mot · G3021484 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1484 av m. fl. om datatekniken m. m. I en partimotion 1978/79:571 om principer och riktlinjer för datateknikens utveckling och användning har översiktligt behandlat datatekniken och dess effekter på sysselsättning, arbetsmiljö och arbetets innehåll. I motionen tas bi. a. upp frågan om att i en organisation införa ADB-teknik för att minska på nuvarande eller framtida sysselsättning i en samhällsekonomi som inte är lika expansiv som . I motionen togs även upp att ADB kan leda till försämrad arbetsmiljö samt att datasystem bör utformas på ett sätt som berikar arbetets innehåll. I en färsk undersökning visas att så mycket som drygt en miljon människor i vårt land använder databehandlad information i sina arbetsuppgifter. En tredjedel av de TCO-anslutna arbetar med sådana dataalster, och av de LO-anslutna är det . Ca 300 000 av dessa användare av databehandlad information har någon kontakt med terminaler. Att datatekniken berör så många människor och deras arbete samt de effekter av olika slag, både positiva och negativa, som visar sig gör det angeläget att vi snabbt får bättre kännedom om vad ADB-tekniken har medfört och vad den kan tänkas medföra i arbetslivet . Diskussioner i anslutning till dessa frågor pågår på många håll i samhället. Arbetstagarorganisationerna samlar in erfarenheter av ADB i arbetslivet och utvecklar sina ståndpunkter. På enskilda arbetsplatser diskuteras frågorna, t. ex. i anslutning till förslag om att införa ADB-system och förändra sysselsättning och arbetsmiljö. Förhandlingar enligt lagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL) genomförs med anledning av detta. Med stor sannolikhet kommer takten i att införa ADB-teknik ytterligare att öka. Elektronikutvecklingen medför att allt mindre och prisbilligare datorer kan framställas. Därmed vidgas användningsområdena. De små datorerna kan ingå i t. ex. olika kontorsmaskiner i en sådan omfattning att snart sagt varje kontorsanställd berörs av datatekniken. I industrin tas elektroniken till hjälp för att styra produktion, tillverkningsprocesser, lagerhantering och interna transporter. Datorerna väntas komma att användas alltmer i varuhandeln. Spridningen av kontokort och betalningsautomater påverkar penningflödet och ger oss en försmak av det kontantlösa samhället. I detta sammanhang berörs allmänheten av datoriseringen men också anställda vilkas jobb till vissa delar mekaniseras inom banker och inom För den enskilda människan som berörs av ADB i sitt arbete kan automationen innebära att antingen vissa eller i stort sett alla de gamla arbetsuppgifterna kan bortfalla. Nya arbetsuppgifter kan tillkomma. Om en del av arbetet skulle övertas av datasystem uppkommer frågan om det återstående arbetet kan omgrupperas mellan de anställda så att en lämplig sammansättning och kvantitet kan erhållas för var och en. Särskilt besvärligt är detta då ADB avses bli införd i en organisation där inte någon ökning av arbetsuppgifterna kan förutses. Om datasystemen kan överta i stort sett alla arbetsuppgifter blir den enskilde arbetslös, såvida inte annan sysselsättning kan ordnas. för de människor som får nya eller ändrade arbetsuppgifter som en följd av datoriseringen kan det uppstå svåra problem som bör motverkas. Sådana arbetsuppgifter kan bli enformiga, ge litet utrymme för kontakter, minska den enskildes inflytande över sitt arbete, vålla fysiska besvär m. m. Ett av de grundläggande problemen i detta fall är de skillnader som i regel finns vad gäller kunskaper och inflytande mellan anställda som användare av datasystem och de som utvecklar eller har ansvaret för utveckling av sådana system. I denna motion har vi velat fördjupa diskussionerna som förs i partimotionen 1978/79:571, och vi redovisar en del förslag till utredningar om datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö som bör genomföras med förtur. Ett område med sådan dignitet som datorerna i arbetslivet bör kunna behandlas av i stort sett varje . Kunskaperna kan då successivt öka, och statsmakterna kan få möjligheter att ge vägledning och riktlinjer innan det är . ADB-teknik används i produktion och administration för att öka produktiviteten och sänka kostnaderna. Därmed ökar lönsamheten eller effektiviteten, vilket är en förutsättning för att öka lönerna och/eller sänka arbetstiden. ADB-systemen minskar behovet av arbetskraft för vissa arbetsuppgifter och ökar behovet för andra. De flesta torde vara överens om att det blir en nettominskning som det medför stora rörelser inom arbetsstyrkan. En allmän förkortning av arbetstiden på - som delvis kan bero på införande av ADB - har övervägande positiva konsekvenser men kan också medföra svårigheter. För en bedömning av om de positiva eller de negativa konsekvenserna överväger är det bl. a. viktigt att veta hur den ökade fritiden används. De flesta torde vara överens om att den hittillsvarande arbetstidsförkortningen, t. ex. införande av fem dagars arbetsvecka för flertalet anställda och fem veckors semester, har varit av godo. Om automationen får fortskrida i den takt som många bedömare beskrivit, kan det aktualisera stora framtida minskningar av arbetstiden, och det är mycket angeläget för oss att innan detta sker ha en uppfattning om huruvida en sådan förkortning är önskvärd eller inte. En allmän arbetstidsförkortning bl. a. som en följd av automation med ADB-teknik kan inte ske annat än över en längre tidsperiod, säg . På väg mot en sådan allmän förkortning kommer dock automationen att slå hårt på vissa yrkesgrupper, i vissa branscher, i utsatta regioner och inte minst på enskilda arbetstagare. Det är dessa - mer kortsiktiga konsekvenser - som vållar de största problemen och som kommer att ställa samhällssolidariteten i centrum om de skall övervinnas. En yrkesgrupp som drabbats i sin helhet är grafikerna i tryckeribranschen. Andra grupper som kan få en kraftig arbetsminskning är skrivpersonal, vissa handelsanställda, lagerpersonal, personal som arbetar i viss tillverkning m. fl. Antingen skulle datasystemen överta olika arbetsuppgifter som denna personal har eller alternativt kan i stort sett alla arbetsuppgifter övertas av enskilda arbetstagare eller yrkesgrupper. Dess värre vet vi ganska litet om detta. Att en yrkesgrupp drabbas av ADB-införande ökar behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder som utbildning och omställning och kräver insatser från företag, enskilda och samhället. a. kan samhället även genomföra näringspolitiska åtgärder. ADB-införandet kan ändå leda till ökad arbetslöshet. Problemen kan försvåras av att det inte finns andra arbetstillfällen på orten. En snedvridning kan även uppstå i och med att vissa branscher drabbas mer av ADB-teknikens införande än andra vad gäller sysselsättningen. Ett exempel är processindustrin, där datorer och andra maskiner övertagit många arbetstillfällen. För företagen är det ofta nödvändigt att sänka de totala kostnaderna för att bibehålla sin konkurrensförmåga och sina möjligheter att betala ut höga löner till dem som förblir anställda. Särskilt besvärligt kan det vara för exporterande företag att ha ett för högt kostnadsläge. Även de inhemska företagen kan drabbas hårt av ett sådant kostnadsläge, bl. a. genom lågprisimport. Våra handelsöverenskommelser och låga tullar ger små möjligheter att skydda den inhemska industrin. Inledningsvis behöver vi en bedömning av i vilka branscher det kan vara mest aktuellt att ersätta arbetskraft med ADB-teknik. ADB-teknikens införande påverkar sysselsättningen mer i vissa regioner än i andra. I de regioner där människorna har mindre valfrihet vad gäller nya arbetstillfällen måste vi slå vakt om och utveckla det arbete som finns. Särskilt angeläget är det att få veta om redan nu utsatta regioner drabbas ytterligare vad gäller arbetstillfällen beroende på ADB-tekniken. Införande av ADB-teknik drabbar ytterst den enskilde arbetstagaren. När det händer uppstår problem för den enskilde och hans/hennes familj. Omställningen kan gå mer eller mindre smärtfritt. För många anställda ökar de egna handlingsmöjligheterna om de får insyn i planering och omstrukturering av verksamheten och får medverka i förändringsarbetet. Även de fackliga organisationerna kan då bättre ta till vara den enskildes intressen. går det dock inte att på detta sätt finna en acceptabel lösning för den enskilde. Ett av de vanligaste motiven för att införa ADB-teknik är att ersätta manuellt arbete och därmed lönekostnader med datorer. Ett annat skäl är att få fram bättre prestationer än vad som är möjligt med enbart insatser. Då kombineras maskinella och insatser. Om företagen har ett för högt kostnadsläge kan det vara svårt att välja det andra motivet, och då väljs i stället det första. Ett grundläggande problem i fråga om ADB och sysselsättning är således att kostnaderna för ett datasystem kan vara lägre än personalkostnaderna. Den fortsatta teknologiska utvecklingen, som ofta innebär sänkta kostnader för ADB-utrustning, samt de ökade lönekostnaderna förstorar detta problem. Den viktigaste frågan i detta sammanhang är hur vi skall lösa de kortsiktiga och allvarliga problem som ligger i ett automationen slår snett, drabbar vissa yrken mer än andra, vissa branscher mer än andra, vissa regioner mer än andra och slutligen vissa enskilda mer än andra. gäller att tekniken på bör kunna användas så att den bidrar till välståndsutveckling och i många fall ökad valfrihet för den enskilde och samhället. Vi tror att man måste gå stegvis framåt för att få bättre förutsättningar än att behandla frågorna. En angelägen start för samhället är att snabbt få kartlagt och redovisat vilka yrken, branscher och regioner som kan drabbas mest . Utredningen om datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö (dataeffektutredningen) bör med förtur behandla detta. bör göra ett uttalande i denna riktning. Utredningen bör även överväga och belysa olika åtgärder som kan bli aktuella för att motverka problemen. a. bör utredningen överväga följande åtgärder: a) Krav på bättre långsiktig planering inom företag och myndigheter vad gäller införande av datateknik. Denna planering bör ske under medverkan av personalen och deras fackliga organisationer. En sådan planering bör ge bättre förutsättningar för naturliga omställningsprocesser där enskilda arbetstagare får impulser att ta till vara utbildningsmöjligheter och andra arbetstillfällen som kan aktualiseras. De fackliga organisationerna kan då också bistå de anställda på ett bättre sätt. Det torde i allmänhet vara de plötsliga neddragningarna och omställningarna som drabbar personalen hårdare än de som mer kan förutses. b) Utvidga möjligheterna för personalen att använda löntagarkonsulter för att studera och gå igenom förslag om införande av ADB-teknik och föreslå alternativa lösningar. I många fall kan en sådan genomgång visa på brister i förslaget vad gäller omfattning och inriktning som kan vara av värde att få klarlagda - även för företaget. Det är i detta sammanhang också angeläget att öka den regionala datakunskapen. Ett sätt är att förse de regionala utvecklingsfonderna med datakunnig personal som bl. a. kan betjäna arbetstagargrupper med utredningar och bedömningar. c) Företagen och myndigheterna bör i ökad utsträckning ta sitt ansvar för sysselsättningen. För myndigheternas del bör kostnadsberäkningar i samband med beslutsunderlag om ADB-införande även visa samhällets kostnader för bl. a. omskolning och arbetslöshet, att jämföra med myndighetens besparingar och andra effekter av ADB-införande. kan det då vara lämpligt att mer successivt införa ADB-teknik för att utnyttja naturliga omställningsprocesser i arbetslivet. Företagen bör bli mer medvetna om att vårt samhällssystem kräver ett betydande ansvar från alla arbetsgivare för att sysselsättningen hålls uppe. Införande av ADB-teknik kan innebära positiva och negativa förändringar i den anställdes arbetsmiljö. I motionen 1978/79:571 behandlades terminalarbetsplatser och deras inverkan på arbetsmiljön för de anställda. Det gäller att inreda arbetsplatsen så att fysiska besvär undviks men också att sätta samman arbetsuppgifterna för den enskilde så att enformighet, kontaktlöshet och vantrivsel undviks så långt möjligt. Arbetsgivarna måste här vara medvetna om att de har en stor del av ansvaret för hur den enskilde tillbringar mer än hälften av sin vakna tid . Det finns även många undersökningar som visar på sambandet mellan en positiv arbetsmiljö och hög effektivitet, varför det ligger i arbetsgivarnas intresse att aktivt medverka till en förbättrad arbetsmiljö. Ett liknande problem finns även när ADB kommer till användning i industrin. ADB kan då självfallet användas för att ta bort smutsiga och ansträngande jobb som kan vålla skador på den enskilde. Men man bör undvika att de nya arbeten som skapas i produktionen blir hårt styrda av datorerna och tar bort möjligheterna till kontakt med arbetskamrater m. m. I motionen pekades på behovet av utbildning i dessa frågor samt att man i kalkylerna vid införande av ADB-system inte glömmer bort kostnaderna för att inreda lämpliga terminalarbetsplatser samt gruppera om arbetsuppgifter. Liknande krav bör även gälla när ADB införs i industrin. Vi finner det självklart att inflytandet i systemutveckling och rutinutformning utformas så att berörd personal har ett väsentligt inflytande över de lösningar som utarbetas och föreslås. ADB och arbetets innehåll Dåvarande och personalorganisationerna har i medbestämmandeavtalet för det statliga arbetstagarområdet (MB A-S) utarbetat en definition av effektivitet och kommit överens om den. Med effektivitet avses att myndigheten når målen för sin verksamhet o under god hushållning med resurserna o med beaktande av service-, offentlighets- och rättssäkerhetskraven och o med beaktande av personalens behov av arbetstillfredsställelse, god arbetsmiljö, anställningstrygghet och möjligheter till medbestämmande och personlig utveckling. Av definitionen framgår att myndigheterna skall lägga vikt vid flera olika faktorer i sin strävan efter effektivitet. a. är arbetsförhållandena av stor betydelse. ADB-tekniken avses leda till ökad effektivitet, och vid bedömning av detta är således påverkan på arbetsförhållandena väsentlig. Vi har redovisat att en stor del av arbetande befolkning kommer i nära kontakt med databehandlad information. ADB-systemen påverkar således arbetet och dess innehåll starkt för många människor. Det gäller t. ex. de som använder utdata som systemen framställer och de som har till uppgift att insamla och bereda data som sedan skall stoppas in i ADBsystemen. Denna påverkan på arbetets innehåll kan ske på gott och ont. ADB-system kan begränsa vissa människors möjligheter att utvecklas och trivas i sitt arbete. Systemen kan även leda till att arbetets innehåll berikas. Definitionen av effektivitet, som är ett uttryck för en vidgad syn på rationalisering, innebär att parterna på det statliga arbetstagarområdet vill ta hänsyn till dylika frågor vid införande av ADB-teknik. Detta bör även gälla i andra sektorer av förvaltningen. I motionen 1978/79:571 behandlades också dessa frågor. Det konstaterades att vi vet relativt litet om hur ADB-systemen påverkar arbetets innehåll och om huruvida denna påverkan varit till övervägande nytta eller skada. Det är mycket angeläget att statsmakterna får bättre kännedom om de problem och svårigheter som datatekniken kan väntas medföra vad gäller sysselsättning, arbetsmiljö och arbetets innehåll. Genom att stegvis förbättra denna kunskap kan statsmakterna ingripa bättre i konkreta situationer som dyker upp och ge vägledning och riktlinjer för framtiden. I fråga om ADB och sysselsättning är det angeläget att snabbt få kartlagt och redovisat vilka yrken, branscher och regioner som kan drabbas mest av införande av ADB-teknik. Utredningen om datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö (dataeffektutredningen) bör med förtur behandla detta. Utredningen bör även överväga och belysa olika åtgärder som kan bli aktuella för att motverka sysselsättningsproblemen. I fråga om datorisering och arbetsmiljön bör dataeffektutredningen ta initiativ till utbildningsinsatser för att ge företag, myndigheter, anställda och fackliga organisationer bättre möjligheter att skapa en god arbetsmiljö när ADB införs. I fråga om ADB och arbetets innehåll bör dataeffektutredningen kartlägga hur ADB-systemen påverkat arbetets innehåll och initiera försöksverksamhet för att ge underlag för handlingsprogram för hur ADB-systemet kan berika arbetet för enskilda och grupper av användare. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna 1. att dataeffektutredningen med förtur bör kartlägga och redovisa i vilka yrken, branscher och regioner sysselsättningen kan påverkas mest av datoriseringen, 2. att dataeffektutredningen bör överväga och belysa olika åtgärder som kan bli aktuella för att påverka utvecklingen, 3. vad som i övrigt anförts i motionen om sysselsättning och arbetsmiljö. () () () () () SVEN-E.