mot · G3021808 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1808 av m. fl. om regionalpolitiska åtgärder i skogslänen och vidtog regering och riksdag inånga åtgärder för att åstadkomma en förbättrad regional balans. a. styrning av industriutbyggnaden med investeringsfondmedel tillskapades tusentals nya arbetstillfällen i nya företag och företagsfilialer i de s. k. skogslänen . Tillkomsten av det statliga lokaliseringsstödet 1965 möjliggjorde en betydande utveckling av näringslivet i de sju nordligaste länen. Fraktstödet, sysselsättningsstödet och det särskilda jordbrukarstödet var andra åtgärder som kom att få stor betydelse för skogslänens utveckling. Omlokaliseringen av statliga verk till dessa områden fick också stor betydelse när det gällde att bromsa upp utflyttningen från denna del av landet och vända avveckling till utveckling. Sysselsättningen ökade, inflyttningen blev större än utflyttningen och tidigare minussiffror i folkmängdsredovisningarna vände i plussiffror och . Negativ trend efter 1976 Den positiva trenden i skogslänens utveckling har vänt i negativ riktning efter 1976. Industrisysselsättningen minskar katastrofalt. Arbetslösheten ökar - en ny flyttvåg söderut hotar om inte extra åtgärder sätts in från statens sida. har samtliga sju skogslän minskat andelen sysselsatta i industrin, enligt de genomförda arbetskraftsundersökningarna (). Så här ser jämförelsen ut och 3:e kvartalet 1979: Som jämförelse kan noteras att utvecklingen för visar en minskning av andelen industrisysselsatta på endast minus en procent. För hela riket . I jämförelse med /77 har injektionen för industri- och annan företagsutveckling i skogslänen genom det statliga lokaliseringsstödet också minskat. Nedgången är särskilt oroande för delen bidrag och avskrivningslån. Totalt ser en jämförelse ut så här: 1976177 1978/79 Bidrag och avskrivningslån 150,2 milj. kr. 56,8 milj. kr. 93,4 milj. kr. Lokaliseringslån 396,1 394,0 - 2,1 Nedgången av de direkta bidragen och avskrivningslånen har varit mycket stor i många av skogslänen: 9,7 milj. kr. 4,0 milj. kr. 5,7 milj. kr. Utvecklingen av lokaliseringsbidraget till blir extra dyster om 1978/utfall (14,7 milj. jämförs med 1977/78 då länet fick bidrag och avskrivningslån på 74,6 milj. kr. Bristen på lokaliseringsinsatser, avsaknaden av styrning för industriutbyggnaden och andra regionalpolitiska åtgärder har också medfört att flera skogslän på nytt redovisar minus i folkmängden. 1979 redovisade -215, och -150. Det kan jämföras med att samtliga de s. k. skogslänen hade plussiffror 1976. Folkmängdsutvecklingen - redovisad senaste - var särskilt oroande i inlandsområdena och i vissa kustkommuner. Utflyttningen av ungdom har varit betydande i vissa kommuner. Hotet om en ny flyttvåg söderut från skogslänen är mycket stort om inte särskilda åtgärder vidtas skyndsamt. Om denna nya avvecklingstrend skall kunna vändas i en ny utveckling krävs mycket kraftfulla åtgärder från samhällets sida. Aktiva näringspolitiska åtgärder är nödvändiga. Skogslänen har alltjämt goda tillgångar i råvaror och en väl utbildad arbetskraft. Några exempel på utvecklingsområden: Skogslänen har rika tillgångar på mineraler. Genom en aktivare satsning på prospektering skulle gruvindustrin kunna utvecklas. Genom en satsning på vidareförädling av skogsråvaror finns det möjligheter att tillskapa industriutbyggnad i de flesta skogslän. I skogslänen finns alltjämt outbyggd vattenkraft, rika tillgångar på torv, flis och andra energitillgångar som kunde tas till vara med ökat statligt stöd. Med en ökad satsning på turism skulle skogslänen kunna bygga ut näringen och utgöra en snabbt ökande lockelse för Sverige-turism. När beslöt genomföra omlokaliseringar av statlig verksamhet till bl. a. centralorter i skogslänen uttalades krav om motsvarande aktivitet i privata och konsument- och producentkooperativa företag. Det löftet måste uppfyllas. Ett näringspolitiskt program för utveckling i skogslänen bör skyndsamt utarbetas. Om samhället skall kunna medverka till en regionalpolitik som leder till utveckling i skogslänen måste åtgärder skyndsamt vidtas för att styra industriutvecklingen i vårt land till dessa län. De lokaliseringar som åstadkoms genom den dåvarande socialdemokratiska regeringens styrning av industrins utbyggnad med investeringsfondmedel är möjliga att upprepa . Statliga etableringsdelegationen bör ges ökade befogenheter att orientera industri och annan företagsutveckling till skogslänen. Ny statlig verksamhet bör också lokaliseras till dessa län, där behoven av utveckling är störst om målet regional balans skall uppnås. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att hos regeringen hemställer om att ett näringspolitiskt program för utveckling i skogslänen skyndsamt utarbetas, 2. att i övrigt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjer för regionalpolitiska åtgärder i , , , Jämt lands, , och . () () BO () AXEL () () () () () () () () () () () () ()