att följa genomförandet av planen nu med en utvärdering av sparplanen. Resultatet uppges komma att redovisas . Delegationens uppgifter är av sådan art att de normalt bör ingå i departementsarbetet. Samråd med andra departement och med berörda myndigheter kan organiseras även utan parlamentarisk anknytning. Mot bakgrund av erfarenheterna av delegationens arbete bör därför övervägas om inte detta arbete kan effektiviseras geom att delegationen i dess nuvarande form avskaffas. Mot bakgrund av det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avskaffa den till knutna energihushållningsdelegationen i dess nuvarande form. GOTAB 65164 Slockholm 1980
mot · G3022061 · 1980-05-14 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /81, m. m. En grundläggande princip för regionalpolitiken, enligt uppfattning, är att nya arbetstillfällen så långt möjligt skall lokaliseras till de områden där sysselsättningsproblemen är störst. Utifrån denna utgångspunkt avvisar en av samhället organiserad och stimulerad flyttningspolitik som leder till ökad koncentration. Situationen på byggarbetsmarknaden är i många fall besvärlig. Det hänger samman med att stora investeringsprojekt dragits i gång i vissa regioner, där brist på byggarbetskraft därigenom har uppstått. På grund av en ogynnsam ekonomisk utveckling i vissa regioner finns en regional arbetslöshet bland byggnadsarbetarna. Denna situation är inte tillfredsställande. Detta måste främst mötas med offensiva insatser i de sysselsättningssvaga regionerna. Mot denna bakgrund är det enligt vår mening olämpligt att genom en extraordinär insats - om än temporär - ytterligare stimulera byggarbetskraft i utflyttningslänen att flytta till den överhettade . bör av denna anledning avvisa regeringens förslag om extra flyttningsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår förslaget om extra starthjälp till vissa byggnadsarbetare. () . () () MAJ () () () () () () () () () ()
mot · G3022062 · 1980-05-14 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /81, m. m. I anslutning till årets reviderade finansplan föreslår arbetsmarknadsministern att byggnadsarbetare i de fyra nordligaste länen samt i skall beviljas en extra starthjälp på . om de går med på att flytta till . Sysselsättningssituationen för byggnadsarbetare i är långt ifrån tillfredsställande. Förutsättningen för ett undersysselsatt län som att ta sig ur nuvarande svårigheter är nyinvesteringar inom industrin och andra för länet viktiga sektorer. Detta torde bli svårt att genomföra om länet förlorar kunniga byggnadsarbetare. Frågan om att skapa syselsättning för byggnadsarbetarna i inom det egna länet har vi tidigare aktualiserat i motionen 1979/80:1457, i vilken vi bl. a. kräver att beslutar anhålla att regeringen upptar överläggningar med företrädare för om tidigareläggning av landstingskommunala investeringar. Vi upprepar detta krav. Dessutom vill vi erinra om att i i ett åtgärdsprogram, som presenterats för regeringen, föreslagit igångsättning av ett flertal för länet nödvändiga byggnadsprojekt som exempelvis skolbyggnader och vägbyggnadsprojekt. Detta visar att man i har behov av byggnadsarbetare om det föreslagna åtgärdsprogrammet skall kunna förverkligas. Tillgången på kunniga byggnadsarbetare är en nödvändig basresurs för ett län som med sina stora behov av nyinvesteringar för att motverka fortsatt tillbakagång i länet. Slutligen vill vi erinra om att minskade befolkningen i med nästan 300 personer. Den period av folkmängdsökning som pågått har därmed brutits, och enbart minskade sålunda folkmängden med ytterligare 385 personer. En ökad utflyttning av byggnadsarbetare skulle på ett drastiskt sätt försätta i en ännu svårare situation än den nu rådande. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar avslå propositionen 1979/80:150 i vad avser införande av särskild starthjälp för byggnadsarbetare i de fyra nordligaste länen och . () () () ()
mot · G3022063 · 1980-05-14 00:00:00 — En dämpning av den kommunala sektorns expansionstakt kan enligt vår mening inte åstadkommas utan en mera ingående prövning av vilka verksamheter som skall tillåtas växa och vilka som måste hållas tillbaka. En sådan prövning kan bara göras av staten och kommunerna tillsammans. Regeringen bör därför uppta nya överläggningar med kommunförbunden, så att det blir möjligt att diskutera den kommunala sektorns framtida utveckling parallellt med åtgärder för den nödvändiga saneringen av statsfinanserna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att 1. godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fortsatt allmänt prisstopp, 3. hos regeringen hemställer om förslag till obligatorisk avsättning av företagens vinster i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. beslutar avslå regeringens förslag om införande av särskilt förhöjd starthjälp till byggnadsarbetare i de fyra nordligaste länen samt som flyttar till , 5. godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordas i motionen, 6. som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om redovisning av innehållet i regeringens program för sanering av statsfinanserna, 7. beslutar att indexregleringen av inkomstskatteskalorna upphävs fr. o. m. 8. hos regeringen hemställer om förslag till skatteomläggning i enlighet med vad som i motionen anförts, 9. som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den kommunala ekonomin. HANS () () () () () () () () () () () () () ()
mot · G3022065 · 1980-05-14 00:00:00 — Revisorerna, som 1965 avgivna berättelse förde fram förslag om en sådan lösning, anser att starka principiella skäl talar för att revisionen av statsförvaltningen helt inordnas i organisation. Rent praktiskt skulle detta innebära att revisorer, och revisionskontoren ombildades till ett nytt revisionsorgan. Det bör emellertid uppmärksammas att RRV svarar inte bara för revision utan också handhar väsentliga uppgifter inom det budgettekniska och ekonomiadministrativa området, såsom inkomstberäkningar, budgetanalyser, löpande riksbokföring och riksbokslut samt utveckling av metoder och rutiner för myndigheternas planering, budgetering och redovisning. De senare funktionerna måste vid en eventuell ombildning alltjämt ligga kvar under regeringens ansvarsområde. De principiella men även praktiska fördelar som kan uppnås genom att förvaltningskontrollen förs samman under måste dock enligt revisorernas mening vägas mot de eventuella nackdelar en sådan överflyttning kan föra med sig för regeringen och dess arbete. Revisorerna vill erinra om det förslag som förvaltningsutredningen har fört fram om RRVs medverkan i regeringens översynsarbete. Även alternativa lösningar bör därför prövas av den av revisorerna tillstyrkta utredningen. Denna utredning får enligt revisorernas mening inte hindra att beslut fattas om revisionskontoren i enlighet med förslag i revisorernas förutnämnda remissyttrande.
mot · G3022067 · 1980-05-20 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av proposition 1979/80:174 om transportstöd till m. m. I förslaget om transportstöd anför föredragande statsrådet bl. a. att den regionalpolitiska indelningen av landet i stödområden utgjort grund för transportstödets geografiska avgränsning och zonindelning. Till detta kan sägas att så är fallet i stora drag, men det fullföljes ej i den utsträckning som vi anser det vore befogat. Enligt vår mening finns det fler brister i det föreliggande förslaget, men vi begränsar oss till att enbart påtala bristfälligheter i den geografiska avgränsningen. När det gäller två av kommunerna i , nämligen och , så har dessa ej blivit inplacerade i någon transportstödzon som de flesta andra kommuner inom skogs- och Norrlandslänen tillhörande stödområde 3. Förhållandet att och tidigare ej tillhört någon transportstödzon kan enligt vår mening inte få ligga till grund för att de även i fortsättningen ej heller skall omfattas av transportstödet. Något annat motiv kan vi ej finna till det nu framlagda förslaget. De nämnda kommunerna är båda i stort behov av alla regionalpolitiska medel för att värna och helst stärka sysselsättningen för dess innevånare. Det borde vara rimligt att och i fråga om transportstödet behandlades på samma sätt som jämförbara kommuner i det egna länet liksom angränsande kommuner i t. ex. . Mot bakgrund av de olika problem som kommunerna varit utsatta inordnades de i stödområde 3 fr. o. m. innevarande budgetår. Följdriktigt borde kommunerna nu även få omfattas av transportstödet. Behovet av ett differentierat näringsliv är stort i kommunerna, varför stora ansträngningar görs för att skapa nya sysselsättningstillfällen till dem. Ett inordnande av de båda kommunerna i transportstödområdet skulle enligt vår mening vara ett verksamt stöd för kommunernas sysselsättningsfrämjande verksamhet. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar uttala sig för att och kommuner inordnas i transportstödområdet. () AXEL ()
mot · G3022068 · 1980-05-21 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:174 om transportstöd till m. m. En av utgångspunkterna för transportstödet är att skapa en bättre jämvikt i näringsgeografiskt hänseende mellan landets olika delar. Transportstödet bör alltså medverka till att ge företag i sysselsättningssvaga regioner möjlighet att på likvärdiga villkor konkurrera med företag i andra delar av landet. tillhör utan tvekan en av landets sysselsättningssvagare regioner. I de riktlinjer för regionalpolitiken som regeringen utfärdade angavs bl. a. att kommuner som ingår i arbetsmarknadsregioner med litet eller odifferentierat näringsliv borde ges förtur vid fördelning av regionalpolitiska insatser. Sålunda borde behovet av insatser i kommunerna i norra ges en hög prioritet. Transportstödet har för många företag i haft en icke oväsentlig betydelse. har 37 företag i erhållit tillsammans i transportstöd. Transportstödet har för ett flertal av dessa företag verksamt bidragit till att klara sysselsättningen. Departementschefen anför i propositionen: Även om det finns sysselsättningsproblem i torde det inte kunna hävdas att de i väsentlig grad beror på avstånds- eller fraktkostnadsnackdelar. Vi delar inte den uppfattningen. helt jämförbart med stora delar av - vilka enligt propositionen bör ingå i transportstödzon 1 - och därför borde naturligt tillhöra samma transportstödzon. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar uttala att skall tillhöra transportstödzon 1. () ()