ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G302426 · 1980-01-18 00:00:00 — av m. fl. om okat antal studietimmar i svenska för invandrare I budgetpropositionen, bil. 12, under rubriken för invandrare i svenska språket m.m., behandlas dels frågan om antalet studietimmar, dels förslag till anslag som skall finansiera denna verksamhet. I propositionen föreslås att antalet studietimmar skall vara oförändrat i förhållande till innevarande budgetperiod. Vpk anser att detta innebär en fortsatt diskriminering och ett cyniskt betraktelsesätt i förhållandet till de nationella minoriteter som utgör en så stor del av den svenska befolkningen. Det innebär en fortsatt utslagning av invandrare från arbetslivet, vilket i sin tur leder till att stora grupper invandrare omvandlas till ett underproletariat. Vi anser att de beräkningsgrunder regeringen använder för att komma fram till ett oförändrat antal studietimmar är helt felaktiga. Det är väl dokumenterat att tillämpningen av lagen om svenskundervisning för invandrare har varit ytterst bristfällig och har omfattat bara en del av de invandrare som varit berättigade till denna undervisning. En ändring av lagstiftningen, på det sätt som vpk föreslår i en annan motion, skulle innebära dels att alla som behöver svenskundervisning också skulle få det, dels att antalet studietimmar skulle komma att ligga väsentligt högre än vad regeringen räknar med. Även det faktum att antalet invandrare till beräknas ligga mellan 35 000 och 45 000 motiverar en ökning av antalet studietimmar. Det föreligger också ett akut och från jämställdhetssynpunkt mycket viktigt behov av ökade resurser för svenskundervisning till invandrare som inte har någon anställning, t. ex. hemmavarande kvinnor och invandrarungdomar. Den uppsökande verksamhet som f. n. bedrivs bland dessa grupper bör förbättras radikalt. Till detta kommer ökade behov av anslag till kursverksamheten vid folkhögskolorna och för den centrala registreringen av vissa arbetstagares deltagande i svenskundervisningen. Under hänvisning till det anförda hemställs 1. att uttalar att det totala antalet studietimmar för undervisning för invandrare i svenska språket bör utökas till 1 050 000, 2. att till Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. (, E 7) beslutar anslå ett med . förhöjt belopp av . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk)
mot · G302427 · 1980-01-18 00:00:00 — av och om upprustning av mellan och mellan och består i stor utsträckning av mycket dålig grusväg. Eftersom den är smal och krokig försvåras möten och omkörningar. På vissa ställen medger inte vägens bredd att två större lastbilar möts. Härtill kommer att vägen vissa tider på grund av tjällossning i stort sett är oframkomlig. Här vill vi återge synpunkter framförda i ett brev från ordföranden i avd. 29 sektion 1: Vägbiten mellan och Mellansjö är sämre än en skogsbilväg under tjällossningen och det är inte på många ställen man kan mötas med två lastbilar för risken är otroligt stor att man hamnar i diket, vägen är helt enkelt för smal och för krokig. är vägen ofta överplogad på vissa ställen med . På vår, sommar och höst är vägkanterna så lösa att det ofta händer att det skär ner innan man är ute på kanten. Till saken hör att andelen tung trafik, särskilt för skogsbruket, men även långtradare med annat gods, är omfattande. Vi vill också betona att skogsindustrin är inne i en högkonjunktur som ställer allt större krav på skogsråvaror och därmed en ökning av tunga landsvägstransporter. Härigenom ökar självfallet risken för olyckor på många av berörda vägavsnitt. Förbättrade vägar och kommunikationer har ofta med rätta framhållits som avgörande för en framgångsrik regionalpolitik som själva byggnadsarbetet på kortare sikt kan ge en hel del arbeten. Detta faktum har framhållits av de berörda kommunerna liksom av länsmyndigheterna. Ombyggnadsarbetet är projekterat av i resp. och , varför en start av byggandet kan ske omgående om anslag härtill erhålls. Det har också betydelse att beredskapsarbeten redan nu pågår på anslutande väg 315. Dessa arbeten är färdigställda, och vad gäller Västernorrlandsdelen skulle med fördel arbetet kunna fortsätta på berörda avsnitt av väg 83. Såväl arbetsledare som utrustning finnes alltså praktiskt taget på plats. Med hänvisning till i motionen anförda synpunkter föreslås att beslutar att under B 3 Byggande av statliga vägar i bilaga 9 av budgetpropositionen anvisa ytterligare . för att möjliggöra upprustningsarbeten på mellan och . (vpk) (vpk)
mot · G302428 · 1980-01-18 00:00:00 — av och om utrikestrafiken på flygplats Under har man med uppmärksamhet följt utvecklingen på . Från invånarna i de södra delarna i landet finns det enligt gjorda undersökningar ett stort intresse för att flyga från då det gäller utlandsresor i stället för att flyga från , vilket är betydligt krångligare med överfarten över . Kapaciteten vid är sådan att flygplanen kan ta emot en betydligt ökad trafikmängd. Från luftfartsverkets sida har åtgärder vidtagits så att en ökning av flygtrafiken skulle kunna ske. En viss ökning kan också charterflyget uppvisa. Då det gäller den reguljära flygtrafiken har ingenting hänt i positiv riktning. Det kan ej vara riktigt att den som från södra d?len av vårt land skall ner i måste i alla lägen resa från , detta i synnerhet i de fall då planen startar från och gör mellanlandning på för att ta upp ett flertal sydsvenska passagerare. Det torde vara angeläget för luftfartsverket att, då mellanlandning ändå skall ske, denna sker i och därmed ger de svenska resenärerna bättre service. De flygplan som oavsett flygbolag flyger med destination till vissa europeiska centra med speciellt intresse för bör kunna mellanlanda på i stället för vissa turer och därmed underlätta för befolkningen i denna del av landet och öka kapaciteten på . Man skall dock vara medveten om att huvuddelen av det flyg som lämnar ändå måste mellanlanda på då anknytning där finns till många länder. Det bör vara en angelägen uppgift för luftfartsverket att dels förbättra för de resande, dels förbättra användningen av . Med hänvisning till det här anförda bör luftfartsverket utreda frågan och med berörda flygbolag uppta överläggningar om viss reguljär flygtrafik på till utlandet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att luftfartsverket gör en utredning om reguljär utrikes flygtrafik på i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G302429 · 1980-01-18 00:00:00 — av och om införande av biltåg För kommande budgetår förutses ett negativt netto av bytesbalansen på . Resevalutan väntas svara för en avsevärd andel något mer än 4,6 miljarder kronor-vilket innebär en höjning med något mer än 200 milj. kr. Från statens turistråds sida görs stora ansträngningar att vidga möjligheterna till värdefull semester inom vårt eget land, men fortfarande kan chartertrafiken positivt konkurrera med olika erbjudanden i . De stigande bensinpriserna motverkar också kostnadsmässigt önskemålen hos en stor del av befolkningen att per bil utforska nya delar av vårt land. För i bosatta ställer det sig ofta betydligt billigare att resa söderut än att bila till , även i de fall man ser en sådan bilresa som ett önskvärt resmål. På samma sätt ställer det sig för norrlänningarna genom det billiga anslutningsflyget till charterresorna ofta förmånligare att göra en resa utanför vårt lands gränser än att bila hela vägen söderut. Lågpriståget har i och för sig gjort järnvägsresorna förmånliga, men skall den resande hyra bil vid framkomsten blir totalkostnaden avsevärd. I har biltågen blivit alltmer attraktiva. Trots de högre avgifterna på järnvägarna kan en tågresa med bilen på tåget kostnadsmässigt konkurrera med bilåkandet på längre sträckor. Mot bakgrund av angelägenheten att öka turismen i vårt eget land och de stigande bensinpriserna borde man från statens järnvägars sida undersöka möjligheterna att införa biltåg mellan och . Med all sannolikhet skulle förekomsten av sådana också kunna bidra till ett ökat antal utländska turister, för vilka utgör ett eftertraktat men alltför avlägset bilresemål. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär en undersökning av trafikpolitiska och samhällsekonomiska möjligheter att införa biltåg i vårt land. PER STENMARCK (m)
mot · G302431 · 1980-01-21 00:00:00 — Ett stort antal viltolyckor inträffar i trafiken i vårt land . Många av dessa olyckor ger för både människor och djur upphov till svåra lidanden, i vissa fall beroende på dålig kunskap och ringa förmåga att bemästra den inträffade situationen. De svåraste trafikolyckorna med vilt inträffar helt naturligt där stora djur är inblandade, såsom älg, ren, rådjur eller hjort. Naturligtvis skall i första hand skadade människor omhändertas i samband med viltolyckor. Dock bör i möjligaste mån också viltet skonas från onödigt lidande när det blivit trafikskadat. Huvuddelen av landets körkortsinnehavare har ringa kunskap att klara sådana situationer. De flesta känner till att de skall kontakta polismyndigheter, men av olika skäl kanske detta ej sker förrän efter det att olyckan inträffat. En del människor blir dessutom så chockade att de ibland lämnar det skadade viltet åt sitt öde. Det är därför lämpligt att införa ett obligatoriskt moment i körkortsutbildningen som syftar till att informera och utbilda eleverna i färdigheter att bemästra situationer i samband med viltolyckor i trafiken. Det bör ej vara svårt att genom länens jaktvårdskonsulenters medverkan finna instruktörer till en sådan utbildning från t. ex. jaktvårdsföreningarnas kunniga jägare. Dessa skulle dessutom få möjlighet att informera om att det i allmänhet finns tillgång till hundförare inom de lokala jaktvårdsområdena för att spåra trafikskadat vilt. Inom ramen för utbildningen bör upplysning kunna ske om speciellt viltrika stråk vid större vägar inom det län där eleven får sin körkortsutbildning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar att vid prov för erhållande av körkort skall ingå även frågor om uppträdande och åtgärder i samband med viltolyckor i trafiken.
mot · G302432 · 1980-01-21 00:00:00 — av m. fl. om hjälptelefoner vid vissa vägar I vårt land har det funnits en stor biltäthet per innevånare. Vi har en förhållandevis god trafiksäkerhet på grund av att information och förebyggande åtgärder skett, bl. a. i körkortsutbildningen, samt genom lagar och regler för fordonens utrustning och kondition. Ett område har dock försummats , nämligen tillgången på hjälptelefoner längs våra mest trafikerade vägar. Vårt land är ju även nära våra större städer relativt glesbebyggt, vilket gör att tillgången till telefoner från vilka hjälp i samband med olyckor kan tillkallas utan större tidsspillan, inte är stor. har många av landets större vägar byggts vid sidan om befintlig bebyggelse och med långa avstånd till avfartsvägar. Detta innebär svårigheter att snabbt nå en telefon när en trafikolycka inträffat. har utvärderat några olika hjälpposter av utländska fabrikat. Denna utvärdering har slutförts, och man har föreslagit att ett högtalande system med fast mikrofon och högtalare skall användas, bl. a. för att minska risken för vandalisering. För att tåla det svenska klimatet har det dessutom modifierats något från sitt standardutförande. Ett antal nya hjälptelefoner kommer att installeras i kring vägarna E 4 och E 6. Detta arrangemang bör utvidgas och hjälptelefoner uppsättas i samband med nybyggnad av vägprojekten E 3, Brottby-Söderhall, E 4, , samt E 6, Gunnarstorp-Viskan. Genom att hjälptelefonerna uppsätts i samband med att dessa större vägar byggs bör kostnaderna täckas inom ramen för tilldelade väganslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att initiativ tas som syftar till att hjälptelefoner uppsätts vid ovan angivna vägar i enlighet med vad i motionen anförts. () () ()
mot · G302433 · 1980-01-21 00:00:00 — av m. fl. om bättre samordning av verksamheten i hamnarna Flera olika organ med olika huvudmän samverkar i hamnarna för att åstadkomma en rationell godshantering. Kommunerna svarar för hamnanläggningarna. Stuveribolagen ombesörjer stora delar av godshanteringen. Mäklare och speditörer samordnar godsströmmarna. Statliga verksamheter, som isbrytning, lotsning, tull, är andra viktiga inslag. Den allmänna tendensen är att godset skall hållas samman, vilket leder till att gränserna mellan de olika verksamheterna blir svårare att urskilja. Den tekniska utvecklingen går relativt snabbt i den riktningen. Hamnarnas organisation har inte hunnit anpassa sig till den tekniska utvecklingen. Det innebär att man på många håll upplever samordningsproblem. Ett sådant är samspelet mellan de hamnägande kommunerna och stuverierna, som i flera hamnar drivs som fristående företag. På den statliga sidan har allmänna rationaliseringskrav lett till centralisering av t. ex. lotsverksamheten. Hamnarna har för sin del den uppfattningen att lotsarna bör finnas i direkt anslutning till hamnarna. Det är bara några exempel på samordningsfrågor i hamnarna. Det är viktigt att man i de statliga verksamheterna tar sin del av ansvaret för samordningen inom hamnarna. Då och då aktualiseras frågor om rationalisering av statliga verksamheter som berör sjöfarten. Planerna innebär i allmänhet att man skall koncentrera den statliga servicen för att sänka kostnaderna. Det har diskuterats i samband med förslag till utformningen av lotsväsendet. För hamnarnas del är det viktigt att lotsservicen är effektiv och väl samordnad med den övriga hamnverksamheten. En koncentration av lotsarna till några få platser motverkar hamnarnas strävan att effektivisera hamnverksamheten. Det är därför viktigt att man inte bara ser till vad som är billigast för staten. Man bör i stället göra en totalbedömning av vad som är mest rationellt för näringen som helhet. I stället för att centralisera lotsningen kan man öka samordningen med den verksamhet som sker inne i hamnen. Ett sätt att få till stånd en sådan samordning är att hamnarna själva tar över lotsning. Även andra sätt kan prövas. Över huvud taget är det viktigt att staten för sina verksamhetsområden tar hänsyn till behovet av samordning med kommunala och andra intressenter i hamnarna. För sjöfarten är det av stor betydelse att verksamheten i och intill hamnarna bedrivs rationellt, vilket inte är fallet . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anhålla att regeringen utreder möjligheterna till en bättre samordning mellan den statliga och kommunala verksamheten i hamnarna. () () () () AXEL () () GOTAB 64315 Slockholm 198(1
mot · G302438 · 1980-01-17 00:00:00 — av m. fl. om program för solvärme presenterade folkpartiregeringen en proposition som innebar att de statliga anslagen till solvärmeforskning och experimentellt byggande ungefär fördubblades. Därmed tillgodosågs yrkanden som vpk framfört. I folkpartipropositionen talades också i högtidliga ordalag om Sol 85. och det ansvariga statsrådet tillsatte en särskild delegation med uppgift att utreda möjligheten att ersätta olja med andra bränslen och solvärme. Enligt uppgift har oljeersättningsdelegationen under sitt första verksamhetsår inte alls ägnat sig åt solvärmefrågan. Frågan är om det över huvud taget finns någon myndighet som arbetar med praktisk planering i syfte att underlätta introduktion av solvärme. för byggnadsforskning är visserligen programorgan för solvärmeforskningen, men inom BFR:s ansvarsområde ligger inte att sköta den samhällsplanering som behövs för solvärmeutbyggnaden. I takt med att solvärmetekniken utvecklas och oljepriserna stiger blir denna samhällsplanering alltmer angelägen. Enligt vpks uppfattning bör följande åtgärder vidtas: Ett statligt initiativ i syfte att förmå alla kommuner att inom ramen för sin energiplanering dels inventera mark lämplig för centrala solvärmeanläggningar, dels vid fastställanden av byggnadslov inom områden som kan vara lämpliga för solvärme se till att uppvärmningssystemen dimensioneras så att de senare kan utnyttja solvärme. I syfte att ge underlag för serietillverkning av solvärmeutrustning bör regeringen ta initiativ till ett särskilt program för produktion av solvärmt tappvarmvatten i befintliga fjärrvärmenät . I samma syfte bör regeringen ge möjlighet att uppvärma olika större statliga byggnadskomplex helt eller delvis med solvärme. Regeringen bör uppdra åt industridepartementet att i samverkan med och undersöka möjligheterna att bilda ett statligt utvecklings- och tillverkningsföretag för solvärmeprodukter. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar 1. uttala sig för i motionen framlagt program för solvärme, 2. hos regeringen hemställa om förslag och åtgärder i anledning därav. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk)
mot · G302439 · 1980-01-18 00:00:00 — av m. fl. De två reaktorerna i är från säkerhetssynpunkt i flera avseenden olyckligt konstruerade. Det gäller bl. a. förekomsten av yttre huvudcirkulationskretsar, kondensationsbassäng direkt under reaktortanken och sådan placering av turbin och generator att delar efter ett haveri kan slungas i riktning mot reaktorhall och kontrollrum. är dessutom lokaliserat mitt inne i mest tätbefolkade område. Inget land i världen skulle med dagens kunskap om olycksrisker och konsekvenser acceptera nyförläggning av ett kärnkraftverk till ett storstadsområde. Även kärnkraftens förespråkare tvingas konstatera att är såväl felkonstruerat som fellokaliserat. Den enda rimliga slutsatsen av denna kunskap är att de båda reaktorerna måste avvecklas. Med hänsyn till och befolkning föreslår därför kommunisterna att de båda reaktorerna i efter folkomröstningen skall tas ur drift. Vi förutsätter att åtgärder redan nu vidtas för att säkra el-försörjningen i efter avvecklingen av reaktorerna i . Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar 1. uttala att de båda kärnkraftsreaktorerna i tas ur drift efter folkomröstningen, 2. hos regeringen hemställa om erforderliga åtgärder. (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G302440 · 1980-01-18 00:00:00 — av och om fler kvinnor i statliga utredningar Antalet kvinnor i har ökat och är /80-1981/82 - var fjärde riksdagsledamot är kvinna. Denna ökade representation har inte slagit igenom i utrednings- och kommittéväsendet. av totalt alla som arbetar med utredningar och kommittéer är kvinnor. Denna procentsats inkluderar ledamöter, sakkunniga, biträdande sekreterare m. fl. Kvinnorepresentationens storlek varierar mellan olika departement. Sex departement (försvars-, kommunikations-, ekonomi-, jordbruks-, bostads- och industridepartementen) har kvinnor knutna till sin kommittéverksamhet. Endast 13 av 238 utredningsordförande är kvinnor. Endast 221 av 1 299 ledamöter är kvinnor. Regeringen utser ledamöter i utredningarna på förslag av organisationer och partier; oftast föreslås endast män. Däremot kan departementen själva i större utsträckning påverka vilka som skall vara sekreterare och biträdande sekreterare och där är också kvinnorna bättre representerade. Bland de biträdande sekreterarna utgör kvinnorna och bland sekreterarna , även om också detta varierar starkt mellan departementen. Vi tror inte att någon vill bestrida att kvinnors erfarenheter och kunskaper behöver tas till vara i utredningsarbetet liksom i all annan verksamhet. Det kan därför närmast uppfattas som diskriminering att det statliga kommittéväsendet har en så sned sammansättning. I gavs i en kunglig resolution en rad regler för att säkra starkare representation av kvinnor i offentliga kommittéer och råd. Målet var att uppnå en mer jämlik fördelning av kvinnor och män. Det sker bl. a. genom att förslag från organisationer och andra skall uppta dubbelt så många namn som det antal man har att nominera. Hälften skall vara kvinnor och häften män. Detta har lett till väsentligt bättre förhållanden i . var av nyutnämnda ledamöter i råd, styrelser och utredningar kvinnor. I åtta nya utredningar t. ex. blev det kvinnor. Vi tror att man snabbare skulle nå jämställdhet även i på detta område genom att följa den norska modellen. att beslutar anhålla hos regeringen att regler utfärdas för nominering av ledamöter och tillsättning av sakkunniga och experter i utredningar och kommittéer så att en starkare representation av därmed uppnås. kvinnor säkras och bättre jämställdhet () Sammanställning av könsfördelningen i statliga kommittéer och utredningar efter funktion: Ledamöter, sakkunniga och experter Sekreterare och bitr. Ledamot och ers. Sakkunniga M Kv. sekr. M Kv. Summa M Kv. 21 + 8* * jfr med 3:e kvartalet 1978
mot · G302441 · 1980-01-18 00:00:00 — av och om arbete åt handikappade har tagit över ansvaret för den skyddade verksamheten fr. o. m. innevarande år. En rad skäl låg till grund för detta beslut. Totalt arbetar ca 27 000 människor inom organisationen, och omfattningen förutsätts öka ytterligare. Redan nu kan konstateras att det är en omfattande verksamhet som bedrivs inom ramen för en stor, ny koncern med speciella uppgifter och målsättningar. Det är viktigt att den skyddade verksamheten kan drivas i nära samarbete med arbetsmarknadsorganisationerna och det lokala näringslivet. Huvudmotivet är att bereda arbete och sysselsättning för människor som har svårigheter att erhålla arbete på den öppna arbetsmarknaden. Produktion som kräver högautomatiserad utrustning med specialistkunnande och liten arbetskraft i övrigt kan inte vara lämpad för Samhällsföretags verksamhet. Det är vidare viktigt att de lokala företagen på orten inte utsätts för besvärliga produktionsstörningar genom att Samhällsföretag investerar i maskiner och utrustning av vilka man har överkapacitet inom orten eller regionen. För att motverka ovan angivna eller liknande störningar måste Samhällsföretag generellt beakta detta i sin verksamhetsinriktning. Vidare måste det finnas en nära kontakt mellan ortens näringsliv och Samhällsföretags lokala verkstäder. En viktig uppgift för Samhällsföretag måste vara att efter arbetsträning för personer med fysiska, psykiska eller sociala handikapp verka för att dessa om möjligt återanpassas till den reguljära arbetsmarknaden. Detta kan underlättas genom att Samhällsföretag skall arbeta för att hitta nya och bättre hjälpmedel som kan kompensera olika former av handikapp. För att öka möjligheten för handikappade att via de skyddade verksamheterna komma ut på den öppna arbetsmarknaden borde staten kompensera enskilda eller andra offentliga arbetsgivare ekonomiskt på samma sätt som kompensationen nu sker till Samhällsföretag. Kompensationen kan utgå ifrån nedsatt arbetsförmåga, eventuellt behov av ytterligare arbetsledning, handikappanpassad utrustning m. m. Genom en liknande ordning kunde expansionen inom Samhällsföretag hållas tillbaka som sysselsättning kunde beredas för de handikappade inom anslagna kostnadsramar men på den öppna arbetsmarknaden. Detta har positiva effekter såväl för den enskilde som för näringslivet. Förslaget skall ses som ett komplement till bestämmelserna beträffande anställning med lönebidrag, vilka träder i kraft . Den samlade strävan måste vara att få så många handikappade som möjligt i arbete inom den reguljära arbetsmarknaden. De handikappade kan även på detta sätt eventuellt erhålla arbete närmare den egna bostaden. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller om åtgärder för att via bereda handikappade arbete på den reguljära arbetsmarknaden i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()