mot · G3022016 · 1980-04-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:143 med förslag till ny lagstiftning om handelsbolag m. m. I propositionen 1979/80:143 redovisas å s. 32 att: uppdrag omfattade även frågan om införande i av en särskild bolagsform för mindre företag. Resultatet av sitt arbete i den delen redovisade kommittén i delbetänkandet (SOU 1978:66) Andelsbolagslag. Vid remissbehandlingen möttes förslaget om en ny bolagsform, s. k. andelsbolag, av betydande invändningar. Enligt min mening kan därför kommitténs förslag inte läggas till grund för förslag till . Vi finner detta uttalande i propositionen alltför kategoriskt. Visserligen möttes förslaget om andelsbolagslag av betydande invändningar i remissbehandlingen. En betydande del av remissinstanserna vände sig dock ej mot tanken på en särskild bolagsform för mindre företag utan kritiserade huvudsakligen vissa detaljer i förslaget. a. ansåg man att kravet på förenkling av lagstiftningen angående en särskild bolagsform för mindre företag ej drivits tillräckligt långt. Likaså fann förslagen om lägsta aktiekapital för resp. aktiebolag och andelsbolag samt gränsen för likvidationsplikt ej remissinstansernas bifall överlag. Namnförslaget kritiserades också. Enligt vår mening föreligger fortfarande goda motiv för en särskild bolagsform för mindre företag. Härför talar bl. a. behovet av att det finns en klar gräns mellan ett företag och ägarens personliga ekonomi och integritet. Detta behov har förstärkts genom de ökade krav på insyn som ställs på företag från såväl samhället och anställda som andra intressenter runt om företaget. Från skattesynpunkt finns ett behov av att driva även företagsamhet i mindre omfattning som en särskild juridisk person, eftersom det där är lättare att generera nödvändigt kapital för företaget än det är i typen enskild firma och handelsbolag. Andra motiv för en särskild bolagsform är önskemålet att finna en form som bättre än aktiebolaget tillgodoser delägarnas behov att hålla delägarkretsen sluten. Det finns ett mycket stort antal företag av typ enskild firma och handelsbolag. En svaghet med dessa former är att om ett projekt misslyckas så kan följderna bli förödande för företagarens personliga ekonomi och familj. Detta hämmar företagsamhet och investeringsvilja. Sker projektet genom en juridisk person där ägaren har begränsat personligt ansvar, kan de personliga riskerna begränsas till i förväg bestämda ekonomiska insatser för Detta bidrar onekligen till att stimulera satsning på utveckling och nya projekt. Det har i remisser och på annat sätt framhållits att aktiebolagslagen eventuellt efter vissa justeringar - väl täcker även småföretagens behov av en bolagsform där verksamheten bedrivs med begränsat personligt ansvar. Härom är dock meningarna delade. Det ligger i sakens natur att skilda krav på lagar och regler ställs på företag med några få anställda och begränsad omsättning och företag som har flera hundra eller tusentals anställda och mångmiljonbelopp i omsättning. Sedan en reform väl är genomförd innebär det heller inte nämnvärda olägenheter att i tillämpningen ha att arbeta med två olika lagar för större resp. mindre företag. En särskild lagstiftning för småföretagen kan enligt vår mening främja tillväxt och utveckling i näringslivet. Vi anser således att man bör företa en överarbetning av det lagda förslaget om andelsbolagslag med ledning av remissyttrandena och de erfarenheter som efter hand vunnits i flertalet europeiska länder där man har en sådan bolagsform genomförd i praktiken. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar angelägenheten av att en översyn igångsätts av förslaget till andelsbolagslag för mindre företag i enlighet med vad som anförs i motionen. . () PER ()