mot · G40281 · 1980-11-06 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. Regeringen har i proposition 1980/81:20 bilaga 9 framlagt förslag till besparingar m.m. inom verksamhetsområde. I propositionen redovisas dels besparingar som skall träda i kraft under innevarande budgetår, dels förslag som regeringen avser återkomma med i samband med prövningen av 1981/budget. När det gäller anslagen Markförvärv för jordbrukets rationalisering. Bidrag till skogsvård m.m.. byggande av skogsvägar, Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar m. m. samt Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område i vad avser finansieringen av prisutjämningen (råvarukostnadsutjämningen) avser regeringen återkomma med mera detaljerade förslag i anslutning till budgetpropositionen 1981. Vi tar därför inte nu ställning till de förslag regeringen framlägger i fråga om dessa anslag. Den socialdemokratiska utskottsgruppen kommer att redovisa sina ställningstaganden då regeringen budgetproposition återkommer med mera precisa och detaljerade förslag också i fråga om dessa anslag. När det gäller anslaget till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område i övrigt anmäler regeringen att man avser att genomföra en nedtrappning av livsmedelssubventionerna med 250 milj. kr. den och med ytterligare 300 milj. kr. 1 enlighet med vad som ovan sagts tar vi i detta sammanhang endast ställning till den del av förslaget som avser innevarande budgetår dvs. nedtrappningen med 250 milj. kr. Den del av förslaget som rör nedtrappningen med 300 milj. kr. från den berör /82. Ställningstagandet i detta avseende bör därför anstå till behandlingen av 1981/ budget. För detta talar dessutom att nu gällande jordbruksavtal löper ut . Nedtrappningen per den berör därför en ny avtalsperiod för jordbruket. Överläggningarna om ett nytt jordbruksavtal mellan konsumentdelegationen och jordbrukets förhandlingsdelegation kommer att avslutas . Det finns därför skäl att avvakta resultatet av dessa överläggningar innan ställning tas till frågan om livsmedelssubventionernas storlek efter . Genom beslut av regeringen har prisstoppet på bl. a. ost, kött och fläsk upphävts. Därmed bortfaller, som regeringen redovisar i propositionen, behovet av ersättning för prisstoppets verkningar till följd av världsmarknadsprisernas utveckling på vissa kött- och mejerivaror. Regeringen räknar med att man på detta sätt kan spara 120 milj. kr. Mot bakgrund av regeringens beslut att slopa prisstoppet på vissa varor bortfaller självfallet ersättningsbehovet för prisstoppets verkningar. Vi ansluter oss därför till regeringens förslag att ta bort prisstoppsersättningen. Vi redovisar i det följande våra förslag dels till förändring av regeringens i proposition 1980/81:20 framlagda förslag med avseende på huvudtitel, dels till besparingar och avgiftshöjningar som vi föreslår utöver regeringens förslag. Som ovan redovisats anmäler regeringen sin avsikt att minska livsmedelssubventionerna med 250 milj. kr. skall jordbruket kompenseras för bl. a. höjda produktionsmedelspriser. Tillgängliga beräkningar visar att denna kompensation kommer att uppgå till knappt I miljard kronor . Därigenom kommer matpriserna att höjas avsevärt. Att i detta läge belasta konsumentpriserna med ytterligare 250 milj. kr. anser vi inte möjligt. Vi avvisar därför den av regeringen redovisade avsikten att nu trappa ner livsmedelssubventionerna med 250 milj. kr. Om regeringen genomför denna skulle prishöjningarna på de reglerade jordbruksprodukterna inkl. moms och ökade handelsmarginaler komma att uppgå till 1,31,. Konsumentprishöjningarna på de enskilda produkterna skulle bli avsevärda. Det är framför allt barnfamiljer, pensionärer och låginkomsttagare som drabbas hårt när matpriserna stiger. Vi anser inte att man i nuvarande läge kan lägga på konsumenterna prishöjningar i den aktuella storleksordningen. Därför motsätter vi oss regeringens avsikt att nu påbörja nedtrappningen av livsmedelssubventionerna med 250 milj. kr. Som ovan redovisats tar vi inte nu ställning till de förslag regeringen framlagt avseende . Miljövård: Statsbidrag tili miljövårdsinvesteringar Regeringen redovisar sin avsikt att lägga samman anslagen Bidrag till kommunala avloppsreningsverk m.m. och Stöd till avfallsbehandling m.m. i ett anslag fr. o.m. avser man att ge anslaget en ny inriktning. Bidragsgivningen i dess nuvarande form föreslås upphöra. Efter /81 skall det generella statsbidraget för byggande av avloppsreningsverk inte längre utgå. Också när det gäller anläggningar för avfallsbehandling föreslås att bidragsgivningen till sådana med etablerad teknik skall upphöra. I stället förordar regeringen att det sammanslagna anslaget fr. o. m. /82 skall användas för utprovning av ny teknik inom miljövårdsområdet. Regeringen avser återkomma till de närmare detaljerna budgetproposition då också resursavvägningen för anslagen inom miljövårdsområdet kommer att ske. Regeringen beräknar dock att besparingseffekten på det här nämnda anslaget skall uppgå till ca 50 milj. kr. Frågan om fortsatta statsbidrag till kommunala avloppsreningsverk behandlades bl. a. av 1979. En bred majoritet i beslöt då att bidraget skulle vara kvar ytterligare (FiU 1978/79:35). Kommunerna har i sin planering utgått från att riksdagsbeslutet gäller, och att bidraget därmed skulle finnas kvar. Bidraget till de kommunala avloppsreningsverken har haft stor betydelse för vattenvården. Takten i utbyggnaden av de kommunala reningsverken har tack vare bidraget varit hög. Enligt vår mening bör beslut fortsätta att gälla. Vi motsätter oss således att det generella statsbidraget för byggande av avloppsreningsverk tas bort. I all synnerhet som detta skulle medföra stora ekonomiska konsekvenser för de kommuner som byggt ut reningsverk och därvid räknat med att få ut gällande statsbidrag. Kommunerna har kunnat göra detta på grundval av riksdagsbeslutet . Att som regeringen nu föreslår avveckla bidraget och därmed ta ifrån kommunerna de pengar man på goda grunder räknat med är ett orimligt sätt att behandla kommuner. Här har kommunerna ingen möjlighet att genom rationaliseringar ta tillbaka missat statsbidrag. Anläggningarna är redan byggda och klara. Regeringen säger att man i anslutning till budgetpropositionen 1981 skall återkomma till den närmare utformningen av statsbidragen till reningsverk och avfallsbehandling. Vi delar regeringens uppfattning att det är viktigt att stimulera teknisk förnyelse och att finna nya lösningar på såväl avloppsreningsverkens konstruktion som formerna för avfallsbehandlingen. Det kan därför finnas skäl att överväga om särskilt generösa bidrag skall utgå i samband med teknisk förnyelse. Vi kommer att ta ställning till detta när regeringen preciserat sina förslag vilket den avser att göra i samband med 1981 årsbudgetproposition. Vi är därför inte beredda att nu godkänna de allmänna riktlinjer för det fortsatta statliga stödet till miljövårdsinvesteringar som regeringen redovisar i propositionen. Förslag till besparingar under huv udtitel Vi redovisar i det följande våra förslag till besparingar utöver de av regeringen redovisade. Anslaget: Kursverksamhet för jordbrukets rationalisering m. m. Anslaget används till sådan rådgivnings- och kursverksamhet som främjar jordbrukets rationalisering. Enligt vår mening är detta ett viktigt inslag i en aktiv jordbrukspolitik. Genom kursverksamheten förbättras den enskil de jordbrukarens möjlighet att bedriva ett effektivt jordbruk. Detta bör höja effektiviteten och därmed inkomsterna för den enskilde brukaren. Det är därför rimligt att kostnaderna för verksamheten bestrids av jordbrukarna kollektivt. Medel bör avsättas för ändamålet i samband med jordbruksförhandlingarna inom den ram av införselavgiftsmedel som tillerkänts jordbruket. Lantbruksstyrelsen bör dock liksom vara huvudman för verksamheten. Vårt förslag innebär att budgetmedel inte anvisas för denna kursverksamhet fr. o. m. /82. Bidrag till permanent skördeskadeskydd Under anslaget anvisas statens bidrag till skördeskadefonden. 30 milj. kr. Fonden uppgår f. n. till drygt 400 milj. kr. Utöver tillförsel av statsbidrag tillförs fonden skördeskadeavgifter från jordbruket samt räntemedel. De senare uppgår f. n. till ca 40 milj. kr. Regeringen har föreslagit att statsbidraget för fonden för nästa budgetår skulle kunna minskas med 10 milj. kr. Regeringen avser att behandla frågan budgetproposition. Vi har från socialdemokratiskt håll vid liera tillfällen lagt fram förslag om att inte tillföra fonden ytterligare statsbidragsmedel beroende på fondens storlek. Vi upprepar nu vårt förslag. Enligt vår mening bör fonden för /82 inte tillföras ytterligare budgetmedel. I enlighet med gällande fördelningsprincip bör därmed också jordbrukets skördeskadeavgift minskas med motsvarande belopp. Skogsvårdsavgift tas ut för jordbruksfastighet som vid fastighetstaxeringen åsatts särskilda värden för skogsmark och växande skog. Avgiften har genom beslut av fastställts till /oo av detta värde. har vidare beslutat om en tillfällig skogsvårdsavgift på /oo av skogsbruksvärdet som skall tas ut vid taxering för att finansiera de tillfälliga statsbidragen till gallring av skog som utbetalats under /80. Vid taxering uttas alltså en skogsvårdsavgift på . Vi föreslår nu att denna storlek på skogsvårdsavgiften skall gälla också fortsättningsvis. bör nu besluta att skogsvårdsavgiften skall fastställas till av det vid fastighetstaxeringen åsätta delvärdet skogsbruks värde. Detta föreslås gälla fr. o.m. För helt budgetår beräknas vårt förslag ge statskassan ett tillskott med 140 milj. kr. utöver det av regeringen beräknade. Avgifter för tillståndsgivning och kontroll av miljöfarlig verksamhet Samhällets kostnader för den tillståndsgivning för miljöfarlig verksamhet som miljöskyddslagen (1969:387) föreskriver är betydande. Dessa kostnader bör i fortsättningen bäras av dem som söker tillstånd för sådan verksamhet. Miljöskyddslagen föreskriver också att verksamheten skall kontrolleras på i koncessionsbeslutet föreskrivet sätt. Även kostnaderna för denna kontroll bör fullt ut bäras av aktuella företag. Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att utarbeta förslag till de bestämmelser som erfordras för att här förordade avgifter skall kunna tas ut. Bestämmelserna bör utfärdas av regeringen. Avgifterna bör sättas så, att de täcker samtliga till tillståndsgivningen och kontrollverksamheten hörande kostnader. har i sitt slutbetänkande Miljökostnader (SOU 1978:43) beräknat att intäkterna från här nämnd verksamhet 1977 skulle uppgått till ca 100 milj. kr. Detta belopp kan uppräknas med 25 milj. kr. till 125 milj. kr. vilken summa bör tillföras statskassan . Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. som sin mening ger regeringen till känna att livsmedelssubventionerna inte bör minskas med 250 milj. kr. 2. avslår regeringens förslag till allmänna riktlinjer för det fortsatta statliga stödet till miljövårdsinvesteringar. 3. beslutar att anslaget till Kursverksamhet för jordbrukets rationalisering m. m. fr. o. m. /82 bestrids av medel som anvisas inom den ram av införselavgiftsmedel som tillerkänns jordbruket, 4. beslutar att statsbidrag till fonden för permanent skördeskadeskydd ej skall utgå för /82, 5. i enlighet med vad som ovan anförts antar bifogade förslag till lag om ändring i lagen om skogsvårdsavgift (bilaga I), 6. i enlighet med vad som ovan anförts hemställer att regeringen ger berörda myndigheter i uppdrag att utforma förslag till bestämmelser för avgiftsfinansiering av kostnaderna för tillståndsgivning och kontroll av sådan miljöfarlig verksamhet som omfattas av miljöskyddslagens bestämmelser. () MAJ () () () () () () () () () () Lag om ändring i lagen om skogsvårdsavgift Härigenom förordnas att 1 § lagen om skogsvårdsavgift skall ha nedan angivna lydelse: Den, för vilken taxering till inkomstskatt såsom skattepliktig inkomst upptagits garantibelopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts delvärdet skogsbruksvärde, är skyldig erlägga skogsvårdsavgift. Sådan avgift utgår med av skogsbruksvärdet. Den, för vilken taxering till inkomstskatt såsom skattepliktig inkomst upptagits garantibelopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts delvärdet skogsbruksvärde, är skyldig erlägga skogsvårdsavgift. Sådan avgift utgår av skogsbruksvärdet. Har garantibeloppet av skogsvårdsavgift. Skogsvårdsavgift skall hela krontal. Denna lag träder i kraft och skall tillämpas fr. o. m. detta datum.