mot · G302447 · 1980-01-18 00:00:00 — av m. fl. om slopande av den militära bestraffningsrätten Allmän värnplikt - inget elitförsvar De värnpliktiga, vars majoritet är arbetare, tjänstemän eller arbetslösa, är den bästa garantin för att krigsmakten inte används mot folket. Sedan har militärdiktaturer drabbat mer än 50 länder. Ingripanden från militären i övriga delar av världen är oräkneliga. Det kan sägas: Sådant kan aldrig hända här, men i tider med ökande motsättningar mellan olika samhällsklasser finns det alltid risk att den härskande klassen kan använda sig av militären när dess makt hotas i grunden. De värnpliktiga och folkmajoriteten har inga motstridiga intressen och har således inte något intresse av att den allmänna värnplikten inskränks. Följdriktigt har folkmajoriteten inte heller något emot att de värnpliktigas demokratiska och fackliga rättigheter utökas. Men den allmänna värnplikten i sig innebär inte att har ett demokratiskt försvar. När allmänna värnplikten infördes genomförde staten också ett konsekvent förtryck av de värnpliktiga. Man kallar det för kadaverdisciplin, och den utgör fortfarande grunden för försvaret. Förtrycket infördes därför att militärerna ville att soldaterna skulle vara lydiga redskap. I den militära hierarkin råder oinskränkt makt för befälen nedåt. Längst ner hamnar de värnpliktiga. Vi kan också konstatera att detta system är en grogrund för reaktionära värderingar och en reaktionär samhällssyn inom officerskåren. Den uppluckring som skett av kadaverdisciplinen är resultatet av de värnpliktigas kamp på förbanden och av arbetarrörelsens framsteg i samhället. Utvecklingen har påbörjats - men med ett mycket starkt motstånd från de svenska högre militärerna. I alla väsentliga frågor råder ett partsförhållande mellan de värnpliktiga och försvarsledningen. På grundval av detta partsförhållande måste de värnpliktiga tillerkännas fullständiga fackliga rättigheter. Motståndarna till sådana rättigheter har som främsta argument att värnplikten regleras av en pliktlag och att det därför måste göras inskränkningar. Men vad innebär lagen om allmän värnplikt? Innebär den att de värnpliktiga måste acceptera vilka sociala och ekonomiska förhållanden som helst? Innebär den att de värnpliktiga måste lyda order om tjänstgöring som strejkbrytare eller som upprätthållare av allmän ordning? Det finns andra lagrum än värnpliktslagen som tillåter regeringen att använda militär trupp mot folket vid sådana tillfällen. De som förnekar de värnpliktiga rätten att vägra lyda order i dessa sammanhang erkänner också att de ser försvaret som ett medel att bevara de nuvarande samhällsförhållandena mot det egna folket. Pliktlagen är viktig i den bemärkelsen att alla män har plikt och rätt att delta i försvaret, men den får inte innebära att svenska värnpliktiga under alla förhållanden kritiklöst skall utföra order uppifrån. De måste ha rätt att ta ställning och handla efter sitt eget omdöme. Fackliga rättigheter kan inte urholka det väsentliga i lagen om allmän värnplikt. Bakom pratet om pliktlagen som ett hinder för en demokratisering ligger en ovilja att på allvar slå vakt om demokratins och folkmajoritetens positioner inom försvaret. Demokratiska och fackliga rättigheter De värnpliktiga kräver demokratiska och fackliga rättigheter och stopp för militärernas möjligheter till trakasserier, bestraffningar eller hot om straff mot värnpliktiga som går till aktion för bättre villkor. De värnpliktiga måste garanteras rätt att utan begränsningar uttrycka sig i tal och skrift. Därför måste också uppviglingsparagrafen och det generella förbudet att diskutera politiska och liknande tvistefrågor på tjänstetid avskaffas. Föreningsrätt som innebär att de värnpliktiga får tillhöra och verka för sin intresseförening utan att utsättas för repressalier måste genomföras. När de värnpliktiga nu tar avgörande steg i sitt arbete för att organisera sig i fackföreningar och bilda ett nationellt fackförbund, måste de värnpliktigas fackliga organisationer tillerkännas förhandlings- och avtalsrätt gentemot militärledningen, lokalt och centralt. Förhandlingsrätten innebär förhandlingsskyldighet för motparten och rätt till stridsåtgärder för de värnpliktiga. Även rätt till information, ledighet för förtroendevalda samt tolkningsföreträde vid tvist måste gälla för de värnpliktigas fackliga organisationer. Efter hand kan det nuvarande skendemokratiska samrådssystemet avvecklas helt. Med stöd av det framförda föreslås* att hos regeringen hemställer om förslag om att den särskilda militära bestraffningsrätten avskaffas. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) *Se även motionen 1979/80:448.