mot · G302252 · 1980-01-15 00:00:00 — av m. fl. Inom domänverkets skogar kommer ett stort antal jobb att försvinna genom den fortlöpande rationaliseringen. Enbart inom en region i dess förvaltning, Umeåregionen, skall närmare 200 skogsjobb försvinna. Detta betyder att arbetslösheten kommer att ytterligare ökas, detta framför allt i av arbetslöshet redan hårt drabbade skogslän och kommuner. anför lönsamhetsskäl som huvudmotivering för bortrationaliseringen av dessa arbetstillfällen. Riktlinjerna för detta statliga verk/ företag är att det skall drivas enligt strikt företagsekonomiska principer, alltså i klartext: ett statligt företags utgångspunkter skall vara högsta möjliga vinst. Sociala, regionala och sysselsättningsmässiga skäl skall komma i andra hand. Detta är helt oacceptabla värderingar. Om principerna för domänverket utgick från samhällsekonomiska värderingar, skulle de nu aktuella nedskärningarna betraktas som ekonomiskt vanvett. Vid en samhällsekonomisk bedömning måste ju de totala kostnaderna som samhället får bära i form av omskolning, arbetslöshet och social utslagning tas med. Om en sådan bedömning sker, kommer verksamheter som betraktas som olönsamma att från samhällsekonomisk synpunkt framstå som klart motiverade. Även från ett strikt företagsekonomiskt perspektiv är många rationaliseringsåtgärder diskutabla. Här kan man peka på domänverkets egen utredning inom revir i , där det visas att resultatet blev i stort sett detsamma mellan metoder och det högmekaniserade systemet. Det var till och med så att verket fick ut mer per kubikmeter tallskog om man avverkade skogen med metoder i stället för med högmekaniserade. Detta var en begränsad undersökning som kan innehålla vissa felaktigheter, vilket man också från domänverket har påpekat. Men bortsett från detta så finns det anledning att kritiskt granska utvecklingen och se till andra faktorer och nya möjligheter för att behålla sysselsättningsgraden och öka densamma. Den snabba mekaniseringen har lett till att nödvändiga arbeten inom skogsvården eftersatts. Skogsvårdsarbetena måste ske med metoder, och beroende på bortrationaliseringen av arbetare räcker de som finns kvar inte till för att klara den skogsvård som borde vara önskvärd. publicerad statistik från visar också en mycket stor eftersläpning när det t. ex. gäller röjningen. Här skulle extra insatser kunna sättas in; det vore en riktig investering på lång sikt för att trygga den framtida råvarutillgången. skulle också skapa sysselsättning i de regioner som brottas med stor arbetslöshet och där samhället får andra stora kostnader i samband med arbetslösheten. Vidare bör det statliga domänverket kunna användas för en planerad utveckling t. ex. inom energiområdet. I norra , där domänverket har huvuddelen av sin skogsmark, finns reella möjligheter att genom en satsning på fasta bränslen, typ flis, ersätta en stor del av oljeförbrukningen. Det finns alltså stora möjligheter att använda domänverket som ett viktigt regionalpolitisk! instrument, men då måste man släppa kravet på ett strikt företagsekonomiskt tänkande. Som exempel på att sådana ändrade riktlinjer vänt på en för samhället negativ trend kan nämnas den omvärdering som skett för . Där har man i viss mån övergett den katastrofala företagsekonomiska principen. Vi anser det lika nödvändigt att domänverket drivs efter samhällsekonomiska riktlinjer. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att hemställer hos regeringen om ändrade riktlinjer för domänverkets verksamhet, så att samhällsekonomiska bedömningar i första hand skall vara gällande. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)