mot · G3021273 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1273 av m. fl. om närradiosändningar m. m. I proposition av föreslogs besluta att: Försöksverksamhet med sändning av radioprogram i lokalt begränsade rundradiosändningar (närradio) får äga slogs besluta: Försöksverksamhet med sändning av radiooch trådsändning av ljudradioprogram och trådsändning av televisionsprogram. I departementschefens motivering till förslaget sägs bl. Jag tror att det är viktigt att man inser att närradion från den lokala sammanslutningens utgångspunkt i mycket kommer att ha samma roll som den lilla tidningen eller tidskriften. Närradion kommer att bli ett nytt instrument för sammanslutningens yttrandemöjligheter. Den kan ge ökade möjligheter att stimulera aktiviteter människor emellan såväl i glesbygder som i tätorter. Radion, som i tidigare skeden konkurrerat ut så mycket av lokala aktiviteter, kan nu användas som ett av medlen i en medveten satsning på närkommunikation. Vidare anför departementschefen: Försöksverksamhet bör ske redan under inledningsskedet av utredningens arbete. Det är angeläget att olika landsdelar, olika typer av orter (glesbygd, förort och tätort) och olika typer av sammanslutningar blir representerade, så att man kan få ett hållbart underlag för en bedömning av frågan hur reglerna för en eventuell permanent verksamhet bör vara utformade. Enligt min uppfattning bör en försöksverksamhet som sträcker sig och försiggår på 15 å 20 orter vara tillräcklig för att ge ett sådant material. Departemenschefens mening blev också . Beslut om närradioförsök fattades, och en närradiokommitté bildades. Denna kommitté har på 14 orter i landet startat försök med närradiosändningar. För att ytterligare bredda försöksverksamheten tog närradiokommittén kontakt med ett av , , för att undersöka möjligheterna till samarbete mellan närradion och lokalradion på en ort. Dessa diskussioner har fortlöpande pågått och är ännu inte avslutade. Men på grund av det snäva uppdrag närradiokommittén fått för sin verksamhet tycks ett samarbete mellan kommittén och lokalradiobolaget vara svårt att förverkliga. I diskussionerna har bl. a. framförts förslag från lokalradions sida 1 1979/80. 1979/80: 1273 om att parallellt med närradioförsöket göra försök med den så kallade Allemansradion. Två tänkbara modeller har diskuterats: Kommunradio med i likhet med pågående närradioförsök be gränsad sändningsräckvidd, administrerad av lokalradion och i kombination med traditionell nyhetsbevakning av kommunen. Organisatoriskt skulle modellen kunna se ut så här: a) Lokalradion har ansvaret för det som av hävd kallas public service, dvs. verksamhet med professionella journalister som arbetar inom ramen för redaktionell självständighet och integritet för radioföretaget. b) och lokalradion vidareutvecklar den nyare pro duktionsformen public access, även kallad allemansradion eller publikens emancipation. Den gör det möjligt att dessutom få mångpartiskhet och yttrandejämlikhet med medverkan från inte bara organisationer och kyrkor utan också från skola, studiecirklar, aktionsgrupper och enskilda. c) Lokalradion har ansvaret för balansen i etern. grammet kan vara personligt och partiskt så vidgas yttrandefriheten. Men det totala utbudet bör vara opartiskt och sakligt så garanteras ett skydd mot att de redan starka tar makten över det lokala mediet. Förenings- eller organisationsradio med möjlighet till länstäckande sändningar, administrerad av lokalradion och förmedlad på lokalradiotider. Denna form av föreningsradio kan organiseras på följande sätt: a) Lokalradion sänder vid sidan av sitt ordinarie programutbud också föreningsradio över hela lokalradioområdet. b) I samarbete med närradiokommittén bedriver lokalradion uppsökande verksamhet bland organisationer och föreningar över hela lokalradioområdet. Fasta sändningstider avsätts för organisationsintressen, t. ex. religiösa organisationer får en fast tid, idrottsorganisationer en annan, politiska organisationer en tredje osv., utan att därför varje engagerad organisation har sin egen tid. Ansvariga för den uppsökande verksamheten bistår vid produktion av programmen. Lokalradion står för studio och övriga inspelningsmöjligheter. c) I likhet med lc). Gemensamt för dessa båda modeller är således att lokalradion har ansvar för public service-verksamheten att lokalradion och närradiokommittén samarbetar om försöken att lokalradion svarar för balansen i etern samt att allemansradioverksamheten har en uppsökande karaktär vid sidan av de initiativ som kommer utifrån. Vad som skiljer de båda modellerna åt är 1979/80: 1273 a) distributionsformen: 1. kommunradion har geografisk räckvidd som distributionsprincip (dvs. begränsad räckvidd), 2. föreningsradion har lokalradioområdet som distributionsområde; b) produktionsvillkoren: 1. kommunradion är till för organiserade och oorganiserade grupper och enskilda (informell struktur), 2. föreningsradion är till för organisationer (formell struktur, dock ej så formell som nuvarande närradio). Departementschefens motiveringar för närradio stämmer till stora delar överens med den programideologi flera av lokalradiostationerna utvecklat. Det faller sig därför naturligt att seriöst pröva ovan nämnda möjligheter till samarbete mellan närradiokommittén och lokalradiobolaget. Ovannämnda försök bör, helt i överensstämmelse med både lokalradio- och närradiopropositionerna, leda till att öka möjligheterna för yttrandefriheten och informationsfriheten och medverka till att förstärka och fördjupa den lokala demokratin, bryta de etablerades dominans och i stället ge röst och plats åt de många människor som sällan eller aldrig brukar komma till tals, främja kommunikationen inom och mellan olika grupper i samhället, vara ett hjälpmedel för människor att förstå och påverka den verklighet de lever i. Med hänsyn till betydelsen av den fortsatta etermedieutvecklingen är det av vikt att tillräckliga möjligheter ges till en bred försöksverksamhet, innan en ny etermedieform permanentas. Ovan skisserade försöksmodeller bör därför förverkligas, innan slutgiltig ställning tas till erfarenheterna från de pågående närradioförsöken. Samarbetet mellan närradiokommittén och lokalradiobolaget kan praktiskt möjliggöras genom att regeringen dels vidgar närradiokommitténs direktiv, dels vidtar en förlängning av försöksperioden till . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar anhålla att regeringen vidgar närradiokommitténs uppdrag i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar uttala att den på detta sätt vidgade verksamheten får bedrivas t. o. m. 1982 innan slutlig utvärdering sker. () ()