mot · G3021012 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. Konsumtionen av bryggeriindustrins produkter ökade snabbt . blev utvecklingen mer dämpad, och minskade totalkonsumtio,nen av malt- och läskedrycker med . Tillväxten i lättölskonsumtionen, som var kraftig , tycks nu ha stagnerat. har konsumtionen av klass 2-öl minskat - nedgången är . Även vad beträffar kolsyrade läskedrycker har konsumtionen minskat. För starkölskonsumtionen noteras däremot en kraftig ökning. Uppgången ligger på . Följden av den totalt sett negativa konsumtionsutvecklingen har blivit allvarliga problem inom branschen. Den överkapacitet inom branschen som påtalades av den statliga s. k. bryggeriutredningen har ytterligare skärpts. Praktiskt taget alla företag i branschen utom och Wårby har lönsamhetsproblem. På grundval av bryggeriutredningens analys och förslag utarbetade regeringen en proposition, som behandlades i . Riksdagsbeslutet innebar att ett särskilt statligt investmentbolag, , bildades. Bolagets huvuduppgift var att initiera och medverka vid strukturförändringar i bryggeribranschen. Brygginvest skulle vidare fullfölja det strukturpolitiska utredningsarbete som påbörjats av bryggeriutredningen genom att under samråd med berörda företag och med de anställdas organisationer närmare definiera vilka strukturförändringar som borde äga rum och i vilken takt detta borde ske. Initiativen skulle bestå av ett erbjudande från Brygginvest att gå in med ägarkapital under förutsättning att berörda företag var beredda att medverka till önskvärda sammanslagningar av företag och rationaliseringar av produktions- och distributionsstruktur. Företagets stöd till de mindre bryggerierna skulle i princip ha formen av inköp av aktier genom riktade nyemissioner. Dess ägande i de nya företagsblocken skulle i princip begränsas till minoritetsintressen. Från socialdemokratisk sida underströk vi i en partimotion att det är nödvändigt med en strukturplanering i så samlade former som möjligt. Vi krävde att skulle uttala att staten måste ta ett aktivt ansvar för strukturomvandlingen inom bryggeriindustrin och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att omställningen sker i socialt acceptabla former. Vi pekade i motionen på att strukturproblemen i branschen inte enbart kunde ses mot bakgrund av överkapaciteten. På grund av de betydande stordriftsfördelarna vid tillverkning, och även distribution, av öl och läskedrycker var lönsamhetssituationen i branschen mycket splittrad. redovisade en förhållandevis god, och stigande, lönsamhet. För Wårbys del bedömdes resultatet som tillfredsställande. Övriga bryggerier hade emellertid en mycket dålig lönsamhet. Vi var mot den bakgrunden inte övertygade om att den av regeringen föreslagna metoden för att lösa bryggeribranschens strukturfrågor skulle visa sig vara praktiskt användbar. Vår motion avslutades: Det kommer även efter ett statligt ingripande efter den modell regeringen förordat att existera betydande effektivitets- och kostnadsskillnader mellan och Brygginvest. Ett alternativ hade varit att samhället i ett företag redan från början fått ett totalansvar för branschen med uppgift att inom strukturplanen ta de regionala och sysselsättningsmässiga hänsyn som samhället finner rimliga. Skulle den lösning som regeringen förordat inte komma att fungera tillfredsställande får frågan på nytt aktualiseras i . Brygginvest har lagt fram en strukturplan med förslag till åtgärder inom bryggeribranschen. Slutsatsen av det utredningsarbete som genomförts som underlag för planen är att bryggeribranschens problem är större än man tidigare varit medveten om. Planen innebär att hälften av de 22 bryggerier som finns inom , KF och den övriga bryggeribranschen läggs ned . Ett antal orter, som har mycket stora sysselsättningsproblem, skulle komma att drabbas. Från socialdemokratisk sida kan vi inte acceptera den utveckling som strukturplanen innebär. Resultatet av det arbete som utförts inom Brygginvest tyder på att våra tidigare farhågor var befogade. Det är sannolikt att statens insatser i bryggeribranschen måste få en annan utformning, om samhället på ett från sociala utgångspunkter rimligt sätt skall kunna åstadkomma de nödvändiga strukturförändringarna i branschen. Som tidigare påpekats är bryggeriindustrins problem akuta. Det förefaller sannolikt att en snabb utslagning av enheter i branschen kommer att ske, såvida inte snara åtgärder sätts in. Vi finner därför att på nytt bör ta upp frågan om hur de statliga insatserna i bryggeribranschen bör vara utformade. Utgångspunkten för ställningstagande bör vara de planer på strukturförändringar som föreligger inom de olika bryggeriföretagen och de erfarenheter som vunnits under arbetet inom Brygginvest. bör därför begära en redovisning av planerna. Intill dess fått möjligheter att ta ställning till hur åtgärder riktade till bryggeriindustrin skall utformas, bör inga nedläggningar tillåtas ske i branschen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar 1. att av regeringen begära en redovisning av föreliggande planer på strukturförändringar i bryggeriindustrin, 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om statens insatser i bryggeriindustrin. () () () () () () ()