mot · G3021585 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1585 av m. fl. om beskattningen av hyresinkomst från fritidsfastighet Denna motion har i första hand fyra syften: 1) att ge fler människor möjlighet att tillbringa semester och annan fritid i ett fritidshus, 2) att öka den utländska turistströmmen till vårt land, vilket ger ökade inkomster och ett välkommet tillskott till vår bytesbalans, 3) att ge svenska medborgare ökad möjlighet att förbättra sin ekonomi, 4) att öka användningen av de enskilda fritidshusen. Det handlar således om både förbättrade rekreationsmöjligheter och en utökning av den svenska turistnäringen. Förutsättningen finns redan. Det handlar om drygt 600 000 fritidshus. Dessa är i huvudsak enskilt ägda. Utnyttjandegraden är mestadels låg. Flertalet fritidshus i vårt land utnyttjas endast sammanhängande. Därutöver kommer de endast till användning under veckoslut och s. k. storhelger. En stor del av fritidshusen kanske de flesta skulle emellertid kunna bli till glädje även för andra människor än de som äger dem genom uthyrning under längre eller . I viss utsträckning förekommer detta, men intresset har snarare minskat än ökat hos fritidshusägarna för att hyra ut sina ställen. Skälen härtill synes vara två: dels risken för att hus och inventarier skadas, dels att gränsen för den skattefria intäkten är så låg som . Dessa båda faktorer har ett klart samband. Fritidshusägarna väger riskerna för skador mot behållningen av intäkten. Även om det går att teckna försäkringar mot skadegörelse och andra förluster (stölder), anser ändå allt fler fritidshusägare att det inte är lönt att riskera sin egendom, när varje krona i hyresinkomst beskattas, om intäkten överstiger . Eftersom det är rmligt att beräkna skattebortfallet i marginalskatteprocent är det begripligt att flertalet fritidshusägare är negativa till uthyrning, när det skattefria beloppet är så lågt. Det låga beloppet motverkar också långtidsuthyming. Många stugägare som hyr ut begränsar uthymingstiden så att de inte kommer över en intäkt på . 1979/80: 1585 En ny situation skulle emellertid uppstå, om det skattefria beloppet höjdes avsevärt och fastställdes som ett årligt schablonavdrag vid uthyrning av fritidshus. Alternativt skulle man kunna bygga på avdragsrätten med dels ett skattefritt bottenavdrag, dels att en viss procentdel av intäkten därutöver utgör skattefri inkomst. Ett sådant system skulle tveklöst stimulera till längre uthyrningsperioder. Den nuvarande skattefria intäkten på . Det reala värdet av detta belopp har avsevärt försämrats sedan denna tidpunkt. En uppräkning efter index ger vid handen att beloppet skulle vara . för att motsvara penningvärdenivå. Mycket talar emellertid för att ett skattefritt schablonavdrag på detta område bör vara högre. Olika modeller för framräkning är möjliga. Hänsyn skulle (och borde) kunna tas till värdet av fastigheten (fritidshuset), när man räknar fram ett skäligt avdragsbelopp. Likaså kan hänsyn tas till ett normalt slitage på den uthyrda egendomen, vilket kan beräknas i förhållande till hyresintäkten. En rad skäl talar starkt för omedelbara åtgärder, sorn stimulerar uthyrningen av fritidshus. Från statsmakternas sida har sådana önskemål och strävanden kommit till uttryck bl. a. i direktiv till fritidsboendeutredningen. Även i turist- och rekreationsberedningens verksamhet torde önskemålet om ett bättre utnyttjande av fritidshusen föreligga. Det handlar också om turistnäringens framtid i vårt land. Stuguthyrningen ger ett icke oväsentligt tillskott i turistvaluta. På de flesta håll i landet är emellertid tillgången till fritidshus under sommar- och vintersäsongerna mycket liten i förhållande till efterfrågan. För utländska turister har möjligheten att få hyra ett svenskt fritidshus (uthyrningsstuga) genom de organiserade bokningscentralema/stugförmedlingarna blivit allt mindre under de mest attraktiva perioderna . Detta -innebär givetvis en begränsning i utvecklingsmöjligheterna för vår turistnäring. Lönsam turism i stor skala förutsätter att det finns bokningscentraler i vårt land, sorn verkligen har inkvarteringsmöjligheter åt en växande utländsk turistström. Hos turistorganisationerna anser man att beskattningsreglerna, som här penetrerats, gjort att allt fler stug- och fritidshusägare, som fortsätter att hyra ut, gör det genom egen annonsering i stället för genom bokningscentraler. Både för dem som söker en stuga och för turistnäringen som sådan är det angeläget att uthyrningen sker i ordnade former och genom befintliga stugförmedlingar/bokningscentraler. De sökande får en bättre 1979/80: 1585 överblick av alternativ, och turistnäringen som sådan ökar genom ett bättre resursutnyttjande. Även för dem som hyr ut bör bokningscentralerna vara att föredra om det ekonomiskt inte blir sämre än om man hyr ut i egen regi. Genom stugförmedlingama försäkras också egendomen så att man hålls skadeslös. En höjning av det skattefria intäktsbeloppet vid uthyrning av stugor och fritidshus skulle sannolikt inte innebära något nämnvärt bortfall av skatteintäkter för stat och kommun. Uthyrningen har en så begränsad omfattning både i antal och tidrymd att samhällets skatteintäkter från dessa objekt är mycket små. Om uthyrningen kan ökas, innebär detta dessutom att inkomstmöjligheterna förbättras för lokalbefolkningen (affärer, bensinstationer m. ), vilket ger skatteeffekter för kommunen. Det kan konstateras att fritidshusen i stor utsträckning ligger i kommuner med sysselsättningsproblem och låg skattekraft. En högre skattefri intäkt skulle leda till en omfattande ökning av stuguthyrningen. Då skulle på litet sikt med all sannolikhet även de beskattningsbara beloppen bli större än , och således öka skatteintäkterna. Det finns också anledning att ifrågasätta riktigheten i att över huvud taget beskatta uthyrning av fritidshus. Genom gällande beskattningsregler är en fritidshusägare skyldig att till beskattning uppta förmånsvärdet av den egna bostaden. När ett fritidshus hyrs ut, och intäkten överstiger . , sker således en dubbel beskattning. är det också så att en familj som hyr ut sitt fritidshus gör det under sin egen semestertid och således inte begagnar det. Förmånsvärdet blir i dessa fall fiktivt. Mot den bakgrunden kan man ifrågasätta, om en inkomst genom uthyrning över huvud taget skall beskattas. Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till en väsentlig höjning av det skattefria beloppet för hyresinkomst av fritidshus samt att nya regler utformas så att de stimulerar till uthyrning även . () () () () () ()