mot · G302999 · 1980-01-23 00:00:00 — om utlokalisering till län av central statlig verksamhet län tillhör de områden som under en lång följd av år haft stora svårigheter med sysselsättningen. Denna brist på arbetstillfällen har bidragit till en stor utflyttning från länet. län har tillsammans med haft den mest negativa befolkningsutvecklingen i landet . Länets andel av landets befolkning har minskat med hälften . Även i ett kortare perspektiv är befolkningsutvecklingen klart negativ. har länet tillsammans med den svagaste utvecklingen i . Om länet hade varit ett tätortslän, hade i och för sig inte utflyttningen varit så allvarlig. är länet ett typiskt glesbygdsområde med långa avstånd mellan olika delar av länet. Den ganska dramatiska utflyttningen av ungdomar som skett under en lång följd av år har försatt stora delar av länet i ett svårt läge. Vissa glesbygdsområden har förlorat av sin befolkning. I stora sammanhängande områden av länet är av befolkningen . Denna onormalt höga andel äldre människor har lett till att hela länet har födelseunderskott. Om inte länet i fortsättningen kan behålla den yngre delen av befolkningen, kommer födelseunderskottet givetvis att öka ytterligare. Bakom denna olyckliga utveckling ligger en kraftig nedgång i sysselsättningen i stora delar av länet. I ett flertal kommuner har sysselsättningen inom jord-skog minskat med enbart . Genom att en stor andel av befolkningen haft sin utkomst från denna näring har bortfallet av arbetstillfällen inte kunnat kompenseras av industri, offentlig eller privat service. Dessutom bör beaktas att sysselsättningen i stora delar av länet upprätthålls av en enda industribransch. I vissa bygder är av all sysselsättning koncentrerad till ett enda företag. Denna ensidiga arbetsmarknad gör länet särskilt sårbart när lågkonjunkturer eller olika kriser drabbar vissa branscher. Länets ensidiga arbetsmarknad och den kraftiga utslagningen av arbetstillfällen som skett inom jord- och skogsbruksnäringen har lett till en mycket låg sysselsättningsnivå. Om länet skulle få en sysselsättning som vore jämförbar med de bättre lottade länens krävs ett tillskott på 11 000 heltidsarbeten eller en ökning av sysselsättningen . En låg sysselsättningsnivå, liten serviceandel och få kvalificerade jobb inom den offentliga förvaltningen är de viktigaste förklaringarna till att länet har en av landets lägsta medelinkomster per invånare. Även om det är viktigt att förhindra att en alltför snabb tillväxt av den offentliga sektorn sker, måste dock konstateras att denna sektor bör fördelas betydligt jämnare över hela landet. finns det i 88 statliga tjänster per 1 000 invånare. I län finns endast 38 tjänster på samma folkmängd. län har alltså mindre än hälften statliga arbetstillfällen i jämförelse med . Jämför man med riksgenomsnittet av statliga tjänster per län, så finner man även där att län ligger långt under detta. För att nå upp till detta riksgenomsnitt skulle länet behöva tillföras ca 5 000 nya arbetstillfällen på den statliga sidan. Det bör dessutom beaktas att län har förlorat ca 400 arbetstillfällen i och med F 12:s nedläggning. Det är lätt att inse att stora delar av länets befolkning hårt fått känna av att vara bosatta i ett eftersatt område. Det är ingen överdrift att hävda att tiotusentals länsbor ställts inför större påfrestningar än dem som senare år drabbat t. ex. människorna i vissa större varvsregioner. I har samhället nu gått in med sysselsättningsgarantier och med gigantiska ekonomiska satsningar för att rädda sysselsättningen. För alla som inte kunnat få ett jobb inom län har ofta en svår omflyttning till storstadsregionerna varit enda alternativet. Samhällets insatser för att säkra jobben i län har jämförelsevis varit minst sagt blygsamma. Med utgångspunkt i denna kortfattade redovisning av den faktiska utvecklingen blir bilden för framtiden minst sagt dyster. Det är rimligt att räkna med att den industriella sektorn i länet som i hög grad bär upp sysselsättningen kan drabbas av svåra bakslag. Svårigheterna inom den glasindustrin och inom träbranschen ger anledning till stor oro för framtiden. 1 vissa andra delar av landet sker däremot en snabb ökning av sysselsättningen. Särskilt gäller det inom den statliga, offentliga sektorn som ökat mycket snabbt . Enbart i har antalet anställda ökat med 8 000 . Risken för nya företagsnedläggningar inom län och en ökning av sysselsättningen inom det statliga området på andra håll i landet utgör en allvarlig fara för att länet kommer att drabbas av en ny utflyttningsvåg. En sådan utveckling kan inte tolereras. En ny flyttlassvåg skulle slå brutalt mot de svagaste delarna av länet. Dessa områden löper då risken att förlora all offentlig och privat service. Både samhälle och privat verksamhet skulle drabbas av kapitalförstöring när skolor, samlingslokaler, butiker och annan närservice inte kan utnyttjas. I stället skulle samhället tvingas upprätthålla en konstlad och dyr service. Dessa nya krav på samhället skulle leda till nya påfrestningar i samhällsekonomin. Såvitt vi kan förstå borde såväl sociala som ekonomiska skäl tala för att samhället gör sitt yttersta för att förhindra en utveckling som leder mot utarmning. har vid åtskilliga tillfällen i stor enighet uttalat sig för en utjämning mellan olika regioner i landet. Det är inget orimligt krav från län att dessa uttalanden resulterar i konkreta, politiska beslut. jämlikhets- och rättviseskäl talar för att länet får en sysselsättningsnivå som är jämförbar med landet i övrigt. En höjd sysselsättning skulle leda till att inkomstklyftorna i förhållande till andra delar av landet skulle minska. Länet skulle ges en chans att få en bättre balans mellan äldre och yngre människor. fanns i en relativt bred politisk enighet om att dämpa den snabba befolkningstillväxten i . Denna uppfattning ledde till beslut om en viss utflyttning av statlig verksamhet från . Tyvärr fick län en mycket blygsam andel av denna utflyttning. När nu en ny expansion är på väg inom , finns det all anledning att på nytt försöka att rättvisare fördela den del av sysselsättningen som bärs upp utav hela landets skattebetalare. Det är möjligt att utflyttning av hela verk inte är den bästa metoden. Däremot är det mycket som talar för att decentralisera delfunktioner och nytillkommande statlig verksamhet. Det finns enligt vår mening starka skäl för att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning med uppgift att så snabbt som möjligt lägga fram förslag till lämplig utflyttning av statlig verksamhet från . Utgångspunkten måste vara att åstadkomma en rättvisare fördelning av denna verksamhet i landet. Det innebär att län måste tillföras ett betydande antal nya arbetstillfällen på det offentliga området. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning med uppgift att föreslå utlokalisering av lämplig central statlig verksamhet till län och andra områden som har en liten andel av den statliga sysselsättningen.