ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021533 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förskoleundervisning för svenska barn i utlandet Allt fler svenskar arbetar utomlands och allt fler svenska barn mäste ha sin skolgång i andra länder. I de fall någon förälder arbetar utomlands i svensk tjänst täcks kostnaderna för barnens skolgång av anställande myndighet eller företag. Till de svenska utlandsskolorna, vilka stadigt växer i antal, utgår statsbidrag enligt fastställda regler. Huvudmannen, vanligen en skolförening, svarar för driften av skolan och fastställer avgifterna för skolgången. Svenska barn som går i utländsk skola kan få s. k. kompletterande undervisning i svenska språket och svenska förhållanden. Vi har i vårt land satsat mycket på att underlätta invandrarnas situation och inte minst betydelsefullt har det varit att kunna bereda invandrarbarnen hemspråksundervisning och stödundervisning i svenska. Vi vet numera vilken utomordentligt stor betydelse språket har för en individs utveckling. Om ett barn växer upp i en miljö med flera språk finns risk för brister i förmågan att uttrycka sig och förstå sammanhang. Dessa problem upplever också de svenska barnen i främmande länder. I många fall har vistelsen i annat land medfört att språkutvecklingen försenats och barnets möjligheter att senare tillgodogöra sig skolundervisning har starkt försämrats. Invandrarbarnen i vårt land har numera rätt till hemspråksundervisning från och med ålder för att få ett eget och välutvecklat språk. Vid många av våra utlandsskolor finns en förskola. Svenska barn har emellertid inte rätten som invandrarbarn har i vårt land att få språkundervisning i förskoleåldern. Överhuvudtaget har vi, mot bakgrund av den lilla skara barn det länge gällt, försummat de problem som svenska barn i utlandet ställts inför. går ca 1 300 barn i de svenska utlandsskolorna och lika många åtnjuter kompletterande svenskundervisning. Tillsammans med dem som läser på korrespondens finns minst 3 000 skolpliktiga svenska barn i andra länder. Det måste vara angeläget att sådana barn får tillgång till svenskundervisning på samma sätt som invandrarbarnen i vårt land får hemspråksundervisning. Ett annat problem som måste lösas är bristen på barnlitteratur för svenska barn i utlandet. Medan vi satsar miljoner på litteratur för invandrare i vårt land saknar svenska barn i utlandet tillgång till det enklaste utbud av svensk barnlitteratur. En så enkel sak som en insamling av överbliven barnlitteratur från förlag och bibliotek skulle i högsta grad tillfredsställa läshungriga svenska barn runt om i världen. Vi anser därför att man bör utreda frågan om hur svenska barn i utlandet på lämpligt sätt skall kunna få läsa svenska böcker. Med anledning av det anförda hemställs* att hos regeringen begär förslag om hur den kompletterande undervisningen för svenska barn i utlandet skall organiseras för att täcka också barn i förskoleåldern. (m) () () () () () PER STENMARCK (m) * Se även motion 1979/80:1534.
mot · G3021534 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1534 av m. fl. om ökad tillgång till barnlitteratur för svenska barn i utlandet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1533 hemställs att hos regeringen begär utredning av och förslag om hur svenska skolor i utlandet skall få tillgång till ett rimligt utbud av svensk barnlitteratur. (m) () () () () () PER STENMARCK (m)
mot · G3021536 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1536 av om sysselsättningen i kommun Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1535 hemställs att beslutar att en permanentning av beredskapsarbetsplatser i och skall övervägas i samband med nästa års budgetarbete. GOTAB 64492 Slockholm 1980
mot · G3021538 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1538 av m. fl. om avdraget vid inkomstbeskattningen för resa med bil till och från arbetet Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1537 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande ändrade avdragsregler vid inkomstbeskattningen för den som samåker vid arbetspendling med bil. () () () ()
mot · G3021539 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1539 av m. fl. om ökad användning av metanol som motorbränsle Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1537 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande 1. stimulansåtgärder för ökad anvädning av metanol m. fl. 2. behovet av att snabbt bygga pilotanläggningar för metanolframställning. () () () ()
mot · G3021541 · 1980-01-24 00:00:00 — 1979/80 1541-1546 Motion 1979/80:1541 av m. fl. om avdraget vid inkomstbeskattningen för resa med bil till och från arbetet Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1540 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om avdrag för arbetsresor. () () () () () ()
mot · G3021542 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1542 om sammanslagning av vissa träföretag i Det finns inte anledning att här upprepa hela den negativa sysselsättningsbild som präglat . Den är känd hos regering och riksdag. Klart är emellertid att handlandet hos statliga företag och myndigheter inte skiljt sig nämnvärt från den utarmningspolitik som de privata företagen bedrivit i . Jag kan som exempel nämna och domänverket. Situationen ter sig inte särdeles ljus. hänger hotet om sysselsättningsminskningar tungt över invånarna. Det största och betydelsefullaste företaget i kommunen är det statliga trä. Men utvecklingen inom detta företag inger en viss oro. Det är välbekant att , i vilket trä ingår, har en viss benägenhet att kapa bort icke lönsamma bitar. Några samhällsekonomiska bedömningar läggs inte av företaget vid sådana operationer. Det är snäva vinstbegrepp som är avgörande. Inte heller läggs någon större möda ned på att utveckla och finna nya produkter. Enligt min mening borde det finnas stora möjligheter att just åstadkomma en utveckling av nämnda företag. Till bilden hör att det finns ett annat träföretag i där bl. a. kommunen ingår som ägare, Östernäs såg. Detta företag brottas f. n. med råvaruproblem. har enligt uppgifter domänverket - som också har verksamhet i - en bestämmelse som innebär att man inte levererar skogsråvara till ett företag. Anledningen till detta skulle vara att om en köpare går i konkurs skulle förlusten för domänverket inte bli så stor. Denna bestämmelse kan naturligtvis ha en viss betydelse men den borde inte vara tillämplig för ett råvaruköpande statligt företag och inte heller för ett kommunalt sådant. Det finns möjligheter att utveckla verksamheten vid trä. En viktig faktor är då att åstadkomma ett samgående mellan trä och Östernäs såg. En annan produkt som bör undersökas är produktion av enklare fritidsstugor, som i första hand kan användas för de kommunala fritidsområdena som finns och som ytterligare bör byggas för att undandra de kommersiella intressena spekulation i människors fritid. Det finns uppgifter som säger att ett stort antal människor inte har råd att exempelvis hyra stugor i de privata stugbyar som finns. Jag har tidigare föreslagit att regeringen skall undersöka möjligheterna att förlägga en reparationsverkstad för SJ:s godsvagnar till Hybo i . Detta mot bakgrund av att det sker en ökad satsning på bl. a. järnvägstrafiken som får till effekt ett ökat materialunderhåll. Hybo har järnvägsspår och god tillgång på mark. Jag har försökt bidra med två realistiska förslag för att öka antalet jobb i . För att dessa skall bli verklighet krävs nu att riksdag och regering fattar de beslut som är nödvändiga. Jag vill i sammanhanget uppmärksamma att vpk i partimotioner föreslagit konkreta sysselsättningsskapande åtgärder, t. ex. inom skogsvården och regionalpolitiken, som också skulle bidra med nya jobb till . Med hänvisning till vad som i motionen anförts föreslås* att hos regeringen hemställer om att ta initiativ till en sammanslagning av trä och Östernäs såg. * Se även motion 1979/80:1543. 1* 1979180.
mot · G3021543 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1543 av om en reparationsverkstad för SJ i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1542 föreslås att hos regeringen hemställer om utredning och förslag om byggandet av en reparationsverkstad för SJ:s godsvagnar i Hybo.
mot · G3021545 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1545 av m. fl. om förbud mot direktverkande elvärme Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1544 föreslås att hos regeringen begär förslag om förbud mot direktverkande elvärme. (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G3021547 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80 1547-1554 Motion 1979/80:1547 av om metallurgisk utbildning och forskning vid tekniska högskola Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1546 hemställs att beslutar att hos regeringen begära en undersökning av möjligheten att flytta metallurgisk utbildning och forskning från KTH till tekniska högskola.
mot · G3021548 · 1980-01-25 00:00:00 — om införande av ett sjötransportstöd, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1546 hemställs att beslutar 1. att hos regeringen begära en utredning av förutsättningarna att införa ett sjötransportstöd, 2. att anhålla att regeringen tar initiativ till en omprövning av fraktavtalet mellan och SJ.
mot · G3021549 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1549 av m. fl. om regionalpolitiska insatser i Arbetsmarknadssituationen i är mycket allvarlig. Trots de regionalpolitiska insatserna har arbetslösheten förvärrats . F. n. är det endast som har en högre arbetslöshet än sett i förhållande till arbetskraften. Särskilt svår är denna situation för kvinnorna, ungdomen och personer med arbetshandikapp. Det är industrin som i huvudsak skall bära upp sysselsättningen. har 7 500 arbetstillfällen i industrin försvunnit i . Trots detta allvarliga problem återstår svåra strukturförändringar inom länets basindustrier. Denna situation återverkar också på sysselsättningen inom övriga sektorer. De värmländska kommunernas och möjligheter att genomföra angelägna utbyggnader inger oro. Den nödvändiga återhållsamheten i dessa avseenden återverkar på sysselsättning och service. har varit ett utflyttningslän. Det innebär att åldersstrukturen nu är sned. Detta ställer särskilda krav på kommunernas och landstingens service. situation, som ovan mycket kortfattat redovisats, är så allvarlig att extraordinära insatser behövs. Värmlandsdelegationen är ett uttryck för detta. Men det är nödvändigt att gå vidare med åtgärder - inte minst mot bakgrund av de strukturomvandlingsproblem näringslivet står inför. Enligt vår mening bör just inför denna situation möjligheten av utökade regionalpolitiska insatser i prövas. Därvid bör särskilt beaktas att det regionalpolitiska stödet ges en sådan utformning att det i första hand når de allra värst utsatta områdena. Vid en framtida översyn av stödområdena måste särskild hänsyn tas till speciella situation. Skogen är, och kommer att vara, en i näringsliv. Det gäller att på bästa sätt ta till vara denna råvara. En ökad bearbetning av skogsråvaran inom länet skulle positivt påverka sysselsättningen. Rikssågverksskoian i är utbildningsmässigt en tyngdpunkt för sågverksindustrin i landet. Skolan är väl utrustad maskinellt. a. genom förekommer viss forskningsverksamhet vid Det synes angeläget att forskningen byggs ut och då också omfattar andra inriktningar av skogsråvarans användning, t. ex. på massasidan. Enligt vår mening skulle det vara av största betydelse för en viktig näringsgrens utveckling i och landet i övrigt om en forsknings- och utvecklingsstation med inriktning främst på sågverksindustrin förlädes vid rikssågverksskolan i . Härigenom skulle också eleverna vid den yrkestekniska högskoleutbildningen i - - liksom deltagarna i högskolans högre kurser i sågverksteknologi ges möjlighet att under avancerad handledning utföra olika projekt- och examensarbeten till gagn för såväl forskning, utbildning som industri. En angelägen utvecklingsmöjlighet i sammanhanget är metanoltillverkningen, där en utvecklingsanläggning lämpligen kan förläggas till . Med stöd av det anförda hemställs* 1. att bemyndiga regeringen att sätta in extraordinära regionalpolitiska insatser i , 2. att hos regeringen begära att synnerligen besvärliga sysselsättningssituation beaktas i kommande översyn av stödområdesgränserna. () () () () () * Se även motion 1979/80:1550.
mot · G302155 · 1980-01-11 00:00:00 — Motion 1979/80:155 om åtgärder för att begränsa äktenskap med minderåriga har sedan i allt högre grad blivit ett flernationellt samhälle. Invandrare har kommit från när och fjärran. Efter hand som vi fått ökad erfarenhet av denna invandring har det stått klart att invandrarnas olika kulturer i sig själva varit positiva för hela det svenska kulturlivet. Dock finns det värderingar i några kulturer som är allt för främmande för att kunna tolereras i vårt samhälle. Det gäller främst när synen på kvinnan och hennes plats i tillvaron kränks. I några invandrarkulturer anses kvinnan alltjämt vara mannen underdånig och mannens personliga egendom, en mannens tjänare. har reagerat mot omskärelse av kvinnor. Här kommer uråldrig tradition i konflikt med svenska värderingar och svensk rättsuppfattning traditioner som under inga omständigheter får föras vidare i vårt land. Liksom reagerat mot omskärelse av kvinnor bör den reagera mot att minderåriga flickor gifts bort. De är alltjämt barn oavsett vad åldriga hemlandstraditioner säger. De utlovade flickorna har sällan något att själva säga till om. Giftermålen sker mot deras egen vilja. Det är viktigt att vi har stor tolerans för främmande kulturer och traditioner. Men vi kan aldrig tolerera att man överskrider vissa grundläggande regler om frihet och rättvisa eller att man kränker människans rätt att av egen förmåga och vilja skapa och forma sin tillvaro. I och med att samhället accepterar dessa barnäktenskap torde toleranströskeln ha överskridits. Dessutom är det ovärdigt att svenska tjänstemän med hänvisning till hemlandstraditioner skall behöva utfärda hinderslöshetsintyg för att mycket unga flickor skall giftas bort. Det torde saknas uppgifter om hur många ansökningar om minderåriga invandrfarflickors giftermål som kommer in och på vilka grunder sådana ansökningar bifalls resp. avslås. En kartläggning av detta vore första steget i att minska antalet barnäktenskap. Svensk äktenskapslagstiftning kan kringgås genom att flickorna tas med till sitt hemlands för att där giftas bort i enlighet med hemlandets lag. Därefter återvänder man som officiellt gift till - allt i enlighet med 1 kap. 7 § lag. I denna stadgas att äktenskap som ingåtts utom riket enligt främmande lag anses giltigt till formen om det är giltigt i den stat där det ingicks. I undersökningen om de utländska barnäktenskapen bör det undersökas om och hur ofta man på detta sätt kringgår den svenska Sorn j ag tidigare framhållit torde det saknas fullständiga uppgifter om minderåriga invandrarflickors ansökningar till svensk myndighet om dispens för giftermål. Av folkmängdsstatistiken framgår emellertid hur många i vårt land mellan som var gifta per . Bland samtliga svenska medborgare var 2 pojkar och 52 flickor i denna åldersgrupp gifta. Bland de utländska medborgarna var 28 pojkar och 198 flickor gifta. Merparten av flickorna var från (71) och från (63). Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag att hos regeringen begär en kartläggning av utländska minderårigas giftermål i enlighet med vad som framförts i motionen samt förslag till åtgärder för att begränsa dessa barnäktenskap. HANS () i
mot · G3021550 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om en utvecklingsanlaggning för metanoltillverkning, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1549 hemställs att beslutar 1. att hos regeringen begära att frågan om en forskningsstation vid rikssågverksskolan i blir föremål för en positiv lösning. 2. att hos regeringen begära att en utvecklingsanläggning för metanoltillverkning förläggs till . () () () () ()
mot · G3021552 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1552 av m. fl. om miljön i och Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1551 får vi härmed hemställa att hos regeringen begär en särskild utredning om de samlade utsläppen från den petrokemiska industrin i . () ()
mot · G3021554 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om realisationsvinstbeskattningen vid försäljning av bostadsfastighe Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1553 föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att kapitalinkomstkommittén (B 1979:05) genom tilläggsdirektiv bör få i uppdrag att med förtur utforma ett förslag till beskattning av realisationsvinst vid försäljning av bostadsfastigheter där köpeskillingen inte räknas upp med index till den del den finansierats med lånat kapital, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en ny översyn av bostadsbeskattningen bör initieras i syfte att förslag skall föreläggas om ändringar i skattesystemet som leder till en bostadspolitiskt nödvändig ekonomisk rättvisa mellan skilda upplåtelseformer. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G3021555 · 1980-01-24 00:00:00 — 1979/80 1555-1564 Motion 1979/80:1555 av m. fl. om prisstopp på byggnadsmaterial, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:1553 föreslås att uttalar 1. att prisstopp bör införas på byggnadsmaterial och olja för bostadsuppvärmning, 2. att överväganden och förslag bör föreläggas rörande åtgärder som leder till sänkning av priserna på byggnadsmaterial och olja för bostadsuppvärmning. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G3021556 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om utgivning av taltidningar pågår en försöksverksamhet med utgivning av dagstidningar i form av taltidningar. Försöket finansieras med hjälp av medel från allmänna arvsfonden. Denna utgivning har blivit mycket uppskattad bland de synskadade i de områden där försöken pågår. Från de synskadade har önskemål också förts fram om utgivning av veckopress som taltidning. Sådana önskemål har framförts till konsumentkooperationen, som utger tidningen och till jordbrukskooperationen, som utger tidningen . Både från Vis och från Lands sida har man förklarat sig beredd att tillmötesgå de synskadades intresse genom att ställa material till förfogande för publicering i form av taltidning. De undersökningar som gjorts har visat att det inte är möjligt att finansiera en sådan utgivning med hjälp av prenumerationsintäkter. Enligt vår mening vore det angeläget att bredda den försöksverksamhet som bedrivs med stöd av allmänna arvsfonden till att omfatta också några veckotidningar för att därigenom få större erfarenhet av hur en framtida utgivning av taltidningar skall kunna läggas upp. Det kunde lämpligen ske genom att de två nämnda projekten kom till stånd. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar anhålla att regeringen inom ramen för allmänna arvsfondens resurser utvidgar försöksverksamheten med utgivning av taltidningar på det sätt som redovisats i motionen. () () () () () i Kumla
mot · G3021557 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1557 av om offentliga utskottsutfrågningar Det politiska livet är till för alla. Allmänheten måste ges bättre möjligheter till kontakt med de förtroendevalda. Talet om politikerförakt kräver av politikerna ökade ansträngningar att nå ut med debatt och information. Kravet på offentliga utskottsutfrågningar är ett led i strävan att bredda insynen i beslutsfattandet. Utskotten har som ett led i sin beredning ofta upplysande och värdefulla utfrågningar av experter, statsråd, företrädare för organisationer och andra. har drivit kravet på offentliga utskottsutfrågningar. Intresset från andra partier har varit ljumt. År har förslaget avslagits. Inte heller den arbetsformsutredning som inom bl. a. övervägt denna fråga hade någon förståelse för kraven. Inom pågår nu en ny, begränsad översyn av arbetsformer. Kanske kan frågan få en mer positiv behandling inom denna utredning. I den debatt som i anslutning till arbetsformsutredningens rapport skedde i kammaren framkom nämligen att motståndet bleknat och ändrat karaktär. Från socialdemokratisk sida syntes man inte längre ha några principiella invändningar mot reformen, bara en rad praktiska frågetecken. Inte heller från framfördes motstånd av principiell karaktär. har redan stött förslaget. Kanske är nu tiden mogen att skrida till beslut. De praktiska problemen måste givetvis lösas. Lokalfrågan är ett exempel. Om utfrågningarna är öppna för allmänheten måste allmänheten i rimlig omfattning få plats där. De riksdagsledamöter som sitter upptagna i ett annat utskottssammanträde får inte tillfälle att lyssna. Eller blir utskottsutfrågningarna alltför sparsamt besökta? Förmår inte massmedia bevaka även denna nya informationskälla? Arbetsplaneringen i kanske blir lidande. Om man i utskotten inriktar sig på vad som är publicistiskt intressant kanske annat blir lidande. Beredningsarbetet kan fördröjas och bli mer omständligt. I länder där man har öppna utskottsutfrågningar finns vanligen varken beredningstvång eller vår vidsträckta motionsrätt. Om utfrågningarna blir ett spel för galleriet får de inte samma värde för beredningen av sakärendet. Problem finns, men kan lösas. De praktiska argumenten emot utfrågningarna bygger ofta på föreställningen om amerikaniserade kongressförhör i TV-lampornas sken. Det är inte detta utfrågningarna blir. Många kritiker är snarare rädda för att de blir alltför grå och ointressanta, att varken massmedia eller allmänhet orkar engagera sig. Ändå har demokratin och offentligheten förstärkts om utfrågningar införs. Det är undantagen från offentlighet som skall motiveras, inte tvärtom. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening uttalar att offentliga utskottsutfrågningar bör införas, 2. att beslutar uppdra åt talmanskonferensen att utreda de praktiska förutsättningarna för ett snabbt införande av offentliga utskottsutfrågningar.
mot · G3021558 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1558 av m. fl. Datalagen är medborgarnas viktigaste skydd mot missbrukad datamakt. Skyddet måste dock byggas ut ytterligare. Integriteten är ständigt hotad i ett datasamhälle. Många myndigheter, företag, forskare, organisationer osv. ser de tekniska fördelarna med dataanvändning som långt viktigare än respekten för den personliga integriteten. Möjligheterna att påverka användningen av dataregister och sammanställning av uppgifter med hjälp av data måste öka för den enskilde. är instrumenten otillräckliga. Exempelvis kan en myndighet, företag eller någon annan vilja registrera hela grupper av människor, anställda, studenter, invandrare och andra. Datainspektionen kan med lagens hjälp förbjuda detta; då kan den som söker tillstånd överklaga inspektionens beslut hos regeringen. Men om registerföraren får tillstånd kan de registrerade inte klaga. Datakvaliteten har stor betydelse för att den enskildes integritet inte skall hotas. Men trots upprepade påstötningar hos registerföraren från den enskilde kan felaktiga uppgifter finnas kvar . Det är inte heller alltid så att individen kan bevisa att registerföraren har fel trots att det är så. Allmänheten behöver en instans att vända sig till i datafrågor. En funktion som dataombudsman bör därför inrättas. att hos regeringen anhåller om förslag till inrättandet av en dataombudsman. () ()