mot · G302523 · 1980-01-22 00:00:00 — Motion 1979/80: 523 om lokalisering till av yrkcsteknisk högskoleutbildning Intresset för den kvalificerade formen av yrkesteknisk utbildning i enlighet med tankarna i U68-förslaget ansågs vid införande av verksamheten vara stort bland presumtiva studerande. Värdet av en tids kanske fyra yrkeserfarenhet före den högre utbildningen kan ej bestridas. Tyvärr har för vissa linjer intresset från de studerande varit svagt. Enligt uppgift synes den högre utbildningen på den trätekniska linjen på sin nuvarande förläggningsort ha rönt begränsad uppmärksamhet. Det kan därför övervägas att göra en omlokalisering. Beträffande förläggningen av utbildningsenheterna är det fortfarande önskvärt att en så stor spridning som möjligt sker till olika delar av landet. Det är viktigt att tillfällen till högre yrkesutbildning skapas på många orter och gärna i landsdelar som förut har för liten del av den samlade högre utbildningen. En sådan landsända är utan tvivel län. I förberedelsearbetet till högskolereformen övervägdes att förlägga YTH-linjer inom träteknik och verkstadsindustri till län. Högskolestyrelsen i har prioriterat YTH-utbildning i sitt utvecklingsprogram. för södra högskoleregionen har i ett yttrande kunnat tänka sig en lokalisering av YTH-träteknik till , om behov av ytterligare utbildning inom detta område föreligger. I en plan för fortsatt utbyggnad av YTH har riktlinjer angetts, innebärande att nya utbildningar av YTH skall förläggas till utbyggnadsorterna. Flera YTH-linjer bör därvid förläggas till varje högskoleort, så att stabilitet och fasthet uppnås i basorganisationen. En förläggning till en mindre gymnasieort har bestämda fördelar. YTH-utbildning bör enligt min mening lokaliseras till orter som inom sin närregion har hög koncentration av verksamhet inom branschen. Detta är nödvändigt dels för att kunna bedriva produktionsstudier och bl. a. utnyttja branschens personal såsom lärare, dels för att underlätta rekryteringen, då studerande i YTH-utbildning i hög grad är ortsbundna. Profilen för yrkesverksamhet inom län är träbearbetande industri och metallindustri. Glasindustri och kemisk industri i allmänhet har också större andel sysselsatta än medeltalet i landet, även om det absoluta antalet är relativt litet. Träindustri dominerar framför allt i , och kommuner. Ett karaktärsdrag för träindustrin i länet är den starka diversifieringen. Ett stort antal typer av bearbetning förekommer: sågverk, massaindustri, pappersindustri, spånskiveindustri, trähusindustri, möbel 1979/80: 523 industri, inredningssnickeri och fanerindustri. Det finns även kompletta träbearbetande anläggningar med högt utnyttjande av styr- och reglerteknik. Förläggningen av högre yrkesutbildning liksom all annan högskoleutbildning har stor lokaliseringspolitisk betydelse. Inte minst från den synpunkten förtjänar det framhållas att det är angeläget att förlägga högre utbildning till län. Tillgången till ett rikt differentierat näringsliv är av värde vid val av lokaliseringsort för den tilltänkta högre utbildningen. län har bl. a. en väl utvecklad träindustri. I kommun finns sågverk och snickerifabriker samt möbelindustri, vilket skulle göra det lämpligt att förlägga högre utbildning dit. Där finns även övrig erforderlig yrkesverksamhet. Enligt min mening bör en yrkesteknisk högskola med inriktning på träindustri kunna förläggas till . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar förlägga yrkesteknisk högskoleutbildning för träindustri till .