mot · G3021992 · 1980-04-23 00:00:00 — Motion 1979/80:1992 av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:142 om vissa taxifrågor I den socialdemokratiska partimotionen 1978/79:2397 om en ny trafikpolitik krävde vi en rad åtgärder för en förnyelse av kollektivtrafiken. a. krävde vi åtgärder för att främja en utveckling, anpassning och samordning av taxirörelsen i nära kontakt med kommunerna. Vi slog fast att taxinäringen bör vara en integrerad del i den kollektiva persontrafikförsörjningen. Vi noterar därför med tillfredsställelse att i propositionen 1979/80:142 om vissa taxifrågor taxis roll i den kollektiva trafikförsörjningen - såväl i tätorter som på landsbygden - betonas, bl. a. genom ökad samverkan mellan myndigheterna, taxi och huvudmännen för kollektivtrafiken. Vi socialdemokrater har också i motioner i krävt en skärpt övervakning av den yrkesmässiga trafiken och ett aktivare agerande från myndigheterna mot den som överträder gällande regler. Vi har senast behandlat dessa frågor i motion 1979/80:1747 om yrkesförarnas arbetsförhållanden m. m. Även dessa frågor behandlas på ett i stort sett tillfredsställande sätt i propositionen, där åtgärder föreslås för att komma till rätta med olaga yrkesmässig trafik, s. k. svartåkning. I följande motion behandlar vi två frågor som hänger nära samman, nämligen dels förslaget att slopa kravet på särskilda skäl för att meddela tillstånd till juridiska personer, dels frågan om taxinäringens struktur. Vi diskuterar också bl. a. åtgärder mot olaga taxitrafik och dricksfrågan. I propositionen föreslås att kravet på särskilda skäl för juridiska personer slopas i fråga om taxitillstånd. Taxis roll i den kollektiva transportförsörjningen är till stor del en fråga om vilket samarbete som kan utvecklas mellan taxi och huvudmännen för den lokala och regionala kollektiva persontrafiken. Med en förändrad struktur inom taxi och en starkare organiserad taxinäring skulle bättre förutsättningar skapas för att utveckla och fördjupa detta samarbete. Detta är enligt vår mening det starkaste skälet för att slopa kravet på särskilda skäl för att kunna meddela taxitillstånd till juridiska personer. Ett slopande av kravet skulle dock kunna innebära att möjligheterna till okontrollerade köp och försäljningar av små företag skulle öka. Det skulle också uppkomma ökade risker för att man av skattetekniska skäl skaffar sig ett taxiföretag - utan annan avsikt med verksamheten än att använda bolaget för att undanhålla samhället skatt. Vi vill dock inte motsätta oss att förslaget genomförs. Vi återkommer till detta senare i motionen. Det kan starkt ifrågasättas om taxinäringen själv har möjlighet att åstadkomma organisatoriska lösningar. Med hänsyn till de stora insatser samhället gör i taxitrafiken måste det anses naturligt att samhällsorganen driver på utvecklingen. Om inte taxi klarar sina strukturproblem självt måste samhället träda in. bör noga följa utvecklingen och vid behov lägga fram förslag om ytterligare åtgärder för att åstadkomma en lämplig struktur. Den s. k. strukturarbetsgruppens förslag ger riktlinjer för hur en bolagsbildning kan se ut. Större företagsenheter och samverkan i fastare former än vad som förekommer bör kunna underlätta en effektivisering av taxis verksamhet. Detta torde också ha betydelse för de anställdas trygghet. Med hänsyn till de skiftande förutsättningar som gäller för taxitrafik i olika regioner, i tätorter och glesbygd är det dock enligt vår mening inte möjligt att lägga fast en modell för hela landet. Som vi har betonat är det viktigt med ett nära samarbete mellan taxi och huvudmännen för den kollektiva trafiken. Taxi bör därför tas med i såväl den lokala som den regionala trafikplaneringen. Ett gott exempel på en sådan samverkan är det arbete som pågår i län i syfte att inrätta beställningscentraler som skall förmedla all samhällsbetald trafik. Målet är bl. a. att försöka samordna denna typ av trafik och få till stånd ett bättre resursutnyttjande. En viktig förutsättning för en ekonomiskt sund och rationell taxitrafik är att trafikutövarna är anslutna till en gemensam beställningscentral med god kapacitet. Därför måste som krav för tillstånd gälla att man är ansluten till en sådan beställningscentral. bör ges i uppdrag att utarbeta närmare riktlinjer och praktiska anvisningar för beställningscentralernas verksamhet. Den olaga taxitrafiken i storstadsområdena är ett allvarligt problem från många synpunkter. Trafiken utövas sannolikt ofta med fordon som inte är beskattade eller försäkrade. Passagerare utsätts för våldsrisker och står utanför försäkringsskydd. Samhället undandras skatter och allmänna avgifter, och, inte minst viktigt, den reguljära taxitrafiken utsätts för illojal konkurrens. Vi delar departementschefens uppfattning att det är synnerligen angeläget att den nuvarande straffpåföljden och övervakningen skärps och att detta sker inte bara i fråga om den olaga taxitrafiken utan också vidgas till övriga slag av olaga yrkesmässig trafik. Vi hänvisar här till vår motion 1979/80:1747 om yrkesförarnas arbetsförhållanden m. m. Vi accepterar att man frångår turordningsprincipen under förutsättning att tillståndsprövningen utförs på ett mycket seriöst och noggrant sätt. Yrkeskunnande och personliga och ekonomiska förutsättningar bör i första hand ligga till grund för bedömningen. Det är t. ex. viktigt att sökanden har de kunskaper i ekonomi och administration som krävs för att sköta ett företag. De ekonomiska realiteterna samt en alltmer komplicerad lagstiftning inte minst på det arbetsrättsliga området gör detta nödvändigt. I propositionen anges att denna lämplighetsprövning skall vara av samma slag som den som gäller för meddelande av tillstånd till annan yrkesmässig trafik. Enligt vår uppfattning leder erfarenheterna från denna prövning till att kraven på både den ekonomiska och personliga kontrollen av dem som söker tillstånd måste skärpas. Vi anser vidare att indragning av tillstånd bör användas mot taxiägare som inte följer gällande regler och överenskommelser. är det alltför många taxiägare som struntar i vissa bestämmelser med hänvisning till att det inte står i tillståndet exempelvis att gällande kommenderingsplan skall följas. Därför bör de flesta föreskrifter, såsom utehållande, befordringsplikt, samtrafik, anslutning till för taxiägarna gemensamma organisationer m. m., vara inskrivna i tillståndet. Alternativt kan man föreskriva i tillståndet att droskreglementet skall följas, som man fogar detta som en bilaga till taxitillståndet. I propositionen förordas att i samband med en förenkling och modernisering av taxans uppbyggnad drickssystemet bör avskaffas. Detta förutsätter enligt förslaget en överenskommelse med berörda parter på arbetsmarknaden. Vi vill understryka att detta inte får uppfattas så att det leder till en lönesänkning. En lösning som bör kunna övervägas är att föra in dricksen på taxametern. Vi vill i det sammanhanget framhålla att det är angeläget att den översyn som transportrådet skall utföra när det gäller bl. a. taxitaxans konstruktion bör ske skyndsamt. Sammantaget anser vi att stora delar av förslaget i propositionen ligger väl i linje med de krav och förslag vi tidigare framfört från socialdemokratiskt håll. Näringen, som dras med allvarliga brister beträffande sin verksamhet, måste verkligen ta krafttag för att kunna fungera tillfredsställande . Vi ser stora utvecklingsmöjligheter för taxi inom den kollektiva trafikens ram. Ett närmare samarbete mellan taxi och huvudmännen för den kollektiva trafiken bör komma till stånd. Ett sådant samarbete skulle innebära stora fördelar, bl. a. ett bättre trafikutbud under olika trafiktider och ett mer rationellt och ekonomiskt utnyttjande av de samlade trafikresurserna. Enligt vår mening blir transportrådets roll viktig när det gäller att följa upp utvecklingen av företagsstrukturen inom taxinäringen. Detta gäller särskilt hur slopandet av kravet på särskilda skäl för att få trafiktillstånd för juridisk person kommer att användas i praktiken. Av skäl som framgått tidigare vill vi inte motsätta oss det förslaget men hyser ändå en viss oro för att det kan få icke önskade konsekvenser. Vi förordar därför att transportrådet särskilt bevakar utvecklingen i denna del. bör också ingripa för att förhindra olämpliga överlåtelser. Med stöd av de anförda hemställs 1. som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om anslutning till beställningscentral, 2. som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om föreskrifter i taxitillstånd, 3. som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om taxitaxans konstruktion och drickssystemet, 1* 1979/80. 4. som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om uppföljningen av utvecklingen av företagsstrukturen inom taxinäringen. () () () () () () () () () () ()