mot · G302360 · 1980-01-17 00:00:00 — av i m. fl. om vidgade svenska ekonomiska sanktioner mot I har en liten minoritet i en fanatisk tro på den egna hudfärgens överlägsenhet skaffat sig all makt - politisk och ekonomisk. Arbetslivet i präglas av rasismen. Svarta får - enligt lag - inte arbeta skuldra vid skuldra med vita, inte ha samma matsal, inte samma omklädningsrum. Också svenska företag tvingas att i - vare sig de vill det eller inte - i stort följa apartheids regler. De svenska företagen i tillämpar hård rasdiskriminering som ständigt förnedrar de svarta. började det svenska förbudet mot nyinvesteringar i och gälla. Lagen är på flera sätt unik: har inte tidigare beslutat om en sanktionsåtgärd av detta slag riktad mot ett enskilt land. genomför också en sanktionsåtgärd som inte grundar sig på beslut av . Dessa åtgärder mot har knappast heller någon motsvarighet i andra länder. Bakgrunden till lagstiftningen är att förtrycket i är unikt. är det enda land i världen där rätten att välja eller bli vald till landets beslutande organ är exklusivt förbehållen en enda ras. Apartheidideologin bygger på en noggrant i lag reglerad ordning som separerar raserna. Den s. k. hemlandspolitiken innebär att de vita egenmäktigt undantränger folkmajoriteten till en del av som arealmässigt är långt mindre än den del som de vita förbehåller sig själva. Hemlandspolitiken har medfört massvält bland svarta. Kränkningar av mänskliga rättigheter förekommer också på många andra ställen än i . Hårdhänta diktaturer finns på närmare håll. I har emellertid rasdiskrimineringen klätts i en laglig form som gör att situtionen saknar motstycke. Det är därför naturligt att både den statliga och senare haft som uppfattning att situationen i är unik. Detsamma kan sägas om omvärldens fördömande hållning gentemot . Läget i med de djupt förnedrande regler som den vita minoriteten utformat, vilka i detalj reglerar de svartas tillvaro livet igenom, har av en överväldigande majoritet av världens länder i FN ansetts utgöra ett hot mot internationell fred och säkerhet. I ingen annan fråga har en sådan FN-majoritet krävt att en regim bör isoleras genom ekonomiska och andra sanktioner. Isoleringsstrategin har i allt högre grad vunnit fotfäste i FN. Det genomgående kravet har varit en total isolering av den sydafrikanska regimen. En normal liberal uppfattning är att freden och friheten i världen gynnas genom fritt utbyte mellan nationerna. Regimen i ett land med öppna gränser, handel och kulturellt utbyte med omvärlden har svårt att i längden hålla befolkningen i okunnighet. Demokratins möjligheter gynnas genom öppna kontakter. Det är också skälet till att oppositionsgrupper i öst som regel motsätter sig sanktioner mot de kommunistiska staterna. Det är också orsaken till att kravet på varaktiga sanktioner inte från liberalt håll rests annat än gentemot . I kräver majoritetsbefolkningens organisationer (ANC och PAC) en isoleringspolitik - trots att de är medvetna om att denna också kommer att drabba många svarta. I kan också en sanktionspolitik bli effektiv därför att den vita minoriteten är så starkt beroende av kontakter och samarbete med de västliga demokratierna. Också i har isoleringsstrategin vunnit allt bredare stöd. tog ett enhälligt uttalande om att svenska ekonomiska förbindelser med utgör ett stöd till det orättfärdiga sydafrikanska systemet, och uppmanade därför de svenska företagen att avveckla sina intressen i och förbindelser med . Också etiska skäl talar för sanktioner mot . utrikesutskott anförde : Moraliska argument bör tillmätas en avsevärd vikt i den situation som råder i . Frågan om en begränsning av de svenska intressena i är inte bara en politisk fråga om vad som kan tänkas utgöra effektiva påtryckningar på den sydafrikanska regeringen. Det är också en fråga om huruvida svenska företag skall medverka i ett politiskt system som bygger på rasdiskriminering och förtryck av svart arbetskraft. Inte minst mot bakgrund av det klara moraliska ställningstagande som ligger i botten för uttalande om ett investeringsstopp i kan den form för sanktioner som valdes diskuteras. Den lag som gäller tillåter ersättningsinvesteringar men inte nyinvesteringar som innebär att kapaciteten hos svenska företag i vidgas. Syftet har varit att svenska företag skall kunna leva kvar på samma nivå som . Den svenska lagstiftningen är därför inte anpassad till FN:s generalförsamlings uppmaningar - som kräver ett nyinvesteringsstopp i syfte att de utländska investeringarna i skall strypas. Också med bibehållen verksamhet medverkar svenska företag i ett politiskt system som bygger på rasdiskriminering och förtryck av svart arbetskraft - för att välja utrikesutskottets formulering. Vid den första tillämpningen av lagen fick ett svenskt företag dispens för installation av ett nytt mätinstrument. Denna tillämpning torde vara i enlighet med lagen. Flera dispensärenden kommer att behandlas av regeringen . Det finns anledning att noga följa tillämpningen av förbudet mot investeringar i och samt att öka beredskapen för förslag om utvidgade sanktioner mot . i har hävdats att ett svenskt beslut att bryta de ekonomiska förbindelserna med skulle strida mot svenska internationella åtaganden. T. ex. skulle GATT-stadgan och medlemskapet i hindra svenska sanktionsbeslut. Det är därför angeläget att göra en kartläggning av vilka möjligheter som finns för att vidga sanktionerna mot samt att - trots den korta tid som gått sedan lagen trätt i kraft - följa den praxis som utbildas i de dispensärenden som regeringen tar ställning till om svenska företags investeringar i . Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning med uppgift 1. att följa och bedöma tillämpningen av investeringsförbudet i , 2. att kartlägga möjligheterna till en vidgning av de ekonomiska sanktionerna mot . () () HANS () () () ()