mot · G402138 · 1980-11-19 00:00:00 — Motion 1980/81:138 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:39 om stimulans av aktiesparandet Den borgerliga regeringens politik riktar sig mot de sociala rättigheter och den levnadsstandard som arbetarklassen tillkämpat sig. Den sluter upp bakom - SAF - i stöd för storfinansens intressen. Den fortsätter sin omfördelande politik inom skatteområdet. Helt i denna linje ligger förslagen i proposition 1980/81: 39 om stimulans av aktiesparandet. Skattepolitiken är ett medel att dra in inkomster för att finansiera samhällets utgifter. Men kan skattepolitiken påverka inkomstfördelningen och den ekonomiska utvecklingen. av borgerliga regeringar har skattepolitiken använts för att öka de ekonomiska klyftorna i samhället. Allt tyngre bördor har lagts på de minst bärkraftiga i samhället, som lättnader har genomförts för höginkomsttagare, kapital- och aktieägare. Denna linje genomsyrar även förslagen i denna proposition. Skattepolitiken måste läggas om och ges ett innehåll som utjämnar inkomst- och förmögenhetsskillnaderna i samhället. avskaffande av hela momseffekten på livsmedel, avskaffande av indexregleringen av inkomstskatterna och en återgång till systemet med årliga revisioner av skatteskalorna, skärpt beskattning av stora förmögenheter och skärpt beskattning av reavinster, reformering av avdragssystemet. Dessutom bör en omsättningsskatt införas på handeln med aktier av minst samma storlek som den moms konsumenterna faktiskt får betala för andra varor. Detta är frågor som kommunisterna senast väckt i anledning av regeringens s. k. sparplan. När det gäller att ge stimulans till "aktiespararna i enlighet med regeringens förslag avvisar vpk detta i sin helhet. Vad som däremot kan accepteras är förslaget om begränsningar i rätten till avdrag för realisationsförluster vid köp och försäljning av premieobligationer. Vpk har i tidigare skilda sammanhang framfört liknande krav. Detta kan ses som en reformering av det omfattande avdragssystemet vid inkomstbeskattning, även om detta inte är regeringens motiv. De motiv som regeringen anför för att lätta på beskattningen vid aktiespekulation berör i och för sig viktiga samhällsproblem, nämligen företagens sjunkande soliditet och spekulation i annat än produktiva verksamheter. Men regeringens förslag medverkar inte till att rätta till dessa problem utan skapar endast ytterligare lättnader för höginkomsttagare, kapital- och aktieägare. Förslagen är endast ett led i omfördelningen av samhällets resurser till förmån för de redan privilegierade. Det finns inget annat betydande förmögenhetsslag som är så ojämnt fördelat i det svenska samhället som just aktieförmögenheter. Detta har påtalats bl. a. i undersökning om förhållandena . Den visade att av alla hushåll ägde någon aktie. Hälften av dessa 455 000 hushåll ägde aktier som tillsammans var värda . av hushållen äger börsnoterade aktier. av dessa ägde mindre än totalt . i aktier, och hälften av aktieägarna på börsen ägde . Å andra sidan ägde de 5 500 största aktieägarna av hushållens börsaktier. De 11 000 största börsaktieägarna, dvs. av landets hushåll, ägde halva aktiestocken. Sådan var kapitalkoncentrationen 1975. är kapitalkoncentrationen ännu större och därigenom förmögenheten ännu mer koncentrerad. Maktförskjutningen har ytterligare förstärkts för ett relativt litet fåtal. De generella skattelättnader som regeringen föreslår kommer alltså i praktiken att få en ytterligare sned fördelningsprofil. Det blir en mycket liten grupp som får del av lättnaderna och en ännu mindre grupp som får de största lättnaderna. Regeringens förslag seglar alltså under falsk flagg. De redan förmånliga reglerna vid aktievinstbeskattning medför att den s.k. dubbelbeskattningen inte inträder förrän vid utdelningar på aktieinnehav . Upp till detta belopp är alltså utdelningen skattefri. Till detta vill nu regeringen ge ytterligare . i minskad skatt till ensamstående aktieägare och . till aktieägande makar. Detta gynnar personer med stort aktieinnehav. En ytterligare skattelättnad kommer inte med säkerhet att medföra större intresse för införande av s. k. riskvilligt kapital som påstås i propositionen utan kan i stället få motsatt verkan. Av dessa skäl avvisar vpk regeringens förslag till skattereduktion vid utdelning på aktier och förslaget om höjande av schablonavdraget vid beräkning av skattepliktig realisationsvinst för aktier. kommunisterna avvisar dessutom möjligheten till s.k. aktiesparande inom ramen för det s.k. skattesparandet. Det f.n. högsta sparbeloppet om . föreslås höjt till . Redan vid "sparformens införande av den borgerliga regeringen yrkade vpk avslag på förslaget. Erfarenheterna av de gångna åren visar att denna sparform inte på något sätt tjänat ett utjämnande syfte utan endast gynnat ett litet antal människor med främst höga inkomster. sjunkit i realt värde, bl. a. genom regeringens insatser, varför personer med sådana inkomster sällan utnyttjar denna sparform. Även här har den ogynnsamma fördelningen visat sig. Därför yrkar vpk återigen avslag på det s. k. skattesparandet. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att avslå regeringens förslag till lag om skattereduktion för aktieutdelning och medförande följdändringar i andra lagar, 2. att avslå regeringens förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen med anledning av förslaget om höjt schablonavdrag vid beräkning av realisationsvinst, 3. att hos regeringen hemställa om förslag till avskaffande av det s.k. skattesparandet. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)