mot · G3021295 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1295 av m. fl. om ökade resurser till Samspelet mellan industriell verksamhet och teknisk forskning och utbildning är av utomordentlig betydelse för den industriella utvecklingen, näringslivets konkurrenskraft och därmed också för sysselsättningen. Samhället måste för att utvecklas ständigt tillföras ny kunskap, nya tekniker och utbildad personal. Högskolan måste för sin del erhålla kunskap om de problem som måste lösas och om de miljöer och förutsättningar i övrigt i vilka lösningarna skall tillämpas. En förutsättning för ett sådant samspel är att goda kontakter skapas mellan högskolan och samhället och att högskolan på ett rimligt sätt kan få möjlighet att svara mot samhällets förväntningar. Resursutvecklingen vid de tekniska högskolorna har emellertid avsevärt försvårat möjligheterna för dessa att spela den centrala roll för näringslivets utveckling som de bör göra. I motionen 1978/79:1374 belyses med exempel hämtade från tekniska högskolan i (LTH) hur situationen utvecklats i fråga om de för verksamheten avgörande basresurserna. Ökade kostnader för löner liksom för administrativa ålägganden av olika slag, för vilka full kompensation inte anslagits, har under en följd av år kommit att urholka högskolornas anslag. Endast av anslagen för utbildning och forskning kan nu disponeras för löpande kostnader i form av materiel, timarvoderad undervisning m. m. Denna situation står i en bjärt kontrast till motsvarande förhållande utomlands. Även om det måhända kan hävdas att de svenska tekniska högskolorna väl kan jämföras med många tekniska högskolor utomlands, kvarstår emellertid som ett för vårt land besvärande faktum att detta icke är fallet, om jämförelsen begränsas till de tekniska högskolor som med all rätt betecknas som ledande. Om vi med andra ord begränsar jämförelsen till de tekniska högskolor som vi i ett sammanhang bör jämföra med våra egna, då vår internationella konkurrensförmåga diskuteras, kommer jämförelsen tyvärr att utfalla till vår nackdel. Det får därför icke anses som uteslutet att dagens situation inom svensk industri är en följd av den resursminskning som vår egen tekniska forskning och därmed också vår högre tekniska utbildning fått vidkännas. När det gäller synen på forskning kännetecknas denna av stark tilltro till av olika projektfinansierande organ styrd s. k. sektorsforskning. Ovedersägligen har på detta sätt aktningsvärda belopp kunnat tillföras vissa institutioner vid de tekniska högskolorna. Detta är dock otillräckligt. Vanligtvis kommer anslag från programfinansierande organ endast vissa tillämpade institutioner till del, medan institutioner med vetenskapligt ansvar för kunskapsuppbyggnad inom såväl discipliner av matematisknaturvetenskaplig art som grundläggande tekniska ämnesområden icke kan utvecklas tillfredsställande. Genom en sådan politik kommer en stor del av högskolornas personella och andra resurser att inriktas mot kortsiktiga frågeställningar. I ett begränsat tidsperspektiv kan detta upplevas som framgångsrikt. Genom att missgynna den grundläggande kunskapsuppbyggnaden försvagas dock det fundament varpå en mera målinriktad och epokgörande forsknings- och utvecklingsverksamhet alltid måste vila. I ett längre tidsperspektiv missgynnar därför en sektorsforskning utan långsiktigt kunskapsuppbyggande den tillämpade forskningen till men för industriell utvecklingsverksamhet. Om det långsiktiga kunskapsuppbyggandet försummas, utarmas den bas från vilken den tillämpade forskningen och den industriella utvecklingsverksamheten arbetar. Inte minst gäller detta den stagnation som hotar att drabba utbildningens innehåll om den tekniska och naturvetenskapliga forskningen icke i tillräcklig utsträckning förmår tillföra grundutbildningen nya kunskaper och metoder. Den tillämpade tekniska forskningen och utvecklingen är på ett avgörande sätt beroende av att de grundläggande vetenskaperna utvecklas, för att fortlöpande kunna åstadkomma ny kunskap och nya metoder. Om forskningssatsningar inom speciella sektorer skall kunna leda till meningsfulla och kvalitativt goda resultat i takt med den internationella utvecklingen, förutsätter detta att den vetenskapliga basen i sin helhet kan hållas på en hög nivå. Först då finns förutsättningarna i form av metoder och tekniker, liksom av personal som behärskar detta för att samhället genom målrelaterade forskningssatsningar exempelvis skall kunna medverka till att bibehålla landets internationella konkurrenskraft och kunna lösa komplexa samhällsproblem. Dessa förhållanden har en utomordentlig aktualitet inom den industri- och sysselsättningspolitiska situation som råder i . Den omstrukturering av stora delar av industriverksamheten som pågår bl. a. i och kommer att ställa mycket stora krav på både samhälle och näringsliv då det gäller att klara den sysselsättningssituation som hotar uppstå. I det läget borde närheten till en teknisk högskola, (), innebära en ovärderlig tillgång. En förutsättning härför är emellertid att denna ges sådant stöd att den kan spela en central roll i länets och regionens industriella utveckling. Forskning, utvecklingsarbete och inte minst utbildning måste få möjlighet att som integrerade delar ingå i den långsiktiga utvecklingen av länets sysselsättningsskapande enheter. LTH har emellertid otillräckliga möjligheter att helt uppfylla dessa uppgifter. Basresurserna är otillräckliga, vilket ytterligare skall belysas nedan. De nedskärningar av utbildningskapaciteten som föreslås för av civilingenjörsutbildningen är dessutom större än vid någon annan teknisk högskola i landet, vilket i dagens situation ter sig orimligt. De möjligheter som finns att bygga ut vissa specialområden inom LTH som där är unika, tas inte till vara. Härmed avses i första hand gasteknologi, livsmedelsvetenskap samt datateknik. Trots att bokslutet för per visar enbart ett försumbart överskott och att sålunda verksamheten under /79 måst ta i anspråk samtliga tilldelade medel plus kvarstående överskott, föreslås i budgetpropositionen att anslagen till beträffande yrkesutbildningssektor IV minskas med närmare 7 milj. kr. varav enbart ca 2 milj. kr. återförs till lärosätet. Av återstoden ges för högskoleregion ett visst tillskott medan övriga medel tillförs högskoleväsendet genom övriga regioner i landet. Genom att all högskoleverksamhet i tillhör en och samma högskoleenhet torde det svårligen kunna undvikas att denna resursminskning i avsevärd grad kommer att drabba samtliga områden inom , bl. a. genom att gemensamma kostnader måste omfördelas. Man kan sålunda befara att utvecklingen inom de ovan nämnda betydelsefulla områdena kommer att försvåras i stället för att, som angeläget vore, kraftigt uppmuntras och stödjas. I nuvarande läge ter det sig orimligt att överföra resurser från till övriga högskoleområden. Vi föreslår därför att den del av nedskärningen som ej föreslagits komma regionstsyrelsen till del återförs till . Därigenom kan en förstärkning ges till den tekniska yrkesutbildningssektorn samt till tekniska fakulteten. Mot denna bakgrund villi vi nedan framhålla fyra områden, för vilka förstärkningar av resurserna till LTH är utomordentligt angelägna och vilka samtliga på ett positivt sätt skall kunna innebära att LTH:s betydelse för den framtida utvecklingen i regionen skulle kunna öka. A. Docent- och forskarassistenttjänster Vid LTH finns f. n. 10 tjänster som docent- och forskarassistent. Som jämförelse kan nämnas att vid tekniska högskolan i (KTH) motsvarande antal är 25 och vid () 21. Om jämförelsen görs med andra fakulteter, skulle ännu större skillnader kunna iakttas. För LTH:s del innebär detta att en tjänst av denna typ inte kan knytas till mer än vart sjätte ämnesområde inom vilket forskning bedrivs. Detta förhållande medför följande allvarliga konsekvenser. Framstående forskare måste efter avslutad forskarutbildning lämna högskolan. Vidare försvåras högskolans kanske främsta uppgift, nämligen att i grundutbildningen föra ut nya forskningsresultat. Därför bör en utbyggnad ske av antalet docent- och forskarassistenttjänster vid LTH till åtminstone det dubbla, dvs. minst 10 tjänster. Kemicentrum - största kemiinstitution - räknar under innevarande år med att ca hälften av de medel institutioner behöver av materiel till sin reguljära verksamhet måste anskaffas genom vinster på uppdragsverksamhet och genom att avstå från vikarier. Detta ger en uppfattning om de ekonomiska villkor under vilka flertalet institutioner måste arbeta. Förhållandet är klart otillfredsställande: ryckigheten i planeringen, försämrad kvalitet på verksamheten, oattraktiva villkor för personalen som kommer att leda till svårigheter att rekrytera kvalificerad personal. Den redovisning som lämnats ovan av medelsutvecklingen visar att LTFI:s situation är ohållbar. En uppräkning med 5 milj. kr. skulle återställa materielresurserna till en nivå motsvarande den . Verksamheten vid LTH påbörjades . Högskolan var fullt utbyggd . Den snabba tekniska utvecklingen som har ägt rum inom praktiskt taget alla teknikområden har på ett beklagligt sätt medfört att den utrustning som anskaffades under uppbyggnadsskedet trots en i och för sig ringa ålder får anses som helt föråldrad. Förnyelser och kompletteringar har endast kunnat ske i begränsad omfattning. För att tillgodose de mest angelägna områdena - det gäller i första hand elektronisk utrustning - har beräknats ett belopp om 8 milj. kr. Till följd av riksdagsbeslut överfördes genom inrättande av en enhet för tillämpad livsmedelsforskning resurserna vid mejeriavdelningen och statens mejeriförsök vid till kemicentrum vid dåvarande tekniska högskolan i (fr. o. m. I samband därmed konstaterades att förutsättningar saknades för inrättandet av ett i . I stället förutsattes att den nyinrättade forskningsenheten skulle fylla samma funktion som det tilltänkta branschforskningsinstitutet avsetts göra. Därutöver skulle enheten svara för undervisning för livsmedelsinriktningen inom civilingenjörsutbildningen vid LTH. Enligt dessa riktlinjer har verksamheten också bedrivits som en kraftig expansion på såväl forsknings- som undervisningssidan skett genom tillkomsten av ämnesområdena livsmedelsteknik, industriell näringslära, teknisk mikrobiologi, biokemi och livsmedelskemi. Möjligheterna att på forskningssidan leva upp till intentionerna att tillgodose livsmedelsbranschens behov av forskning har emellertid redan från början och efter hand alltmer markant försvårats på grund av bristfälliga basresurser för såväl teknisk och administrativ personal som utrustning och materiel. Överföringen av budget har inte inneburit att medel i samma mån överförts från område. har i sina anslagsberäkningar uppenbart inte beaktat att den tekniska fakulteten och Kemicentrum inom sig svarar för en verksamhet av samma karaktär som övriga fristående branschforskningsinstitut. En successiv resursmässig utarmning av verksamheten och därmed minskade möjligheter att fullgöra de avsedda uppgifterna har blivit följden härav. Detta förhållande har såväl riks- som regionalpolitiska konsekvenser. Den livsmedelstekniska forskningen och utbildningen vid LTH är unik i landet. Således bedrivs - med undantag av vissa smala sektorer - för hela livsmedelsbranschen ingen annan fristående forskning, vare sig av grundläggande eller tillämpad karaktär i . Mot denna bakgrund torde det vara utomordentligt angeläget att resurserna för denna verksamhet ligger på en rimlig nivå. Livsmedelsindustrin utgör en utomordentligt väsentlig del av näringsliv. Om utvecklingen av denna skall kunna främjas och dess slagkraft kunna öka är den beroende av att forskningen på området förs framåt, att resurser finns att tillvarata, att utveckla idéer och att välutbildad och kvalificerad personal på såväl civilingenjörs- som doktorsnivå finns tillgänglig. Om dessa förutsättningar reduceras genom bristande resurser innebär detta en försvagning av en viktig del av näringsliv. En speciell aspekt om resurserna för den livsmedelsvetenskapliga forskningen och undervisningen utgör fråga om lokaler för verksamheten. Kemicentrums nuvarande lokaler har inte beräknats inrymma den livsmedelsvetenskapliga verksamheten. Den expansion som dessutom skett har medfört att situationen nu är utomordentligt otillfredsställande . Vissa ämnen är inrymda i provisoriska lokaler inom kemicentrum i , medan avdelningen för livsmedelsteknik är inrymd i den gamla mejeribyggnadens otidsenliga lokaler i . Speciellt besvärande är förhållandena för den laborativa verksamheten i som inryms i den gemensamma försökshallen tillsammans med en rad andra forskningsverksamheter. Detta innebär exempelvis att inte ens för livsmedelshantering elementära hygieniska krav kan upprätthållas vid de försök som genomförs. En tillbyggnad av kemicentrum för de livsmedelstekniska ämnesområdena har planerats. Ett skyndsamt genomförande av denna måste från både forsknings- och undervisningssynpunkt sägas vara synnerligen angelägen. Den samverkan mellan de livsmedelsvetenskapliga ämnena som därigenom skulle kunna åstadkommas skulle öka forskningskapaciteten avsevärt. I motionerna 1977/78:1311 och 1978/79:1374 redovisas skäl för satsning på gasteknologiskt forsknings- och utvecklingsarbete vid LTH. Vad som anförs i dessa motioner gäller självfallet i huvudsak fortfarande. Till detta kan läggas följande: Frågan om naturgasens utnyttjande i svensk energihushållning är inte avgjord. Undersökningar pågår f. n. i vad avser möjligheterna att från importera naturgas, i första hand för användning i . i ett internationellt perspektiv kommer obestridligen naturgasen att spela en alltmer betydande energipolitisk roll. Mot denna bakgrund torde hanteringen av naturgas komma att kräva betydande industriella insatser inom en rad områden. Transportsystem för naturgas är därvid självklart ett centralt område. Kylsystem, pumpsystem, styr- och reglersystem är exempel på andra områden där teknologin måste anpassas till de speciella krav hantering av gas ställer, och för vilka nya produkter måste utvecklas. En avsevärd internationell marknad grundad på gashanteringens behov är under framväxande. På denna marknad torde svensk industri ha goda men förbisedda förutsättningar att etablera sig. En utveckling av teknologin i anslutning till hantering av naturgas i kommer att kräva omfattande insatser i form av forsknings- och utvecklingsarbete. Det förhållandet att satsningar på användande av naturgas i första hand synes komma att ske i gör det naturligt att satsningar på forsknings- och utvecklingsarbete inom området görs vid LTH. Den breda kompetens inom ämnen med anslutning till gashantering och gasteknologi som finns inom LTH talas självfallet också för en satsning på denna forskning där. För den framtida industriella potentialen är det av avgörande betydelse att snabbt kunna utnyttja de möjligheter som mikroelektronikens framsteg erbjuder. Dels kommer mycket snart användning av minidatorer och mikroprocessorer i produktionsprocessen att utgöra en väsentlig förutsättning för tillverkning på högsta teknologiska nivå, dels och kanske framför allt kommer elektroniska kretsar att byggas in i olika produkter. Ett tillvaratagande av de möjligheter som här öppnar sig kräver att ingenjörsutbildningen snabbt anpassas till de förändrade förhållandena. Detta i sin tur är möjligt endast om utbildningen sker i nära anknytning till forskning inom de områden som kan förväntas ha betydelsefulla industriella tillämpningar. Till dessa områden måste - förutom de datatekniska - även räknas grundläggande forskning inom halvledarteknologin, där nya material och nya metoder för kretstillverkning prövas. Grundläggande forskning av internationellt mycket hög kvalitet bedrivs inom LTH vid avdelningen för fasta tillståndets fysik. Den hämmas emellertid av bristfälliga resurser beträffande lokaler, personal, basresurser och utrustning. Det är angeläget att denna verksamhet snabbt kan expandera. Det förtjänar särskilt framhållas att just inom detta område genombrott i den grundläggande forskningen visat sig mycket snabbt kunna ha omfattande industriella konsekvenser i form av ny tillverkning med åtföljande ökad sysselsättning. Även om det måhända är orealistiskt att räkna med att man inom landet skall kunna starta en tillverkning i mycket stor skala av standardkomponenter - ett område där dominerar marknaden - kan förhållandena bedömas som mycket mera gynnsamma inom det område som brukar kallas custom design, där kretsar för användning i en viss industriell produkt (bilar, verktygsmaskiner osv.) ges en skräddarsydd utformning och tillverkas i serier av måttlig storlek. Jämfört med de resurser som skulle krävas för att ge forskningen inom detta område vid LTH tillfredsställande arbetsmöjligheter ter sig de potentiella näringspolitiska och sysselsättningsmässiga vinsterna som mycket stora. Den utbildning av ingenjörer inom dataområdet och den forskning som krävs för en fullgod sådan utbildning har uppmärksammats i anslagsframställningen från . I budgetpropositionen föreslås att en professur i datalogi inrättas genom omprövning av en ledigblivande tjänst, och vi förutsätter att denna tjänst ges den speciella inriktning mot industriellt betydelsefulla tillämpningar som föreslagit. Det finns mycket starka skäl att därutöver snabbt tillgodose de övriga behov som också anmälts inom dataområdet, nämligen forskningsresurser inom områdena datorsystemteknik och digital- och datorteknik. En professur i datorsystemteknik bör därför inrättas . Med hänvisning till ovanstående hemställs att anhåller om att regeringen vid den framtida medelstilldelningen till de tekniska högskolorna beaktar den brist på resurser som hämmar verksamheten vid Lunds tekniska högskola och i övrigt ger regeringen till känna vad som anförts i motionen. P. O. () HANS () i () () () () () ()