mot · G302370 · 1980-01-18 00:00:00 — om inrättande av ett vallonmuseum Valloninvandringen till kom att få stor betydelse för den svenska järnhanteringens utveckling. Införandet av vallonsmidet var inget mindre än en revolution när det gällde den tidens järnframställning och lade grunden för den svenska järnhanteringens segertåg över . Till detta bidrog finansmannen - mannen bakom invandringen goda handelsförbindelser i olika länder. Vallonerna slog sig ned vid olika bruk i , , , och . , och är de mest kända bruken i detta sammanhang. anlades vallonbruken , och Ankarsrum. de kom att bli ägare eller arrendator av den större delen av den svenska metallhanteringen. Antalet invandrande valloner var efter dåtida förhållanden betydande. nämner i sin bok om vallonerna antalet äkta valloner till omkring 1 000 och antalet av vallonstam till mellan 4 000 och 5 000 omkring . Invandringen av valloner fortsatte sedan fastän i mindre skala in . Den skickliga yrkesstam som vallonerna utgjorde fick betydelse inte bara för bergshanteringen utan även för hela vårt lands industriella utveckling. För de olika bruken betydde det dessutom inget mindre än en social omvälvning. Av gamla avlönings- och avräkningslängder från t. ex. framgår att, och framåt, svenskarna blivit helt utträngda från järnhanteringen. Från kolardrängar, hyttarbetare, smeder, mästersmeder och upp till inspektörer och förvaltare har alla franska, dvs. Bruksfolket - invandrarna - hade löner som stod över vad gruvarbetare och lantarbetare fick. Det främmande folkslaget satte i hög grad sin prägel på de svenska brukssamhällena. De införde en helt främmande kultur med egen religion, eget språk, m. m. De stod i kunskapshänseende över befolkningen i övrigt och kunde bl. a. läsa och skriva. Man använde egna vallonska vikt- och myntenheter och införde i arbetet en mängd vallonska termer. De medförde egna predikanter, skollärare och läkare, eget bibliotek samt omhuldade sång- och musiklivet. Skillnaden i levnadsstandarden framgår av vad de inköpte i brukshandeln. De fattiga svenskarna tog ut fläsk, råg och enklaste kläde medan vallonerna inhandlade vete, kalvkött, kryddor, utländsk frukt och vin samt i anmärkningsvärt hög grad papper och pennor. Man kan gott säga att vallonerna och deras ättlingar präglat livet på dessa bruk och givit dem den högtstående kultur som de under århundraden haft. Det har tagit sig uttryck i bl. a. sång- och musiklivet, konst och litteratur. de gamla vallonbruken många vallonättlingar kvar, och en stor del av dem bär vallonska namn. För framtiden och forskningen vore det av oskattbart värde att kunna bevara de seder och bruk, husgeråd, verktyg och annat som vallonerna införde i de svenska brukssamhällena för och som i så hög grad präglat utvecklingen i vårt land. Mycket finns säkert bevarat på olika platser, men det borde samlas i ett särskilt vallonmuseum för att för framtiden kunna ge en allsidig bild och skildring av den tekniska och sociala revolution som valloninvandringen innebar. Den utan tvivel lämpligaste platsen för ett sådant vallonmuseum vore i norra . Som nämnts var ett av de bruk som fick den största invandringen och där vallonättlingar i stor utsträckning finns kvar. Till skillnad mot de flesta andra bruk från bedrivs järnhantering där fortfarande i form av produktion av stångstål, sparskär och stålgjutgods. I närheten finns gruvor som lade grunden till bergslag med en mängd hyttor i och södra och där gruvbrytning nu ägt rum . har av ägaren överlämnats till som arbetat för att upprusta och levandegöra den gamla bruksmiljön. Herrgården med flyglar är och har med AMS-medel rustats upp för . Ateljén i herrgårdsparken där målade sina mest berömda tavlor , orangeriet samt flera av stallängorna återstår dock att restaurera. Tack vare stiftelsens insatser har herrgården blivit ett kulturellt centrum med årliga musikveckor, utställningar, konserter och konferenser. Till detta bidrar också det värdshus som iordningställts i den östra flygelbyggnaden. I denna gamla kulturmiljö finns även flera andra byggnader från 1600- och 1700-taien, främst då vallonsmedjan, den s. k. vatthammaren som är den enda bevarade i landet. Släkten - ägare till - har skänkt en del möbler och konstföremål, och i en donation till av en samling har föreskrivits att de skall visas i . är sålunda ur flera synpunkter en lämplig miljö och plats för ett vallonmuseum, ett minnesmärke över den märkliga epok i vårt lands historia. Då detta är en angelägenhet inte bara för och den uppländska bergslagen utan för hela landet så bör staten genom något av våra riksmuseer gå i spetsen för att insamla och iordningställa ett särskilt vallonmuseum i . I lämpligt sammanhang bör den frågan utredas för att man skall finna formerna för ett sådant arbete. a. , och kan vara intressenter i detta sammanhang, och projektet bör stödjas med statliga medel. Med hänvisning till vad som anförts i motionen får jag föreslå att beslutar att hos regeringen hemställa om utredning och förslag om inrättande av ett vallonmuseum i .