mot · G402140 · 1980-11-19 00:00:00 — Motion 1980/81:140 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:41 om förmånlig kreditgivning till I årets budgetproposition begärde regeringen att 60 milj. kr. av anslag C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete /81 skulle avsättas för s.k. blandade krediter m.m. Socialdemokraterna gick emot detta förslag, som framlades innan utredningen om förmånlig kreditgivning i samband med svensk export till ens redovisats. Vi påpekade det anmärkningsvärda i regeringens förfaringssätt och vände oss mot synsättet att exportfrämjande insatser skall finansieras ur u-hjälpsanslagen enbart därför att exporten riktas till . Vi anförde emellertid att vi inte ville utesluta att handels- och näringspolitiska skäl kunde motivera att man prövade nya former av exportfrämjande åtgärder, däribland subventionering av exportkrediter. Mer än tre kvarts år efter förslaget om medelsanvisning, som godtogs av riksdagsmajoriteten, har regeringen nu i proposition 1980/81:41 redovisat hur de anslagna 60 milj. kr. skall användas i ett system för s. k. blandade krediter. Propositionen avviker i vissa avseenden från det utredningsförslag som en departemental arbetsgrupp lade fram . Arbetsgruppens förslag syntes syfta till att tillgodose både bistånds- och bredare exportpolitiska intressen. Systemet skulle därför kunna omfatta även andra än dem som förde en utvecklingspolitik i överensstämmelse med målsättningarna för det svenska biståndet. Efter den hårda remisskritiken och förmodligen i syfte att bättre motivera att biståndsmedel används för subventionering av exportkrediter - har regeringen underlåtit att ta upp denna del av förslaget. Departementschefen anför att han för sin del anser att redan de biståndspolitiska skälen är tillräckliga för att införa ett system med förmånlig kreditgivning till uländer. I sin låsning till biståndsanslaget för finansiering av subventionerna har regeringen, enligt vår mening, hamnat mellan två stolar. Man avgränsar den länderkrets som skall kunna omfattas av systemet till dem som redan medverkar i utvecklingssamarbete med eller vilkas utvecklingspolitik ligger i linje med de svenska biståndspolitiska målsättningarna. Man bortser därmed i stor utsträckning från de problem som svensk exportindustri kan ha på grund av den internationella kreditkonkurrensen på andra, mer expansiva u-landsmarknader. På dessa marknader betyder det framlagda förslaget föga, såvida inte ländervalskriterierna ges en orimligt vid Förslaget innebär framför allt att nuvarande biståndsmottagare får se biståndets kvalitet minska genom en ökad bindningsgrad. Den regering som tidigare berömt sig av mycket marginella åtgärder för att minska bindningen framställer nu den omvända politiken som något förmånligt för mottagarländerna. Dessa får en reell möjlighet att välja svenska leverantörer. Mot denna bakgrund yrkar vi att regeringsförlaget avslås. Vi vill emellertid inte utesluta att länder som mottar svenskt bistånd kan finna det fördelaktigt att använda en del därav för subventionering av exportkrediter från . Sådana möjligheter bör föreligga för programländer och för länder med vilka biståndssamarbetet är under avveckling. Biståndsdelen av krediten bör tas ur vederbörande mottagarlands landram. Genom att kreditsubventioneringen på detta sätt införlivas som en del av landprogrammeringen kommer en prioritering automatiskt till stånd mellan olika användningar av de finansiella resurser som ställt till förfogande för samarbetet. Även i detta system bör emellertid en speciell prövning göras från svensk sida av de enskilda projektens utvecklingseffekt. Eftersom de medel som sålunda kan behövas för kreditsubventioneringen tas ur mottagarländernas landramar, finns inget behov av en särskild anslagspost för detta ändamål. Vi föreslår att de 60 miljoner som i årets budget finns avsatta för blandade krediter fördelas på landramarna i huvudsak i enlighet med de förslag som vi presenterade i motion 1979/ 80:1133. Som vi tidigare nämnt har den internationella kreditkonkurrensen i samband med export blivit allt intensivare på u-landsmarknaderna. Erbjudanden om statssubventioner i form av blandade krediter utgör en del härav. Det är ett svenskt intresse att den starka internationella kreditkonkurrensen begränsas. Vi utgår från att regeringen aktivt driver denna fråga i internationella förhandlingar. I avvaktan på att en begränsning kommer till stånd finns det anledning att pröva det svenska exportkreditsystemet i förhållande till systemen i våra viktigare konkurrentländer. En sådan prövning bör även avse kreditkonkurrensen vid export till . Som en del härav bör man ta ställning till om kreditsubventionering genom blandade krediter i olika situationer är motiverad från exportpolitiska utgångspunkter. Det säger sig självt att kreditsubventionen i ett sådant system skulle finansieras från andra delar av statsbudgeten än biståndsanslaget. Vi har i tidigare motioner utvecklat vår syn på samarbetsavtal med vissa . Beslut om att använda samhällsmedel för att stimulera u-landshandeln bör i första hand baseras på de prioriteringar som upprättande av sådana avtal representerar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar 1. att avslå regeringens förslag i proposition 1980/81:41 om riktlinjer för förmånlig kreditgivning till , 2. att godkänna de riktlinjer för förmånlig kreditgivning till som kommer till uttryck i motionen, 3. att de 60 milj. kr. som finns anslagna för blandade krediter för /81 fördelas på mottagarländernas landprogram i huvudsak i enlighet med den länderfördelning som presenterades i motion 1979/80: 1133, 4. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om initiativ för att begränsa den internationella kreditkonkurrensen, 5. att hos regeringen anhålla om att behovet av ett exportpolitiskt motiverat system för blandade krediter bör prövas i samband med granskningen av exportkreditsystemet i dess helhet. () () () () () () () () () () AXEL () MAJ () () ()