mot · G3021464 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1464 av m. fl. om statligt stöd till kommunala industrilokaler Tillgång till lediga industrilokaler av god kvalitet är i många lägen ett verksamt lokaliseringspolitiskt medel. I högkonjunkturer då expansiva företag snabbt kan behöva utöka sin produktionskapacitet är färdiga lokaler ofta en avgörande faktor när det gäller valet av lokaliseringsort. För nystartade företag som är under uppbyggnad och utveckling är det fördelaktigt att inte behöva binda egna medel i lokaler i ett skede när det av flera andra skäl kan vara svårt att klara likviditeten. Möjligheterna för kommunerna att i lokaliseringspolitiskt syfte få uppföra industrilokaler med statligt stöd har också förts fram i lokaliseringsdiskussioner vid flera olika tillfällen. En del har också skett. Satsningen på statliga industricentra i områden med stora regionalpolitiska behov är ett exempel på det. Utvidgningen av det statliga regionalpolitiska stödet till att gälla även kommunala industrilokaler i stödområde 5 och 6 är ett annat. Statens inställning till kommunala industrilokaler har emellertid präglats av en viss försiktighet. Man har inte ansett det vara riktigt att stimulera kommunerna till att i större skala uppföra industrilokaler. Svårigheterna att bedöma marknaden och risken för konkurrens inom industrierna via kommunala subventioner till hyror torde ha bidragit till denna försiktighet. De stödmöjligheter som finns har därför försetts med kraftiga geografiska och andra begränsningar. Trots det så har kommunerna i ökad utsträckning engagerat sig i industrins lokalfrågor. Det har skett på flera olika grunder. Kommunerna har uppfört egna industrilokaler för uthyrning med statsbidrag, men i många fall också utan statsbidrag. Kommunerna har tagit över industrilokaler vid företagsnedläggelser, för att förstärka likviditeten i krisföretag eller för att möjliggöra för industriföretag att uppföra nya lokaler. Flertalet kommuner torde i en eller annan form ha engagerat sig som ägare av industrifastigheter. I ett läge då kommunerna alltså redan i relativt stor skala antingen äger industrilokaler eller är beredda att gå in som ägare finns motiven kvar för att staten skall inta den relativt restriktiva hållning som man har haft när det gäller att ge statligt stöd till verksamheten. Ett vidgat bidrag eller förbättrade lånemöjligheter till kommunala industrilokaler skulle ge staten bättre inblick i vad som sker och därmed reducera risken för en samhällsekonomiskt olycklig konkurrens kommunerna emellan. Det finns tvärtom skäl att mera generellt ta vara på de regionalpolitiska fördelar som kan ligga i att kommunerna engagerar sig i att tillhandahålla industrilokaler av bra kvalitet som en mer enhetlig prövning sker. Möjligheterna till statligt stöd till uppförande/övertagande av kommunala industrilokaler bör därför vidgas väsentligt framför allt i de s. k. skogslänen, där de regionalpolitiska motiven för sådana satsningar är störst. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att hos regeringen begära att frågan om statligt stöd i de s. k. skogslänen till industrilokaler som uppförs/övertas av kommunen utreds. () () () () () AXEL ()