mot · G302816 · 1980-01-23 00:00:00 — om det militära försvarets huvudprogram Operativ ledning m. m. I årets budgetproposition finns för det militära försvaret ett nytt huvudprogram, benämnt Operativ ledning m. m.. I programmet ingår försvarsstaben, de sex milostaberna med förvaltningar samt militärkommando med förvaltningar. har dessa enheter tillsammans med de tre försvarsgrensstaberna (arméstab, marinstab och flygstab) utgjort huvudprogrammet Central och högre regional ledning. Det är en riktig åtgärd att inrätta ett operativt huvudprogram. De tre försvarsgrensstaberna överförs till huvudprogrammen för resp. försvarsgren. Försvarsgrensstaberna är inte operativa staber, och de hör naturligt samman med sina försvarsgrenar. Ändringen innebär därför att avvägningar inom försvarsgrenarna underlättas genom att verksamheten blir budgetmässigt bättre samlad. Förslaget att inrätta ett operativt huvudprogram och att föra försvarsgrensstaberna till resp. försvarsgren ingick i betänkandet Försvarsmaktens centrala ledning, avlämnat av försvarsmaktens ledningsutredning (SOU 1976:64). Betänkandet låg till grund för propositionen om försvarsmaktens centrala ledning (1977/78:63). Det synes mig dock olyckligt att det nya huvudprogrammet inte görs logiskt och konsekvent, dvs. att det begränsas till försvarsstaben och de högre regionala organen. militärkommando (MKG) bör inte ingå i programmet, eftersom denna enhet inte är en högre regional myndighet. Dåvarande militärområde upphörde i samband med att vi fick de nya integrerade militärområdena. MKG är en lägre regional myndighet, alltså på samma nivå som t. ex. försvarsområden, och sektorflottiljer. Försvarsmaktens ledningsutredning utgick därför från att MKG skall ingå i huvudprogrammet för armén. Att ha militärkommando - som enda lägre regionala myndighet i ett huvudprogram för operativ ledning är alltså principiellt fel. Det ger också praktiska olägenheter genom att den felaktiga inplaceringen skapar missförstånd om ledningsnivån för militärkommandot. Kartan på s. 154 i budgetpropositionen skapar eller underhåller förvirring hos den som vill se vilka myndigheter vi har på högre regional nivå. Att MKG så ofta och helt felaktigt behandlas på milonivån beror nog till en del på att myndigheten så länge varit i fel huvudprogram. Att chefen för är generalmajor (medan andra lägre regionala myndigheter har överstar av första graden) har ju ingenting med ledningsnivån att göra, inte heller att MKG i utbildningsavseende är direkt underställd chefen för armén, medan övriga lägre regionala och lokala armémyndigheter (utom skolorna) är underställda militärbefälhavarna. Ty i så fall skulle marinens förband föras till det operativa huvudprogrammet, eftersom också de lyder direkt under försvarsgrenschef i utbildningsavseende. Det finns ingen anledning att invänta propositionen om den högre regionala nivån innan MKG förs till rätt huvudprogram. Att MKG är en lägre regional myndighet stod klart redan vid beslutet (om den nya miloorganisationen ) och det slås med ännu större tydlighet fast i betänkandet från försvarsmaktens ledningsutredning om den högre regionala nivån (SOU 1978:77). Det finns därför inte tillstymmelse till tecken på att man skulle få något beslut som ändrar ledningsnivån för MKG. Lika litet kan det finnas något behov av att invänta förslaget om att föra samman arméförbanden i till en myndighet, alltså ett arméregemente omfattande MKG, P 18, A 7 och Lv 2. En sådan fusion mellan lägre regional och lokal nivå gör varken till eller ifrån när det gäller ledningsnivån i förhållande till den högre regionala nivån. MKG har länge nog varit placerat i fel huvudprogram. bör inte godkänna regeringens förslag att man även vid övergången till ett nytt operativt huvudprogram har den konstiga blandning av nivåer som följer av fortsatt fel inplacering av MKG. Med hänvisning till ovanstående hemställs att placerar militärkommando med förvaltningar i huvudprogrammet Arméförband.