mot · G302512 · 1980-01-21 00:00:00 — Motion 1979/80: 512 av m. fl. om kommersialism inom barnkulturområdet Under hela industrialismens historia har kulturlivet alltmer kommersialiserats och industrialiserats. Kulturen har förvandlats till en vara, industriellt massproducerad på ett sätt som inverkar inte bara på dess form utan också på dess innehåll. Den ingår i en medvetandeindustri, som påverkar arbetarklassen och hela folket. Den förutsätter och bevarar förtryck och fortsatt kulturell fattigdom såväl i arbetet som . Den kulturimperialism som de multinationella bolagen representerar har som väsentlig målgrupp haft just barnen och ungdomen. som barnen alltmer fjärmats från det produktiva livet, från arbetet men också från vuxenlivet som sådant, har utnyttjandet, exploateringen, av dem ökat och antagit kvalitativt nya former. Barnen och ungdomen påverkas självfallet av det klassamhälle de lever i, men detta samhälle framstår som alltmer mystifierat och främmande för en stor grupp bland dem. Inte minst arbetarklassens barn ställs utanför de sociala sammanhangen. Effektivitets- och säkerhetshänsyn har medfört att arbetsplatserna är stängda för barnen liksom stora delar av det offentliga livet. Daghemmen, fritidshemmen och skolorna bidrar ofta till denna isolering i stället för att bryta den. Den växande ungdomsarbetslösheten förstärker naturligtvis de känslor av att vara överflödiga och utanförställda som råder bland många barn och ungdomar . Det är därför viktigt att öppna samhället för barnen och ungdomen men också att ge dem ett redskap att bearbeta den verklighet de möter eller som vpk skriver i sitt kulturpolitiska program: Kulturen ska vara ett uttryck för människors arbete, erfarenheter och upplevelser... den ska vara ett redskap för att utforska och gestalta verkligheten och en betingelse för att förändra den. Den statliga kulturpolitiken är fylld av vackra målsättningar, men avsaknaden av strategi och ideologisk grundsyn har inneburit att den i huvudsak ägnats åt distributionsfrågor i syfte att skyla över klassmotsättningarna och dämpa det ekonomiska systemets skadeverkningar. Man har varken från socialdemokratiska eller borgerliga regeringar sökt bryta det kommersiella utnyttjandet av barnen och ungdomen. Man har valt att bortse från att kulturindustrin griper djupt in i barns och ungdoms vardag och därmed bidrar till att forma och förvrida de behov som är själva förutsättningen för försäljningen av dess varor. Som så målande beskrivs i en av ungdomsrådet utgiven rapport handlar 1 1979/80. 1979/80: 512 det inte om att sälja en viss vara utan en hel livsstil, där också själva inköpet förvandlats till en upplevelse. De indoktrineras med uppfattningar om att man arbetar endast för att konsumera och att alla mänskliga behov kan köpas genom bestämda varor. Också sådant som social gemenskap kan uppnås genom att man använder sig av samma sorts tvål eller mat. Det krävs en omläggning av den statliga kulturpolitiken en omläggning som inte bara innebär att man söker anpassa också andra ekonomiska och sociala åtgärder till det faktum att vi lever i ett klassamhälle som påverkar också barnen, utan även en kulturpolitik som direkt riktar sig mot och ingriper mot den kommersiella kulturindustrin och inte bara lappar på här och var. I årets budgetproposition lappar regeringen inte ens på, utan tvärtom, man skär t. o. m. ner på de anslag som till en del utgjort alternativ också för barnen och ungdomen. Särskilt allvarlig framstår regeringens politik i en situation, då det kommersiella utbudet accelererar och metoderna hårdnar. Alla de nya medier som skapas innebär en förstärkning av samma metod och samma budskap, inte ett mångfaldigande. Barnen och ungdomen berövas sin identitet och sitt språk. Även om barnen ännu inte deformerats av kulturindustrin, utgör tillvänjningen och inlärningen av det kommersiella språket bland de yngre en av de allvarligaste kulturfaroma . Genom att barnen, och särskilt då arbetarklassens barn och invandrarbarnen, berövas sitt språk, hotas grundläggande demokratiska värden. Yttrandefriheten hotas genom att man vägrar att ingripa mot den kommersiella kulturindustrins mest negativa verkningar, eftersom en av denna industris främsta kännetecken är att blockera för de språkformer som är en förutsättning för yttrandefriheten. I en rad motioner till årets riksdag lägger vpk förslag inom kulturområdet, vilka kraftigt skulle förbättra möjligheterna till kulturaktiviteter bland barnen och då särskilt med tanke på nu eftersatta barns behov invandrarbarnen, låginkomsttagarnas barn, glesbygdsbarnen liksom de barn som bor i de nya betongförorterna. Motionerna avser sådant som ett ökat stöd till de fria grupperna och centrumbildningarna, förslag till ökat stöd för serier liksom för bildkonstnärer över huvud taget, en förändring av filmpolitiken och dess inriktning m. m. Därutöver krävs emellertid en parlamentarisk utredning, som framför allt skall uppmärksamma ägandeförhållandena inom skilda delar av kulturindustrin importen av kulturprodukter såväl till privata som offentliga organ det kommersiella språket och dess effekter på människorna effekterna av de statliga insatserna på kulturområdet i förhållande till det kommersiella utbudet 1979/80: 512 kulturindustrins utveckling och anknytning till utvecklingen av skilda former av massmedia och förlag effekterna av åtgärder inom andra områden, såsom arbetsmarknadspolitiska, samt utarbeta förslag till samhälleliga insatser som kan göra sig gällande mot det kommersiella utbudet restriktioner som kan dämpa den kommersiella kulturindustrins acceleration. Som tidigare framhållits från vpk:s sida, finns redan en mängd material och en rik dokumentation; däremot har man ännu inte tagit något samlat politiskt grepp på dessa frågor. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om en parlamentarisk utredning med uppgift att bearbeta kommersialismens negativa verkningar på kulturområdet, varvid särskilt bör beaktas problem som är gemensamma för olika kulturområden, ägandeförhållanden, import och nationell produktion, stödformer samt restriktioner. (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) i tl 1979/80.