mot · G3021135 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om isolering av regimerna i och m. m. De rasistiska minoritetsregimerna i och har intensifierat sina ansträngningar att behålla sin maktposition. som de kraftigt trappat upp sina angrepp mot frontstaterna och ökat förföljelserna av de svarta i sina egna länder har rasistregimerna gjort vissa skenbara eftergifter. Med hjälp av de alltmer högerinriktade västliga nyhetsmedierna har regimerna lyckats betona eftergifterna och tona ner angreppen på frontstaterna. och militära angrepp mot frontstaterna , och trappades upp i samband med att förhandlingarna om startade i . Syftet var inte bara att påverka Londonförhandlingarna utan också att försvaga regimerna i de tre frontstaterna och öka beroendet av . Detta skall uppnås genom förstörelse av kommunikationsleder och andra ekonomiskt viktiga anläggningar. Det är alltså i ytterst ringa grad fråga om förföljelse av gerillaförband, som rasistregimerna basunerar ut. Det som sker är i stället terrorbombningar och mordraider mot civilbefolkningen. (Denna bild har nått fram till SIDA, UD och den svenska men tyvärr inte till dominerande svenska massmedia, vilka fortsätter att ensidigt sprida rasistregimernas och de västliga nyhetsbyråernas version av händelseutvecklingen.) Den har fördömt och angrepp på frontstaterna, men detta fördömande har inte förts fram tillräckligt kraftfullt. måste söka få med övriga och andra länder på kraftiga fördömanden av rasistregimernas krigshandlingar samt föreslå konkreta åtgärder för att öka isolering. Det bör klargöras att angreppen utgör ett allvarligt hot mot världsfreden. Till upptrappningen av förtrycket i södra hör utveckling av egna kärnvapen. Det har länge varit känt att med och hjälp byggt upp en kärnkrafts- och kärnvapenteknik, men har frågan fått förnyad aktualitet i och med den kärnvapensprängning som förmodligen utfördes av . Märkligt nog har denna allvarliga skärpning av hotet mot världsfreden endast uppmärksammats helt obetydligt i Väst. bör ta upp frågan i olika internationella organ och bl. a. fördöma och medverkan i krigshotet i södra . får inte tillåtas handla lika passivt mot det fascistiska som man gjorde mot . Liksom är medlem av International Atomic Energy får därigenom tillgång till nödvändig teknisk kunskap för sin kärnvapenupprustning och får internationellt erkännande som atomvapenmakt. bör agera för att utesluts ur . Detta krav har bl. a. ställts vid en konferens i , vid vilken antiapartheidorganisationer från hela världen deltog. Argumentet att Väst skall fortsätta att förse med teknisk kunskap och utrustning inom kärnkraftsområdet för att få att skriva under icke-spridningsavtalet måste avslöjas för vad det är: ett sätt att lura världsopinionen för att få fortsätta med stödet till . Officiellt har västmakterna gått med på vapenembargo mot genom beslut i , men i praktiken fortsätter vapenleveranserna, utbyte av teknisk information inom det militära området m. m. Uppgifter förekommer att även svenska vapen, såsom Boforskanoner, på omvägar når . och andra svenska företag i torde också leverera varor och tjänster till den sydafrikanska militären. Sådana brott mot vapenembargot måste stoppas genom starkare kontroll av den internationella handeln till , genom aktivt agerande i FN och andra internationella organ, genom att förbjuder exempelvis försäljning av vapenlicenser till samt inför som villkor för all svensk vapenförsäljning att vapnen inte säljs vidare till . Straffet för brott mot en sådan lag måste sättas så högt att det inte lönar sig att bryta mot den, vilket ofta är fallet i vissa andra länder. Med stor förslagenhet och fräckhet har energiverk utnyttjat osäkerheten inför folkomröstningen om kärnkraften i och i svenska tidningar annonserat efter kärnkraftstekniker för jobb i . Denna typ av rekrytering är ett klart brott mot anda och bokstav i flerfaldiga gånger upprepade FN-resolutioner som anslutit sig till. Eftersom tidningarna inte är hederliga nog att själva stoppa annonseringen bör en lag stiftas som förbjuder all sydafrikansk annonsering i och rekrytering från . Lagen bör självfallet också omfatta förbud mot rekrytering av legosoldater till södra . Som kunde förutses har den lag mot svenska nyinvesteringar i som antogs av vårriksdagen 1979 visat sig ha stora brister. Trots att lagen uttryckligen förbjuder investeringar i syfte att utvidga verksamheten i har regeringen godkänt en ansökan från Alfa om utbyte av en föråldrad maskin. Detta utbyte betyder ökad produktionskapacitet. är fler ansökningar på väg. Det finns ingen garanti för att de svenska företagen inte utvidgar sin verksamhet i . Lagen har således redan visat sig vara förfelad. I en enkät som gjorde inför valet svarade flera av riksdagspartierna att de var beredda att se över och vid behov ompröva Sydafrikalagen. Det enda raka är att följa befrielserörelsernas och en bred internationell opinions krav att helt förbjuda svenska företags verksamhet i . Även handel, överförande av tekniskt kunnande samt idrottsligt och kulturellt utbyte med det officiella bör förbjudas i lag. En sådan åtgärd från svensk sida kan få stor internationell betydelse, bl. a. därför att stater och organisationer som tvekar om konkreta åtgärder kan stimuleras att skrida till handling. Vid ett flertal tillfällen har det framkommit att svenska diplomater handlat högst olämpligt i förhållande till den fastslagna politiken att isolera rasistregimerna. Senast har ambassadören i sökt stoppa redan avtalat bistånd till Patriotiska fronten, och legationschefen i uttalade att Botharegimen var liberal. För att kunna fullfölja av fattade beslut bör UD välja personer som kan agera effektivt i dessa frågor. Den främsta eftergiften som rasistregimerna i och gjort är att gå med på överenskommelsen i om bl. a. fria val i . regeringen i - vars medlemmar själva i flera fall har ekonomiska intressen i - har agerat mycket medvetet i samförstånd med Smith-Muzorewa-regimen för att tvinga befrielserörelsen att gå med på synnerligen ofördelaktiga villkor. Överenskommelsen innebär bl. a. att en viss grupp i garanteras en oproportionerligt stor representation i parlamentet enbart beroende på sin hudfärg, dvs. ren och skär rasism. Vidare stipuleras att Patriotiska frontens soldater måste hålla sig inom vissa begränsade områden, medan minoritetsregimens soldater - nu under ledning av en brittisk guvernör - får röra sig relativt fritt. I klar strid mot överenskommelsen får sydafrikanska trupper dessutom stanna kvar i . Den brittiske guvernören tänker vidare utnyttja den existerande administrativa apparaten, dvs. Smithregimens rasistiska statstjänstemän och en handfull reaktionära svarta, för att genomföra valet. I landet råder fortfarande undantagstillstånd, vilket innebär att folk när som helst kan gripas av politiska skäl. Vilken inställning till Patriotiska frontens deltagande i valen den nuvarande minoritetsregimen har visas bl. a. av att ett flertal ledare i vägrats resa in i landet för att förbereda valarbetet. Regimen vägrar också att släppa de politiska fångarna trots att en sådan åtgärd ingår i överenskommelsen. Vidare har uttalat att han tänker ta emot högst 10 000 flyktingar i taget och vänta till dess deras situation är ordnad innan nästa omgång om 10 000 tas emot. Med tanke på att antalet flyktingar är 220 000 kan regimen på detta sätt förhindra en stor andel av Patriotiska frontens väljare att rösta. och minoritetsregimens brott mot Londonöverenskommelsen måste dras fram inför världsopinionen. kan bidra genom att uttrycklingen fördöma dessa brott och möjligt skicka opartiska observatörer till , med uppgift att rapportera om alla manipulationer för att förhindra demokratiska val. bör dessutom bidra med ekonomiska medel till ZAPUrs och ZANU:s valkampanjer, dels för att visa att befrielserörelsen inte sviks när kampen går över i en ny fas, dels för att de andra partierna får rikligt med bidrag från , storföretagen och andra nykoloniala intressen (se separat motion). Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att bifogade förslag till lag om ekonomisk bojkott av antas av och ersätter Lagen (1979:487) om förbud mot investeringar i och (se bilaga), 2. att anhåller att regeringen i internationella organ kraftfullt fördömer och brutala angrepp på frontstaterna, 3. att anhåller att regeringen kontaktar de nordiska regeringarna för att få med dem på dessa fördömanden, 4. att anhåller att regeringen agerar för uteslutning av ur , 5. att anhåller att regeringen fördömer och för deras kärnkrafts- och kärnvapensamarbete med , 6. att hos regeringen begär förslag som innebär att all försäljning av licenser och patent som kan komma den sydafrikanska vapenindustrin till nytta förbjuds, 7. att hos regeringen begär åtgärder för att all försäljning av vapen från förbinds med skärpta villkor att vapnen inte säljs vidare till , 8. att hos regeringen begär förslag till lag innebärande att all sydafrikansk annonsering och rekrytering av personal i förbjuds, 9. att uttalar att det till beskickningarna i södra bör sändas personal som kan förväntas vara kvalificerad att följa isoleringslinjen gentemot rasistregimerna, 10. att anhåller att regeringen fördömer och Smith-Muzorewa-regimen för deras brott mot Londonöverenskommelsen, inkl. vägran att släppa de politiska fångarna, 11. att anhåller att regeringen sänder opartiska observatörer till för att rapportera om oegentligheter under de stundande valen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk) Lag om förbud mot investeringar i och : Utfärdad . Enligt beslut föreskrivs följande. Svensk juridisk person får inte 1. mot vederlag förvärva rörelse som drivs i eller eller del av sådan rörelse, 2. mot vederlag förvärva aktie eller andel i sydafrikanskt eller namibiskt företag eller obligation eller annan för den allmänna omsättningen avsedd skuldförbindelse som Lag om ekonomisk bojkott av och . Härigenom föreskrivs följande. Svensk medborgare eller juridisk person får inte 1. själv eller genom utländskt dotterföretag driva eller förvärva rörelse eller del av rörelse i eller , 2. själv eller genom utländskt dotterföretag driva handel med varor eller tjänster helt eller delvis tillverkade i eller eller av helt eller delvis ägt dotterföretag till sydafrikanskt eller namibiskt företag. Ej heller får svensk medborgare eller juridisk person själv eller genom utländskt dotterföretag försälja eller medverka till försäljning av varor eller tjänster till eller , 3. själv eller genom utländskt dotterföretaggenom patent, licenser eller annat sådant förfarande överföra eller bidra till att överföra teknologi eller teknologiskt kunnande till eller , 4. själv eller genom utländskt dotterföretag bedriva flygfart eller skeppsfart till eller , 5. själv eller genom utländskt dotterföretag förvärva aktie eller andel i sydafrikanskt eller namibiskt företag eller obligation eller annan för den allmänna omsättningen avsedd Nuvarande lydelse sådant företag utfärdat, ge sådant företag tillskott av pengar eller annan egendom som är avsedd att användas i dess verksamhet, ge sådant företag penninglån eller annan kredit med en löptid över tvä år, eller ställa säkerhet för sådant företags skulder med en löptid , 3. genom handling eller underlåtenhet bidra till att åtgärd som anges i 1 eller 2 vidtas av utländskt dotterföretag, 4. genom handling eller underlåtenhet bidra till anskaffning av anläggningstillgångar i sydafrikanskt eller namibiskt dotterföretag. avses juridisk person beträffande vilken svensk juridisk person direkt eller genom annan juridisk person på grund av aktie- eller andelsinnehav eller avtal har ett bestämmande inflytande och en betydande andel i resultatet av verksamheten. Svensk juridisk person som själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i eller skall upprätta investeringsplan för denna rörelse med angivande av finansieringsmetoder. Regeringen bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om sådan plan. skuldförbindelse som sådant företag utfärdat, ge sådant företag tillskott av pengar eller annan egendom, ge sådant företag penninglån eller annan kredit, eller ställa säkerhet för sådant företags skulder. Vad som här sagts om sydafrikanskt eller namibiskt företag gäller också den sydafrikanska staten och dess myndigheter, 6. genom handling eller underlåtenhet bidra till anskaffning av anläggningstillgångar i sydafrikanskt eller namibiskt dotterföretag. avses juridisk person beträffande vilken svensk juridisk person direkt eller genom annan juridisk person på grund av aktie- eller andelsinnehav eller avtal har ett bestämmande inflytande och en betydande andel i resultatet av verksamheten. Som dotterföretag räknas i denna lag också ombud eller så kallad bulvan. Svensk juridisk person som själv eller genom udändskt dotterföretag driver rörelse i eller skall till regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer redovisa hur verksamheten i dessa länder utvecklas. Redovisningen skall avse produktion, omsättning, antal anställda, företagna investeringar och andra sådana förhållanden som har betydelse för kontroll av efterlevnaden av denna lag. Regeringen bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om sådan redovisning. Regeringen kan för visst fall medge undantag från 1 §. Sådant undantag får dock endast avse sådan svensk juridisk person, som vid ikraftträdandet av denna lag själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i eller . Medgivande får avse viss investering eller investeringar i visst företag under ett är. Undantag får inte göra det möjligt för sökanden att utvidga sin verksamhet i eller . Medgivande får återkallas eller ändras om de uppgifter på vilka det grundats var oriktiga. Regeringen kan för visst fall medge undantag från 1 §. Sådant undantag får endast avse handel med befrielserörelse eller fackförening som bekämpar rasförtrycket i och makt över eller handel med område som står under sådan befrielserörelses kontroll om den sker med befrielserörelsens uttryckliga samtycke. Med befrielserörelse eller fackförening avses här ANC, SWAPO och SACTU. Medgivande skall återkallas om de uppgifter på vilka det grundats var oriktiga. Svensk medborgare eller juridisk person som själv eller genom utländskt dotterföretag nu driver rörelse i eller skall från denna lags Regeringen får utan hinder av 1 § medge svensk juridisk person, som före ikraftträdandet av denna lag har förbundit sig att inte utvidga sin verksamhet i eller , rätt tills vidare att ersätta utrangerad, avyttrad eller förlorad anläggningstillgång. Medgivandet får återkallas om verksamheten utvidgas eller eljest särskilda skäl föreligger. Den som bryter mot 1 § döms, om gärningen skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst eller, om gärningen skett av grov oaktsamhet, till böter eller fängelse . I ringa fall skall ej dömas till ansvar. För anstiftan av eller medhjälp till brott mot I § döms ej till ansvar. Den som underlåter att fullgöra skyldighet enligt 2 eller 3 § döms till böter. Svensk medborgare, vilken som företrädare för juridisk person har utom riket brutit mot 1 §, döms efter denna lag och vid svensk domstol, även om 2 kap. 2 eller 3 § ej är tillämplig. ikraftträdande ha avyttrat eller avvecklat egendomen elter verksamheten. Den som bryter mot 1 eller 3 § döms, om gärningen skett uppsåtligen, till fängelse i högst eller, om gärningen skett av grov oaktsamhet, till böter eller fängelse . 1 ringa fall döms till böter. För anstiftan till eller medhjälp till brott mot lagen döms till fängelse i högst tvä år. Den som, för att medges undantag enligt 2 §, lämnar oriktig uppgift döms till fängelse i högst . Svensk medborgare, vilken som företrädare för juridisk person har utom riket brutit mot 1 §, döms efter denna lag och vid svensk domstol, även om 2 kap. 2 eller 3 § ej är tillämplig. Nuvarande lydelse 8 § Utbyte av brott enligt denna lag skall förklaras förverkat, om det ej är uppenbart obilligt. Egendom som använts såsom hjälpmedel vid brott enligt denna lag kan förklaras förverkad, om det är påkallat till förebyggande av brott eller eljest särskilda skäl föreligger. Detsamma gäller egendom med vilken tagits befattning som utgör brott enligt denna lag. I stället för egendomen kan dess värde förklaras förverkat. Åtal för brott enligt denna lag får väckas endast efter förordnande av regeringen eller den regeringen bemyndigar. Motionärernas förslag 6 § Utbyte av brott enligt denna lag skall förklaras förverkat. Egendom som använts såsom hjälpmedel vid brott enligt denna lag kan förklaras förverkad, om det är påkallat till förebyggande av brott eller eljest särskilda skäl föreligger. Detsamma gäller egendom med vilken tagits befattning som utgör brott enligt denna lag. I stället för egendomen kan dess värde förklaras förverkat. Åtal för brott enligt denna lag får väckas endast efter förordnande av regeringen eller den regeringen bemyndigar. Denna lag träder i kraft ^ 1980.