mot · G3021795 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ändrad stödområdesindelning för län Målet för regionalpolitiken skall vara att ge människor i alla delar av landet tillgång till arbete, service och god miljö. För att uppnå denna målsättning behövs ett betydligt ökat statligt engagemang för län. Flera av länets kommuner har genomgått negativa förändringar på arbetsmarknaden , fullt jämförbara med förhållandena i skogslänen. Följande exempel kan redovisas: har haft en befolkningsminskning. har kommunen förlorat av befolkningen, från 9 755 invånare till preliminärt 7 022 invånare , en minskning med 2 733 personer. Födelse- och flyttningsnettona har med få undantag varit negativa . Därigenom har kommunen fått en ogynnsam åldersfördelning, där närmare 1 100 personer är eller äldre, dvs. Länsgenomsnittet ligger på . har drabbats av en rad företagsnedläggningar och driftinskränkningar inom industrin. Bland de senaste driftsnedläggningarna kan nämnas gruvorna i Ställberg och Basttjärn, som tillsammans sysselsatte ca 90 personer. Företagsnedläggningarna har medfört svårigheter för de friställda att finna nya arbetstillfällen i kommunen. De har därför varit tvungna att flytta från orten eller pendla långa avstånd för att nå närmaste attraktiva arbetsmarknad. Tillverkningsindustrin i sysselsatte av de förvärvsarbetande 1975 (länet ). Sysselsättningen har blivit alltmer beroende av utvecklingen vid SKF:s anläggning Bångbroverken, den största industrin i kommunen. Läggs den eller någon annan av de större industrierna i kommunen ned, äventyras kommunens existens, och de samhällsekonomiska konsekvenserna blir utomordentligt svåra. Enligt det framlagda förslaget från Brygginvest kommer också i att försvinna. Där sysselsätts f. n. ett 50-tal personer, speciellt kvinnlig arbetskraft. Såväl samhällelig som kommersiell service skulle minska drastiskt och underlaget i många fall bli så litet att servicen kan upprätthållas utan betydande statligt stöd. Vid fortsatt minskande sysselsättning blir förutsättningarna för kommunen att upprätthålla servicen mycket begränsade. har den kvinnliga sysselsättningen i länet ökat från till 40,. Denna allmänna utveckling inrymmer emellertid betydande regionala skillnader i fråga om både sysselsättningsnivå och höjda förvärvsfrekvenser. hade den lägsta kvinnliga sysselsättningen i länet 1975 (30,). Även om sysselsättningsutvecklingen för kvinnor i gått snabbare än länsgenomsnittet kvarstår ändå betydande regionala skillnader. Särskilt kvinnor och ungdom har haft svårt att få anställning. har i länsplaneringen framhållit vikten av en differentiering och komplettering av näringslivet i med hänsyn till befolkningsoch sysselsättningsutvecklingen. För att skall vidareutvecklas och kunna erbjuda en attraktiv arbetsmarknad och för att nuvarande tillfredsställande service skall kunna bibehållas är det nödvändigt att minst nuvarande sysselsättnings- och befolkningsnivå upprätthålls. översyn av länsplaneringen ger prognosen fortsatt befolkningsoch sysselsättningsminskning. Med hänsyn härtill är det mycket angeläget att större insatser vidtas från statliga myndigheters sida och att , som f. n. är placerat i stödområde 3, blir föremål för en stödområdesuppflyttning. Folkmängden har minskat i alltsedan 1965. Totalt har antalet invånare i kommunen minskat med ca 1 450 personer . De preliminära siffrorna visar en befolkningsminskning med 120 personer. Om den ogynnsamma folkmängdsutvecklingen ytterligare förstärks av utflyttning som en följd av stålkrisen, uppstår påtaglig risk för överkapacitet inom samhällelig och privat service i kommunen. En sådan utveckling kan då också få allvarliga konsekvenser för servicefunktionerna i , som är regionalt centrum för bl. a. kommun. Näringslivet domineras av SKF-Steel, som 1975 sysselsatte av antalet förvärvsarbetande. ledande ställning i gör kommunen starkt beroende av företagets verksamhet och fortsatta utveckling. är i sin tur beroende av goda transportmöjligheter. Vid kommunens näst största företag, () försvinner ett 70-tal arbetstillfällen. Arbetskraftspendlingen är främst riktad mot kommun (). Dessa pendlare är framför allt kvinnor, sysselsatta i den kemiska industrin. isolerade läge i Bergslagen och den dåliga vägstandarden medför säskilt långa pendlingsavstånd för invånare som tvingas söka förvärvsarbete utanför den egna kommunen. Möjligheterna att få arbete i är begränsade. Den minskande sysselsättning som uppstått genom friställningarna inom industrin leder till arbetslöshet eller utflyttning från kommunen. Det uppkomna arbetsmarknadsläget har främst drabbat ungdomen samt kvinnorna, vilka haft svårt att få arbete i industriorten . Det är därför nödvändigt att vidta åtgärder för att styra utvecklingen mot den målsättning som fastställt. För detta ändamål behövs bättre stödförmåner i än dem som står till buds nu genom att ingår i stödområde 3. I den norra delen av är näringslivet ensidigt och domineras av gruv- och tung tillverkningsindustri. Strukturproblemen inom dessa näringsgrenar har medfört mycket allvarliga sysselsättningsproblem för denna kommundel och för angränsande . De dominerande företagen är Stråssagruvan () och Guldsmedshytte bruk (Sandvikskoncernen). Ett av företagen avser att lösa de aktuella sysselsättningsproblemen genom att inte ersätta personal som avgår med pension eller slutar. Detta leder till särskilda svårigheter för ungdomarna att få arbete efter avslutad skolgång. För kvinnorna har det varit ytterst svårt att få arbete inom denna kommundel. Pendlingsavstånden från norra till alternativa arbetsmarknader är inte oöverkomliga. Under rådande näringslivsförhållanden är det emellertid inte realistiskt att räkna med någon nämnvärd ökning av pendlingen från norra . Driftinskränkningar inom området leder därför till arbetslöshet (= sänkta förvärvsfrekvenser) eller utflyttning. Utvecklingen inom kommer att medföra ökade krav på arbetsmarknadspolitiska insatser. Mot bakgrund av situationen i är det angeläget att upprätthålla sysselsättningen i norra delen av . En minskad befolkning i detta område (närmast motsvarande och församlingar) medför en ytterligare försvagning av underlaget för samhällelig och kommersiell service. Områdets servicecentrum, , har en negativ befolkningsutveckling. Risken för nedläggning av servicefunktioner måste bedömas som förhållandevis stor, om befarad sysselsättningsminskning genomförs. har haft befolkningsminskning. Folkmängden uppgick till 39 508 personer och till 37 252 personer, en minskning med 2 256 personer. befolkningsminskning fortsätter; preliminärt minskade befolkning med 169 personer . Nedgången beror på stora flyttningsförluster. De tidigare stora födelseöverskotten beror på att har haft en ovanligt ung befolkning. Näringslivet i domineras av AB . Tillverkningsindustrin sysselsatte 9 828 personer 1975 eller av de förvärvsarbetande (länet Verkstadsindustrin är den största industrigrenen; 1975 sysselsatte den av de förvärvsarbetande. De allra flesta av verkstadsindustrins anställda finns i AB . Detsamma gäller för kemisk industri, plast- och petroleumindustri samt järn-, stål- och metallverk. Detta gör att av de förvärvsarbetande var anställda vid , vilket är den högsta andelen anställda vid ett företag för någon kommun i länet. Kommunens utveckling är således starkt beroende av AB verksamhet, företagets planering och bedömning av de framtida utvecklingsmöjligheterna. AB har en relativt personalkrävande tillverkning av försvarsmateriel. Sysselsättningen är därmed beroende dels av beställningar från försvaret, dels av statliga regleringar av exportmöjligheterna. Betydande variationer i sysselsättningen har därför förekommit. Den framtida sysselsättningen i är också beroende av den fortsatta verksamheten vid Kilstaverken i AB . Enligt beslut inom företaget kommer antalet arbetstillfällen vid Kilstaverken att minska med ca 400. har den kvinnliga sysselsättningen i länet ökat från till . Även om sysselsättningsutvecklingen för kvinnor i gått snabbare och förvärvsfrekvensen är högre än länsgenomsnittet kvarstår dock betydande problem. Arbetsuppgifterna i den dominerande tunga industrin är ofta mindre lämpade för kvinnor, och dessutom är skiftarbete mindre attraktivt. Denna industri har därför stor andel manlig arbetskraft. Avstånden till andra orter med goda arbetstillfällen för kvinnor är alltför stora för att pendling skall accepteras i större utsträckning. Detta gäller bl. Att fler kvinnor erhållit arbete kan främst tillskrivas expansionen inom den offentliga sektorn. Om man skall kunna uppnå ytterligare höjning av förvärvsfrekvensen, måste fler kvinnor få anställning inom traditionella mansyrken. Svårigheterna för kvinnor och ungdom att få anställning har varit ett stort problem. I ortsplanen är regionalt centrum tillsammans med kommun. Båda domineras av var sitt stålföretag. Arbetskraftspendlingen mellan kommunerna har ökat, till stor del på grund av att karlskogabor flyttat till . Viss utflyttning har också skett till kommun i . I länsplaneringen har vikten av en differentiering och komplettering av näringslivet i framhållits med hänsyn till befolknings- och sysselsättningsutvecklingen. För att skall vidareutvecklas och kunna erbjuda en attraktiv arbetsmarknad och för att nuvarande goda service skall kunna upprätthållas är det nödvändigt att befolkningsnivån bibehålls. kommersiella service omfattar i vissa avseenden även och sträcker sig dessutom något väster om länsgränsen in i och kommuner. I vad gäller den regionala servicen fyller mycket väl de krav som bör kunna ställas på ett regionalt centrum. Det är därför ett starkt önskemål att befintliga arbetstillfällen tryggas eller ökas. Näringslivet i är ensidigt och domineras av tung tillverkningsindustri som 1970 sysselsatte av antalet förvärvsarbetande i kommunen. Av totala antalet sysselsatta i tillverkningsindustrin finns vid det största företaget, , . Utöver järnverket finns (metallvaruindustri) med ca 200 sysselsatta och ett tiotal mindre industriföretag, varav de flesta har mindre än 20 anställda. har antalet sysselsatta inom järnverket minskat med ca 1 000 personer. Mot bakgrund av den aktuella näringslivssituationen är det svårt att inom kommunen finna arbete på den öppna arbetsmarknaden för ungdom och kvinnor. När det gäller bedömningen av arbetsmarknadsförhållandena i måste, som ovan framhållits, även situationen i beaktas med hänsyn till det korta avståndet mellan orterna och den omfattande arbetskraftspendlingen dem emellan. I det rådande arbetsmarknadsläget kan man emellertid inte räkna med några reella möjligheter att finna nya arbetstillfällen i . Utöver de åtgärdsförslag som framförts i länsplaneringen med framför allt krav på ersättningsindustri till får vi särskilt understryka vikten av ökade regional- och arbetsmarknadspolitiska insatser. Kommunens folkmängd har minskat efter 1970. ökade dock folkmängden främst på grund av att invandrare mottagits. Kommunen har ett inte obetydligt antal lediga lägenheter. hade 8 721 invånare. har kommunen, med undantag , haft negativt flyttningsnetto beroende på att många ungdomar som sökt sig ut i förvärvslivet måst ta arbete på annat håll. Möjligheterna till arbete inom rimligt pendlingsavstånd har varit små. Näringslivet i domineras av tillverkningsindustrin, vilken sysselsatte av de förvärvsarbetande 1975. Elektroindustrin är den största näringsgrenen följd av trävaruindustrin. Det största företaget, , har till följd av den långvariga lågkonjunkturen och företagets beroende av varvsindustrin tvingats reducera personalstyrkan med ca 200 man. Kommunens utveckling är starkt beroende av hur denna industri utvecklas. Också i kommunens sydvästra del har arbetsmarknadsläget varit bekymmersamt. Förvärvsfrekvensen för kvinnor i var . Trots att förvärvsfrekvensen ökat är den kvinnliga sysselsättningen i lägre än i länet (40,). I länsplaneringens översyn 1978 räknar med att förvärvsfrekvensen i kommer att stiga långsammare än i länet . Avstånden till andra, större orter med goda arbetstillfällen för kvinnor är alltför stora för att möjliggöra pendling i någon större omfattning. har i länsplaneringen särskilt framhållit vikten av en differentiering och komplettering av näringslivet i med hänsyn till befolknings- och sysselsättningsutvecklingen. För att skall vidareutvecklas och kunna erbjuda en attraktiv arbetsmarknad och för att nuvarande tillfredsställande service skall kunna upprätthållas är det nödvändigt att åtminstone nuvarande befolkningsnivå bibehålls. Det är därför ett starkt önskemål att näringslivet i utvecklas så att befintliga arbetstillfällen tryggas eller ökas. tillhör de bergslagskommuner som präglats av gruv- och hytthantering. Den ogynnsamma utvecklingen inom den mellansvenska bergshanteringen medförde emellertid en betydande nedgång av sysselsättningen inom kommunen. Som följd härav minskade folkmängden i från drygt 10 000 invånare till ca 9 000 . Den negativa folkmängdsutvecklingen ledde till en ogynnsam åldersfördelning, vilket har medfört att haft ett födelseunderskott under en lång följd av år. har folkmängden åter ökat och uppgick till 10 102 invånare. Ökningen får till stor del tillskrivas attraktivitet såsom bostadsort. Många av inflyttarna har nämligen arbete utanför kommunen. Näringslivet i domineras av som har av antalet förvärvsarbetande inom tillverkningsindustrin i kommunen. Denna höga andel innebär att kommunen är beroende av hur företaget utvecklas. Enligt prognosen i länsplaneringen väntas företagets andel av sysselsättningen i kommunen öka . För att minska kommunens beroende av utveckling och dessutom skapa en mer differentierad arbetsmarknad i är det angeläget att näringslivet kompletteras med ytterligare företag. Folkmängden i minskade från 12 800 till ca 11 200 invånare, dvs. med 1 600 personer. har flyttningsnettot varit tillräckligt stort för att uppväga det alltsedan 1950 negativa födelsenettot. har folkmängden ökat och uppgick vid slutet av 1979 till preliminärt 11 702 invånare. Det positiva flyttningsnettot berodde till största delen på inflyttning från grannkommunerna i samband med satsning på attraktiva småhusområden. Många yngre familjer har flyttat in, vilket medfört att födelseunderskottet blivit mindre än förut. Med hänsyn till bl. a. den ogynnsamma åldersfördelningen i är det viktigt att ha en viss flyttningsvinst till kommunen. Tillverkningsindustrin är den största näringsgrenen i kommunen av totala antalet förvärvsarbetande . Tillverkningsindustrin i domineras av råvarunära industrier främst representerade av gruvbolaget , , PLM AB:s glasbruk i och massafabrik i . Företagen tillhör de speciellt konjunkturkänsliga delar av näringslivet som är beroende av internationella konjunkturer och rådande världsmarknadspriser. Kommunen är starkt beroende av utvecklingen i dessa företag. För att minska näringslivets konjunkturkänslighet och skapa bättre förutsättningar för valmöjligheter på arbetsmarknaden i är det angeläget att åstadkomma en ytterligare differentiering och komplettering av näringslivet. Förvärvsfrekvensen är för både män och kvinnor den lägsta i länet, och låg ökningstakten för förvärvsfrekvensen för kvinnor under länsgenomsnittet. Därför bör åtgärder sättas in för att skapa bättre möjligheter till arbete för kvinnor i . Av propositionen 1978/79:112 framgår att även utanför skogslänen kan det finnas kommuner som det finns skäl att placera in i något stödområde. Det skall då gälla sammanhängande områden av kommuner - närmast länsdelar med uttalade och långsiktiga sysselsättningsproblem. Stöd bör kunna ges också när särskilda skäl talar för att områden med ensidigt näringsliv eller isolerat läge bör tillföras industriell eller industriliknande verksamhet. Kommunerna i norra och västra delarna av län har inte bättre arbetsmarknadssituation än kommunerna i norra och östra . Befolknings- och sysselsättningsnedgången fortsätter i oförminskad takt. För att denna trend skall kunna brytas och de utvecklingsmöjligheter för turism och friluftsliv som finns inom länet skall kunna förverkligas är det därför enligt vår mening och enligt i ytterst angeläget att en ändring av stödområdesindelningen för län kommer till stånd. Med anledning härav föreslår vi att nuvarande stödområdesindelning för län, där och är placerade i stödområde 3 och , , och är placerade i stödområde 2, ändras enligt följande: Stödområde 5 , , norra del (och församlingar) Stödområde 3 , , , Stödområde 2 utom norra delen Stödområde 1 Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen föreslagits om ändrad stödområdesindelning för län. () () () () () i Kumla