mot · G302283 · 1980-01-16 00:00:00 — Bidrag till alkoholpolikliniker och vårdcentraler m. m. Vi föreslår att 2 milj. kr. anvisas, eller 6 milj. kr. I vår motion om alkoholpolitiken föreslog vi kraftfulla statliga insatser för den akuta missbruksvården. har sammantaget anvisat drygt 16 milj. kr. för försöksverksamhet med tillnyktringsenheter m. m. För nästa budgetår föreslås i budgetpropositionen ca 9,5 milj. kr. för denna verksamhet. Bristen på resurser för tillnyktring och avgiftning av akut påverkade människor framstår som ett stort problem. Höggradigt berusade människor, som inte får snar hjälp, är till skada både för sig själva och för sin omgivning. Snabb och effektiv hjälp vid sådana tillfällen underlättar rehabiliteringsinsatser för den enskilde och minskar våld, skadegörelse och brottslighet. Det är enligt vår mening nödvändigt med förstärkta insatser för den akuta vården av människor med missbruksproblem. Den pågående försöksverksamheten med tillnyktringsenheterna skall enligt budgetpropositionen utvärderas under nästa budgetår. Först därefter kan ett program läggas upp för hur denna verksamhet skall organiseras och finansieras och för hur socialvården skall samverka med sjukvårdens akutmottagningar. 1979/80: 283 Det går enligt vår mening inte att vänta så . Det behövs snabba insatser på detta område. Utvärderingen måste därför påskyndas. Även enklare former av akut omhändertagande bör prövas. Ideella organisationer som arbetar med denna verksamhet måste få ett bättre stöd. bör begära att regeringen lägger fram ett förslag i frågan under detta . Syftet med detta förslag skall vara att resurserna för tillnyktring och avgiftning snabbt skall kunna byggas ut så att akut berusade människor kan få omedelbar vård. Denna fråga bör behandlas av . Insatserna för den akuta missbrukarvården måste självfallet följas upp med vård- och rehabiliteringsinsatser av det slag som behandlas i vårt flerårsprogram. Försök med särskilda projekt för samverkan mellan den sociala vården och landstingens vårdområden Det är nödvändigt med ett vidgat samarbete mellan kommuner och landsting inom nykterhetsvården. Beröringspunkter mellan den kommunala nykterhetsvården och landstingens sjukvårdande verksamhet finns på olika plan. Av sjukvårdshuvudmannen administrerad allmän somatisk eller psykiatrisk vård har i växande omfattning att göra med sjukdomstillstånd där alkoholmissbruk på ett eller annat sätt ingår i bilden. omintetgörs rehabiliterande insatser av bristen på akut sjukvård för alkoholmissbrukare. Omvänt blir ofta akutinsatser långsiktigt verkningslösa eftersom det i stor utsträckning saknas anknytningar mellan akuta sjukvårdsinsatser och uppföljande vård. Som exempel kan nämnas att till sjukvårdens barnkliniker regelbundet inkommer berusade barn och ungdomar. Det är viktigt att socialvården mera aktivt följer upp dessa unga missbrukare. Samarbetet med landstingen när det gäller denna fråga bör därför intensifieras. Mot den här bakgrunden bör särskilda statsbidrag beviljas till försök med samverkansprojekt mellan den sociala vården och landstingens vårdområden, dvs. i första hand akut kroppssjukvård och psykiatrisk vård. Vi föreslår även för denna utvecklingsverksamhet 2 milj. kr. eller totalt 6 milj. kr. Medlen bör anvisas under anslaget J 6. Bidrag till alkoholpolikliniker och vårdcentraler m. m. Missbruksforskningen har länge helt dominerats av en medicinsk-fysiologisk inriktning. Vad som är angeläget är att stödja samhällsvetenskaplig forskning som kan belysa och analysera sambandet mellan sociala förhållanden och missbruk av alkohol eller narkotika. Sådan forskning kan bidra till att öka förståelsen för missbrukarnas situation och skapa nya möjligheter att på ett tidigt stadium sätta in åtgärder mot hotande 1979/80: 283 Forskning om vilka faktorer som leder till missbruk av alkohol och narkotika behövs lika väl som forskning om vilka faktorer som är av betydelse för rehabilitering. Missbruksforskningen har getts ökade resurser. beslutade om inrättande av tre tjänster för alkoholforskning. De skulle ha en samhällsvetenskaplig inriktning, och vikten av forskning om alkohol och arbete framhölls särskilt. I anslutning till behandlingen av propositionen om åtgärder mot narkotikamissbruk inrättades vid delegationen för social forskning en s. k. initiativgrupp för narkomanvårdsforskning. Delegationen skall ställa särskilda medel till förfogande för forsknings- och utvecklingsarbete inom detta område . De borgerliga regeringarna har däremot inte vidtagit åtgärder för att få till stånd en ändrad inriktning av missbruksforskningen i övrigt. Alltmer påtagligt framträder sambandet mellan arbetsmarknads- och sociala problem och nödvändigheten av att åtgärder kopplas till varandra. Det finns ett stort behov av utvärdering av socialpolitiska och arbetsmarknadspolitiska reformer. En rad viktiga områden för socialpolitisk forskning föräldraförsäkring, daghem, utslagning osv. har ett starkt samband med förhållandena i arbetslivet. Den växande sjukvårdssektorn och ökande sociala problem gör förebyggande insatser allt viktigare. I en förebyggande social- och hälsopolitik måste insatser på arbetslivets område få en avgörande roll. Det är därför viktigt att man för den socialpolitiska forskningen, vari missbruksforskningen utgör en väsentlig del, skapar organisatoriska former som beaktar sambandet mellan socialpolitiken och arbetslivet. I samband med att de organisatoriska formerna för forsknings- och utvecklingsarbetet tas upp bör även beaktas de nuvarande bristerna när det gäller att återföra forskningsresultaten inom missbruksområdet till beslutsfattare, till vårdens huvudmän och till olika grupper av vårdarbetare. Vid sidan av forskningsinsatserna ger olika försöksverksamheter inom missbrukarvården viktiga erfarenheter för utvecklingsarbetet. Staten bidrar i olika former med betydande medel för sådana försök. Detta statliga stöd är viktigt för att verksamheter av försökskaraktär skall kunna bedrivas, och vi har föreslagit en utökning av detta under punkterna 48. Vissa brister föreligger emellertid när det gäller att återföra erfarenheter från olika försöksverksamheter till vårdens huvudmän och till vårdarbetare av alla kategorier. För att uppnå detta mål krävs både att dessa verksamheter dokumenteras och utvärderas och att utvärderingsresultat ges erforderlig spridning. De erfarenheter som samlar in om vårdinsatser inom missbruksområdet bör därvid föras ut i bl. a. en brett upplagd regional utbildningsverksamhet. Vi föreslår att 4 milj. kr. eller totalt 12 milj. kr. ställs till förfogande för denna verksamhet under anslaget J 7. Utbildning och samverkan inom nykterhetsvården. 1979/80: 283 Denna utbildningsverksamhet bör i stor utsträckning vara gemensam för personal inom sjukvård och socialtjänst och behandla gemensamma problem och samverkansmöjligheter. Således kan exempelvis personal inom sjukvården behöva ökade kunskaper om samband mellan å ena sidan överkonsumtion av alkohol och å andra sidan olika sjukdomar och skador. Syftet med en sådan utbildning skulle vara att öka sjukvårdspersonalens observans på bakomliggande alkoholproblem för att möjliggöra tidigare insatser för alkoholmissbrukare. Sjukvårdspersonalen behöver också bättre kunskaper om sociala och psykologiska faktorer bakom missbruket, om samspelet mellan sociala, psykologiska och medicinska faktorer och om missbrukarnas sammansatta vårdbehov. Därmed skulle förståelsen kunna öka för vikten av sammanhållna vårdinsatser. Med en sådan utbildning skulle också tendenser kunna motverkas till att sätta in medicinska åtgärder utan koppling till de nödvändiga uppföljande sociala insatserna. För socialarbetarna skulle utbildningen kunna ge bl. a. elementära kunskaper om olika medicinska risktillstånd som har samband med missbruket eller med sjukdomar och skador som är vanliga bland missbrukare. Syftet härmed skulle vara att öka socialarbetarnas förmåga att bedöma när missbrukaren befinner sig i en medicinsk risksituation och att bistå missbrukaren tills medicinskt kunnig personal kan överta ansvaret. Utökat platsantal i inackorderingshem Utvecklingen inom nykterhetsvården har kännetecknats av en stark satsning på öppenvården. Denna utveckling beräknas fortsätta, vilket får konsekvenser för behovet av nya inackorderingshemsplatser. redovisar ett stort intresse från kommunerna att starta nya hem. Detta gäller inte minst storstäderna. Mot den bakgrunden har styrelsen bedömt det som realistiskt att under /81 anordna 200 sådana platser. Regeringen upptar i sitt budgetförslag endast medel för 100 nytillkommande platser. Vi finner detta otillräckligt och föreslår i enlighet med förslag att medel beräknas för 100 platser i inackorderingshem för alkoholmissbrukare utöver det belopp som beräknas i budgetpropositionen. För anordnande av 100 platser beräknas ett anslagsbehov på 2 milj. kr. för nästa budgetår och 1 milj. kr. för driften av dessa platser. För hela treårsperioden beräknas ett totalt anslagsbehov (inkl. driftbidrag) på 12 milj. kr. Medlen bör anvisas under anslagen J 3. Bidrag till anordnande av vårdanstalter och inackorderingshem m. m. resp. J 5. Bidrag till driften av vårdanstalter och inackorderingshem m. m. En kommission mot missbruk I budgetpropositionen föreslås inget samlat grepp på missbruksfrågorna trots att socialministern själv konstaterar att missbruk av alkohol och 1979/80: 283 narkotika är vårt lands största sociala och medicinska problem. I stället redovisas att en arbetsgrupp mot langning av alkohol till ungdomar har tillsatts och att en samarbetsgrupp har inrättats mellan de departement som handlägger frågor om alkohol, överläggningar med folkrörelserna aviseras också. Vi anser att dessa olika grupper innebär en splittring i stället för en kraftsamling. Problemen med missbruk av alkohol och narkotika har blivit alltmer påtagliga, och vi måste angripa dem på ett effektivt sätt. Vi föreslår därför att en kommission tillkallas för att snabbt få till stånd åtgärder och för att samordna samhällets och folkrörelsernas insatser i kampen mot missbruk. Kommissionen skall arbeta direkt under regeringens ledning och ges särskilda befogenheter. ges mandat att genomföra det av socialdemokraterna föreslagna flerårsprogrammet för att angripa missbruksproblemen, tillsammans med utbildningsmyndighetema och under medverkan av fackföreningsrörelsen och andra folkrörelser genomföra en studieoffensiv i landets alla skolor kring den sociala utslagningen och missbruket av alkohol och narkotika, genom stimulera radio- och TV-företagen att behandla missbruksproblem och utslagning, starta och stödja en debatt i landets kommuner, som resulterar i kommunala handlingsprogram mot den sociala utslagningen, samordna olika samhällsinsatser inom vårdområdet mot målet: alla människor med missbruksproblem skall erhålla den vård och det stöd de kan behöva, i samverkan med folkrörelserna ta initiativ och framlägga förslag om ytterligare insatser. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om en översyn av restriktionerna på alkoholområdet, 2. godkänna de riktlinjer för en treårig verksamhet på missbruksområdet som föreslagits i motionen, 3. godkänna de riktlinjer m. m. för information i missbruksfrågorna som föreslagits i motionen, 4. som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om skolans verksamhet på missbruksområdet, 5. som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om försöks- och utvecklingsarbete inom missbruksområdet, 1979/80: 283 6. som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om utvärdering m. m. av försöksverksamhet med tillnyktringsenheter, 7. som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om missbruksforskningen, 8. som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om en kommission mot missbruk, 9. till Bidrag till anordnande av vårdanstalter och inackorderingshem m. m. för /81 under femte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 10. till Bidrag till driften av vårdanstalter och inackorderingshem m. m. för /81 under femte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , 11. till Bidrag till alkoholpolikliniker och vårdcentraler m.m. för /81 under femte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , 12. till Utbildning och samverkan inom nykterhetsvården för /81 under femte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 13. till Bidrag till organisationer m. m. för /81 under femte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag av , 14. till Upplysning och information på alkoholområdet för /81 under femte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 15. till Bidrag till socialt arbete och information i arbetslivet för /81 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . () () HANS () () () () () () () i () () () () () ()