mot · G3021238 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. Lokalradion i har blivit en mediapolitisk framgång. Beslutet att starta () grundades bl. a. på starkt ökade behov av vidgad närinformation och fördjupad demokrati. Det är ingen överdrift att redan nu i inledningsfasen påstå att beslutet var välgrundat. Trots små resurser har lokalradion vunnit sin publik med överraskande höga lyssnarsiffror. har givit lokalradion, jämfört med övriga etermedier, ett utökat åläggande, en vidare målsättning vad gäller ansvaret för vitalisering och fördjupning av demokratin. Denna uppgift kan med dagens resurser inte förverkligas i enlighet med riksdagsbeslutet. visar detta i företagets långtidsplan Lokalradion , där man arbetat fram en plan för hur lokalradion inom nu löpande avtalsperiod skall nå upp till den basnivå där det är möjligt att svara för det åläggande som uppdragit åt företaget att genomföra. har delvis sökt tillmötesgå lokalradions krav, men inte ansett sig ha tillräckliga anslag att fördela mellan programbolagen. I koncernens äskande säger att lokalradions långtidsplan är bra och att den läggs till grund för anslagsäskandet. har dock ej separerat kostnaderna för decentralisering och fortsatt uppbyggnad. Moderbolaget räknar med att i långtidsplanens basstationsbegrepp ingår erforderligt behov av medel för såväl uppbyggnad av lokalredaktioner som utökning av minoritetsspråksservice. Per investerad krona ger lokalradion största effekt. En timmes produktion i LRAB kostar . Motsvarande timme i riksradion kostar . En regionalt producerad TV-timme kostar . Såväl riksradion som TV-bolaget är även efter omorganisationen grundetablerade företag, som kan disponera tillkommande medel för kvalitetsförbättringar. Den unga lokalradion befinner sig under uppbyggnad och har utöver detta starka behov av kvalitetshöjningar. I riksdagsbeslutet om lokalradio 1975 förutsattes att etablering först skulle ske i länens residensstäder. I geografiskt stora län som exempelvis med 14 kommuner, tre språk och många kulturella särarter är behovet av decentralisering inom länet särskilt starkt. Att fullgöra en enligt åläggande bred och allsidig nyhets-, informations- och programverksamhet, att initiera till debatt och aktivera kulturlivet inom en fjärdedel av är ogörligt med dagens resurser. Länstidningarna i har var för sig 60-talet journalister anställda, varav ett 15 tal arbetar på sex till sju lokalredaktioner ute i länet. har 18 journalister, varav sex decentraliserade på tre orter. I är dagsresor normala i arbetet. De kostar i transporter, energi och arbetstid. Jämfört med andra län, exempelvis som har som längsta avstånd mellan länets gränser, är avstånden i en kostnads- och arbetstidsbelastning. Avstånd är också isolering och främlingskap som fjärmar människor, organisationer och myndigheter från varandra. För att motverka att också lokalradion hamnar i en position där befolkningen betraktar radion som en del i de centrala beslutsprocesserna måste lokalradion snabbt stärka sina personella resurser i olika delar av länet. För detta krävs också tekniska och lokalmässiga resurser. Ett av de centrala ålägganden som lokalradion fått är att avdramatisera radiomediet och utveckla en tvåvägskommunikation. Detta förutsätter närhet till medborgarna, kunskap om lokala förhållanden och förtroende. Med en god decentralisering kan också lokala kommunala sändningar och allemansradion stimuleras och utvecklas. Allemansradio är när var och en som har en programidé med lokalradions hjälp får genomföra den idén i ett radioprogram. Allemansradion bör också för mångfaldens och rättvisans genomförande gälla även minoritetsspråken. Inom kultursektorn är hela glesbygdsområdet satt på undantag. De stora resavstånden gör att teater- och musikgrupper har små möjligheter att nå sin publik. Musiker, artister och skådespelare lever i glesbygdslänen ett isolerat liv rent publikt. Reskostnaderna motverkar och ransonerar deras framträdanden. Här borde radion med sina låga distributionskostnader erbjuda rikliga arbetstillfällen för såväl professionella artister som för amatörerna. Lokalradion har i brist på pengar inte ens kunnat fungera reproducerande av musik och kultur, än mindre aktivera det så som faktiskt uppdragit åt lokalradion att göra. Med stöd av det anförda hemställer vi att som sin mening uttalar 1. att ges möjlighet att enligt företagets långtidsplan byggas upp så att basstationsnivån är uppnådd 1984/85, 2. att decentraliseringen inom lokalradion prioriteras inom och de övriga skogslänen, 3. att vid tilldelningen av medel till särskilt anslag ges till lokalradions fortsatta uppbyggnad. () () KARL-ER1K HÄLL (s) ()