ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G302529 · 1980-01-22 00:00:00 — Motion 1979/80: 529 av i Kumla m. fl. om väderinformation i lokalradion Införandet av lokalradio i innebar en väsentligt ökad informationsservice till medborgarna. Med hjälp av det snabba och billiga medium som radion utgör får medborgarna i varje län nu regelbundet konkret och viktig information. Lokalradions information har stor betydelse för medborgarnas vardags- och arbetsliv där borde en för lokalradion anpassad väderprognos utgöra en betydelsefull del. Väderprognosernas betydelse för samhälle och näringsliv fastslogs i propositionen 1960: 77. Där sades att statsmakterna utan kostnad skulle ställa väderinformation till förfogande för dess ordinarie sändningar. Detta sker till riksradion och televisionen men inte till lokalradion. Utvecklingen inom massmedia har varit synnerligen snabb, inte minst vad avser radio och TV. Statsmakternas ansvar för en förbättrad väderinformation måste naturligtvis utgå från de möjligheter som ett utvecklat tekniskt system kan bidra med. Lokalradion är ett medel för en starkt förbättrad väderinformation. Det är omvittnat att den väderservice som lokalradion ger har stor betydelse för jordbruket, transportväsendet och fritidslivet. Härtill skall läggas de nödvändiga insatser i detta avseende som gjorts i samband med katastrofer som den i . proposition bör tolkas så att man tar hänsyn till förändringar i rundradions möjligheter för distribution av väderinformation. Det torde i hög grad ligga i samhällets intresse att utan kostnad ställa adekvat väderinformation till även lokalradions förfogande enligt andemeningen proposition. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande väderinformation i lokalradion. () i Kumla () ()
mot · G302530 · 1980-01-21 00:00:00 — Motion 1979/80: 530 om bevarande av persontrafiken på bandelen LesjöforsKristinehamn Allra sydligaste delen av den gamla , sträckningen LesjöforsKristinehamn, tillhör de bandelar där persontrafiken allvarligt hotas. Trafiken har skurits ned efter hand och består f. n. av tre dubbelturer per dag. På två av dessa får dock byte till landsvägsbuss ske i vid resa till och från . Järnvägstrafiken har också undan för undan ersatts med landsvägsbusstrafik. En ny länsomfattande organisation av den regionala och lokala kollektivtrafiken är nu under uppbyggnad enligt trafikpolitiska beslut. Det är ännu oklart vilken omfattning trafikansvaret får för det nya länstrafikföretaget, men i utredning sägs att företaget kan ställas inför valet mellan fortsatt järnvägstrafik på vissa bandelar och övergång till busstrafik. I andra motioner har vpk framhävt den stora betydelse järnvägstrafikens bevarande och utveckling har för energihushållning, regionalpolitik, trafiksäkerhet och samhällsekonomi. Järnvägslinjen LesjöforsKristinehamn passerar en hel rad industrisamhällen i östra . Resebehovet i området är naturligt inriktat på , och bandelen är den bästa resvägen för förbindelser med , och . har drabbats hårt av industrinedläggningar, gruvdriften i Långban och Persberg har lagts ner, likaså järnverket i . En industriell utveckling är nödvändig för kommunens framtid. Däri ingår också behovet av att bruksorten får kompletterande industrier vid sidan av bruk. I dessa sammanhang är det viktigt att östra får behålla sin järnväg. Ny järnväg mellan och byggdes så sent som , vilket gav bandelen en mer ändamålsenlig sträckning. Det vore ekonomiskt slöseri att låta denna investering bli outnyttjad . Tillbyggnaden gjorde att bandelen knöts an till Morabanan. Med hänvisning till det anförda föreslås att hemställer hos regeringen om åtgärder så att 1. bandelen LesjöforsKristinehamn tillförsäkras fortsatt persontrafik, 1979/80: 530 2. bandelen LesjöforsKristinehamn upprustas och ny vagnmateriel (motorvagnar) sätts in för att få till stånd en bättre persontrafikstandard.
mot · G302532 · 1980-01-18 00:00:00 — Motion 1979/80: 532 av och om införande av biltåg Bilen är en omistlig del av det moderna samhället. Den har varit en grundförutsättning för samhällets nutida utformning och funktion. Byggenskap och fysisk planering av landet har varit beroende av de möjligheter bilen ger till förflyttning, till bekväma resor och till snabba transporter. Bilen ger också trygghet i händelse av behov av läkarvård. De flesta av oss torde inte ens ha klart för sig hur oerhört beroende vi alla är av bilen. har en undersökning i belyst detta och visat hur svårt det skulle vara, om de nya stadsdelarna och planerade byggfälten drabbades av en trafiksituation, där bilén inte längre används. Bilén i dagens kris Förändringarna i energisituationen har snabbt ändrat bilden för vår trafikplanering. Stigande priser och hotad tillgång på bensin och oljor har redan kastat sin skugga över samhället. De många som är absolut beroende av bilen för sin utkomst har drabbats av ökade kostnader. Det gäller i synnerhet glesbygdernas folk, men även de många som pendlar till och från arbetsplatser i tätorterna i de centrala delarna av landet. Detta gäller också fritidsresandet och semesterfolket. Många svenskar har fritidshus avlägset belägna från sin bostadsort och räknar normalt med att ta bilen till semestern eller friveckan på den plats där de tillbringar den tid som de stundom betraktar som den väsentliga delen av sitt liv, den som möjliggör att man klarar arbetet. Ute i glesbygderna, vid havet och i fjällen behöver de bilen . är denna användning fördyrad och kommer förmodligen att bli än kostsammare. Utomlands finns det bandelar där man kan lasta bilen på tåget. Detta gäller för vissa sträckor i . Dessutom kan man vid vissa resor välja mellan att köra en längre sträcka med bil eller låta bilen följa med en färja största delen av vägen. I en situation som dagens, när det gäller att minska bensinförbukningen, bör det vara angeläget att gört transport av bilar vanlig och självklar i vissa fall och att göra det eke 1979/80: 532 nomiskt förmånligt för den enskilde att låta bilen åka tåg i stället för att trängas på hårt trafikerade vägar. Det kan gälla: längre regelbundna resor där den resande behöver bilen för arbete eller uppdrag, resor t. ex. från till fjällen, kanske till , eller för vistelse där bilen måste användas under semester eller rekreation. Kostnaderna för transport av bil på tåg bör av samhällsekonomiska skäl sättas mycket lågt. Biljettpriserna för resande som tar bilen med bör utredas, så att detta alternativ blir lockande. Utformningen av transporterna kan t. ex. ske med ett system där vissa tåg alltid medför lämpliga godsvagnar och så att det av tidtabellen framgår när bilen kan sändas och när den är framme. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning om biltransport på tåg i syfte att spara energi och avlasta vägarna en del av trafiken, i första hand . () ()
mot · G302533 · 1980-01-21 00:00:00 — Motion 1979/80: 533 av och om upprustning av järnvägslinjen ForsmoHoting I enlighet med trafikpolitiska beslut fördes linjen Forsmo till det ersättningsberättigade järnvägsnätet. Genom detta kom trafiken att bibehållas, men blev den minimalt underhållen. Något aktivt intresse från SJ:s sida att använda banan har knappast visats. Tekniskt föll banan tillbaka i jämförelse med andra linjer på SJnätet. Resultatet har blivit att banan inte tål den normala axellasten , utan vagnarna måste framföras reducerad last. På grund härav får godstransporterna på järnvägen svårt att hävda sig i konkurrens med landsvägstransporterna, där höjd axellast tillåtits upp till 10/. I det av godtagna trafikpolitiska beslutet av 1979 har järnvägsnätet i funktionellt avseende uppdelats i bl. a. ett riksnät, där persontrafik skall bibehållas under överblickbar framtid. När det gäller norra mellan och har av tvärbanorna linjen ForsmoHoting dock förts till den kategori som skall prövas när det gäller persontrafiken. Emellertid måste framhållas banans stora potentiella betydelse när det gäller godstransporterna. ForsmoHoting-banans trafikområde sammanfaller i stort med flottningsområde. har alltmer vedråvara kommit att transportras på landsväg. Därigenom har flottningen alltmer inskränkts. Det minskande underlaget har lett till att dess ekonomiska lönsamhet ifrågasätts. Dock skall enligt beslut flottningen fortsätta ännu några säsonger, alternativa transportformer skall prövas. De modema sågverken i Tågsjöberg och kan, på grund av det låga axeltrycket på banan, inte utnyttja vagnarnas fulla kapacitet. Med hänsyn till den nyorientering på transportpolitikens område som trafikpolitiska beslut innebär och i linje med detta bör Forsmo Hoting-banan rustas upp så att dess tekniska standard tillåter vagnar med 20 tons axellast. Då skulle banan bli intressant som ett alternativ 1979/80: 533 till andra landtransporter av vedråvara. Då, med hänsyn till den tunga lastbilstrafikens vägslitage, oproportionerligt stora anslag krävs till vägunderhåll, skulle en sådan satsning frigöra investeringsmedel för angelägna satsningar inom andra områden. De inlandssågverk som nyttjar vedråvara får genom en upprustning av banan förbättrade konkurrensmöjligheter. Med hänsyn till det skogspolitiska synsätt som börjar göra sig gällande, nämligen att försäga timret i inlandet, ger en upprustning av ForsmoHoting-banan lokaliseringspolitiska effekter för framtiden. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om skyndsam upprustning av ForsmoHoting-banan till en standard som tillåter 20 tons axellast. (vpk) (vpk)
mot · G302534 · 1980-01-22 00:00:00 — Motion 1979/80: 534 om visst förbud för körkortslös att övningsköra privat Svensk lag eller författning hindrar inte den som ej kan erhålla körkortstillstånd från att övningsköra. Enligt gällande bestämmelser i körkortsförordningens § 72 står: Den, som för att erhålla körkort vill öva sig i körning med motorfordon eller fordonståg, som han ej har körkort för, får föra fordonen eller fordonskombinationen vid övningskörning under de förutsättningar, som anges i 7378 §§. Privat övningskörning är tillåten för den som ej har körkort och aldrig haft något körkort. För den som har sitt körkort återkallat får denna övningskörning äga rum endast vid trafikskola. Enligt andra bestämmelser i samma författning finns utsagt vad som gäller för att få erhålla körkort och i första hand körkortstillstånd. I extremfallet kan det alltså innebära att en person som döms för olovlig körning och/eller rattfylleri under förevändning att övningsköra själv kör hem från den domstolsförrättning som dömt honom därför att han ej hade rätt att köra bil. Denna lucka i lagen borde kompletteras med ett reellt hinder. Självfallet avser vi inte att hinder skall läggas för den grupp trafikanter som övningskör i avvaktan på att fylla . Denna grupp brukar inleda sin övningskörning något kvartal före uppfylld ålderskvalifikation. Med hänvisning till det anförda vill jag föreslå att beslutar anhålla hos regeringen att körkortsförordningen ändras så att obehörig övningskörning förhindras i enlighet med vad som sägs i motionen. () ()
mot · G302535 · 1980-01-21 00:00:00 — Motion 1979/80: 535 om postverkets taxor för distribution av direktreklam har ett ökat missnöje givit sig till känna till följd av försenad utbäring av post. Då postdistributionen är en vital punkt i landets infrastruktur är det av betydelse att postgången fungerar tillfredsställande. Av kostnads- och säkerhetsskäl har det varit svårt att öka personalen i postverket med t. ex. arbetslös ungdom. Dessutom utgör utbildningsfrågan ett vitalt problem. Något egentligt mått på den skada näringslivet och samhället i övrigt utsätts för genom feldistribuerad och försenad post finns inte, men avirritationen mot postverket att döma utgör detta ett betydande problem, som knappast går att avhjälpa om inte ökade resurser för postdistributionen skapas. Utöver vanliga brev och annan angelägen post för vilka postverket tar ut fastställt porto bär postverket även ut direktreklam till lägre portokostnader. En stor del av postpersonalen binds därvid upp av arbete med sortering och utbäring av mindre angelägen post. Ofta möts denna typ av post med klart ogillande från mottagare, som har svårt att värja sig för ett ymnigt flöde av direktreklam, som dimper ned i brevlådorna. Om postverket åläggs att ta ut samma porto för direktreklamen som för vanliga brev och viktiga postförsändelser, skulle direktre klamen automatiskt minska som samhället kan göra stors kostnadsbesparinga r. Den härvid frigjorda personalresursen hos postverket skulle kunni sättas in på förbättrad brevutbäring som behovet av pressstöd kan förväntas minska i takt med att postverket upphör med att konkurrera med tidningarna om reklamutbudet. Detta kan leda till en effektivisering av såväl postdistributionen som för verksamheterna ute i samhället i övrigt. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att postverket vid distribution av direktreklam tillämpar samma porton som för övriga försändelser.
mot · G302536 · 1980-01-21 00:00:00 — Motion 1979/80: 536 av m. fl. om dubbelspår på järnvägssträckan ÄlvsjöFlemingsberg I i kommun bor tiotusentals människor. I ligger också största sjukhus, , med tusentals anställda och patienter. Under hela projekteringen och uppbyggnaden av detta stora bostadsoch arbetsplatsområde har det förutsatts att området skulle få en egen pendeltågsstation. Åtskilliga uppvaktningar och motioner har gjorts i denna fråga. Men är frågan om pendeltågsstationen i olöst, trots att området nu har funnits . SJ har begärt medel för projektering för att starta byggandet av ett dubbelspår på sträckan ÄlvsjöFlemingsberg. Detta spår skulle kunna bli en första etapp av ett dubblerat spårsystem mellan ÄlvsjöJärna. uttalade i sitt betänkande 1978/79: 18, med anledning av SJ:s begäran om medel till projekteringen av det nya dubbelspåret ÄlvsjöFlemingsberg, att: Utskottet anser att den av SJ föreslagna projekteringen bör komma till stånd. I årets budgetproposition förhalas frågan om ett dubbelspår ytterligare och därmed hela frågan om . Regeringen hänvisar till att SJ fått i uppdrag att utreda de framtida förutsättningarna för gods- och persontrafik på järnväg som berör , och regeringen är inte beredd att förorda medel för den dubblering av spårsystemet mellan och som SJ har föreslagit. Det talas i andra sammanhang om hur viktigt det är att satsa på kollektivtrafiken, men oftast saknas konkreta förbättringsförslag. Det behövs en förstärkning av den kollektiva persontrafiken i , däribland en utbyggnad av just denna sträcka. Redan nu är pendeltågssträckan StockholmSödertälje Södra överbelastad. Därför behövs en dubblering av spåren för att kunna få en utökad kapacitet med möjlighet till en station i för alla de människor som bor och arbetar i detta område. Med stöd av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer att dubbelspåret sträc 1979/80: 536 13 kan ÄlvsjöFlemingsberg med det snaraste projekteras och att regeringen skyndsamt framlägger förslag till medelsanvisning. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) C.-H.
mot · G302537 · 1980-01-21 00:00:00 — Motion 1979/80: 537 om upphävande av skyldigheten att låsa motorfordon Det är angeläget att lagbestämmelser görs så ändamålsenliga som möjligt så att tilltron till rättssamhället ökar och detta inte onödigtvis åsamkas kostnader i form av mer eller mindre meningslösa brottsutredningar. Ett exempel på en bestämmelse som bör avskaffas är 75 § 2 st. vägtrafikkungörelsen, vari föreskrivs att förare av motordrivet fordon skall vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att fordonet obehörigen brukas av annan. En överträdelse av bestämmelsen bestraffas jämligt 164 § 1 st. 5 p. vägkungörelsen med böter högst . Bestämmelsen har tolkats så att en förare under straffansvar är skyldig att låsa sitt fordon för att hindra att detta tillgrips av annan. Gör han inte detta, drabbas han dels av de olägenheter som tillgreppet innebär, dels ock av ett bötesstraff för att han inte låst sitt fordon. En underlåtenhet är sällan straffbar enligt svensk rätt. I 75 § 2 st. har lagstiftaren inte bara straffbelagt en underlåtenhet utan krav på att denna skett uppsåtligen eller av grov oaktsamhet utan även straffbelagt en underlåtenhet att skydda egendom mot brott! I värsta fall kan detta leda till att den vars olåsta bil olovligen tillgripits inte vill polisanmäla tillgreppet, eftersom vederbörande själv då kan drabbas av straff. Man kan också uttrycka saken så att den vars olåsta bil tillgripits har att välja på att ej anmäla tillgreppet för att själv slippa straff eller att sanningsenligt anmäla brottet och därmed också anmäla sitt eget brott för polisen eller att anmäla tillgreppet och lögnaktigt påstå att bilen låsts. Genom det sagda torde det klart framgå att denna bestämmelse är ägnad att nedsätta tilltron till rättssamhället. Den bör därför upphävas. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att 75 § 2 st. vägtrafikkungörelsen upphävs.
mot · G302538 · 1980-01-22 00:00:00 — Motion 1979/80: 538 av m. fl. om en investeringsplan för , m. m. skall enligt riksdagsbeslut upprustas i hela dess längd. Detta är positivt och ligger helt i linje med strävanden att så effektivt som möjligt utnyttja den spårbundna trafiken. I samband med den fortsatta upprustningen av är det angeläget att ett anslutande spår mellan och byggs i Herrhult i östra . Spåret som skulle få en längd av skulle medföra att trafiken från och Bergslagen mot väsentligt underlättas. Tillgängligheten till bl. a. hamnarna i och skulle därmed öka väsentligt. Båda kommunerna har också byggt ut sina hamnar för en betydligt större kapacitet än som f. n. utnyttjas. Det aktuella spåret vid Herrhult revs upp för i samband med att byggdes om och fick en delvis ny sträckning. I samband med byggande av anslutningsspåret bör övervägas att även bandelen mellan och elektrifieras. Omformarstationen i försörjer en del av med elektricitet, och en överledning till inlandsbana vid Herrhult är en tekniskt enkel åtgärd. En övergång till eldrift skulle förutom minskad åtgång av dieselbränsle också innebära ett antal sysselsättningstillfällen . Från har liknande krav, genom Värmlandsdelegationen, framförts till regeringen. Men hänvisning till ovanstående hemställs att måtte besluta att hos regeringen anhålla 1. att SJ i samband med upprättande av investeringsplan för utreder förutsättningarna för byggande av ett anslutningsspår mellan BJ-banan och i östra , 2. att mellan och elektrifieras. () () () ()
mot · G302539 · 1980-01-22 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att förbättra hörbarheten av lokalradiosändaren i Vi har bakom oss en tids erfarenhet av införandet av lokalradio i . Erfarenheterna är till övervägande del positiva. Detta framgår bl. a. av de höga lyssnarsiffror som har redovisats för lokalradion. Omkring hälften av svenskarna lyssnar en genomsnittlig vardag på sin "lokalradio. Lokalradion har alltså etablerat en ny och intensiv lyssnarkontakt, vilket inneburit att den blivit en länsradio av stor betydelse när det gäller att lämna information till länsinvånarna inom resp. bevakningsområden. Tyvärr är sändarnät inte uppbyggt med tanke på länstäckning utan på totaltäckning av hela landet. Detta medför att det i många län finns lyssnargrupper som har stora svårigheter att kunna lyssna på den egna lokalradion. Orsaken härtill är att sändare utanför det egna länet har större styrka än länets egna sändare. När det gäller kommunerna i är det två typkommuner när det gäller vad som ovan påtalats. För flertalet av dessa två kommuners invånare är det helt omöjligt att få in Radio sändningar över Skövdesändaren om man ej vidtar extraordinära åtgärder, som t. ex. uppsättandet av takantenn. Detta är förknippat med stora kostnader för den enskilde mottagaren. Därtill kan framhållas att större delen av radiolyssnandet sker på transistorapparater eller via bilradio, och då är det orealistiskt att tänka sig att kunna lyssna på den egna sändaren utan att det i området uppsätts en slavsändare. Kommunerna är de två kommuner i som haft de procentuellt största befolkningsökningarna, och båda kommunerna utgör för vårt län ett expansivt område. För denna länsdel är det mycket viktigt att dess invånare erhåller goda möjligheter till information om det egna länet. Tilläggas kan att de tidningar som har största spridningen i regionen är tidningar med utgivningsort i annat län. Denna situation innebär att kommunerna i än större grad är beroende av att få tillgång till Radio sändningar. Med hänvisning till vad sorn ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att vidtar nödvändiga åtgärder så att Radio sändningar över Skövdesändaren blir möjliga att avlyssna med god hörbarhet i kommunerna . () ()
mot · G302543 · 1980-01-21 00:00:00 — av m. m. om återupptagande av trafiken på järnvägssträckan Bansträckan hör till de trafiksvaga järnvägar som trafikbeslut drogs ur SJ:s riksnät. innebär detta att sträckan, tillsammans med andra liknande i landet, förbereds för nedläggning helt och hållet. I detta fall har processen påskyndats genom det nya motorvägsbygget vid . Det är en välkommen förbättring av förbifarten för E 18 vid , men det innebär också att järnvägen definitivt klippts av och att trafiken inte kan återupptas med kort varsel även om så skulle vara nödvändigt. I den förändrade trafiksituation som vi nu har i , framför allt beroende på energifaktorn, är varje järnvägskilometer värdefull och bör inte läggas ned. I detta fall tillkommer också att beslutet uppenbarligen fattats på ett underlag som måste betecknas som felaktigt. I den nedläggnings-PM som SJ presenterade 1971 beräknades antalet resor på linjen till ungefär 180 000 . Detta berodde till stor del på att SJ hade en tidtabell som inte passade folks arbetsresor och andra resebehov. , när bildats, påpekade man där dessa förhållanden, men någon ändring gjordes inte. har emellertid verkligheten visat att det finns helt andra behov av resor mellan och och att det säkerligen skulle gå att fylla flera turer med resande. De siffror som finns vid Lokaltrafik är intressanta. Trafikutvecklingen har varit följande: gjordes 200 000 resor mellan och . fördubblades antalet till 400 000. har resefrekvensen ökat ytterligare. Slår man ut den utvecklingen på årsbasis kommer man upp till omkring en halv miljon resor . Dessa resor sker nu med landsvägsbuss, och även i fortsättningen är det naturligtvis nödvändigt att upprätthålla denna trafik. Bussar på landsväg kan inte ersättas med järnvägstrafik, men en kombination är både möjlig och önskvärd. Lokaltrafik har redan nu svårigheter att vid trafiktoppar få fram tillräckligt antal landsvägsbussar och förare. En annan synpunkt att beakta är godstrafiken. SJ transporterar nu gods med bil, framför allt från till . Det är ett utslag av den märkliga trafikpolitik som närmare har påtalats i vpk:s trafikpolitiska motion. ASG, där SJ har aktiemajoritet, konkurrerar med SJ självt på godstrafiksidan och bidrar till att tunga transporter överförs från järnväg till landsväg. Även när det gäller godstrafik finns det därför anledning till att trafiken på Enköpingsbanan bör återupptas så fort som möjligt. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder för att trafiken på Enköpingsbanan skall återupptas. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) HANS (vpk) (vpk)