mot · G3021687 · 1980-01-25 00:00:00 — av om mellan- och långvågssändare Den del av som ansvarar för utsändningar av radio och TV sorterar under . I årets petita söktes medel för drift av 4 kvarvarande AM (dvs. mellan- och långvåg)-sändare samt medel till etapp 1 av byggnation av en ny lämpligare mellanvågssändare i (Skånesändaren). I årets budgetproposition föreslås att 3 av de 4 läggs ner (, och ). Dessutom har ej fått de begärda 2,1 milj. kr. för den nya Skånesändaren. Denna utbyggnad måste dock påbörjas nu om Skånesändaren skall kunna ersätta den nuvarande mellanvågssändaren, då denna ej går att köra längre (1984-5). Förslaget innebär i praktiken att avsäger sig rätten att sända radioprogram till kringliggande länder i på de vågländer som kan avlyssnas av de flesta. Dessutom försvinner möjligheten att med ett fåtal sändare via mellan- och långvågen täcka stora delar av på ett sätt som kan tas emot på de flesta portabla, batteridrivna mottagare. Förslaget i propositionen är av stor principiell betydelse med både inrikesoch utrikespolitiska samt beredskapsmässiga konsekvenser. Om beslutet blir av försvinner från lång- och mellanvågsbanden och lär ej kunna komma tillbaka under detta sekel. FM/AM, mellan-, lång- och kortvåg etc. De första radiosändarna i var av AM-typ - de sände på mellan- och långvågen. Dessa sändare kan täcka stora områden. En bra mellanvågssändare i (bra i betydelsen hög effekt, stömingsfri frekvens) kan höras i stort sett från till under den mörka hälften av dygnet. Endast med AM-sändningar kan man nå lyssnare i kringliggande länder. Bland AM-sändningar kan också nämnas kortvågen. Med kortvågssändare kan man i stort sett nå hela världen, men mellan- och långvågen är bättre i på grund av att fler har sådana mottagare. har nästan helt och hållet gått över till FM-sändare. Dessa ger bättre teknisk kvalitet men har mycket kort räckvidd. FM-sändare hörs sällan mer än från masten. Därför måste man vrida på ratten på bilradion om man t. ex. skall följa samma riksprogram under en färd, för att kunna ratta in närmaste sändare. FM går dessutom inte fram så bra i kuperad terräng. I t. ex., där mellan- och långvågslyssnandet är regel snarare än undantag, kan man ha bilradion på samma frekvens för samma program. BBC Radio 4 hörs på 1 500 meter långvåg över hela landet. Betydelsen av AM-radio i Mellan- och långvågen är av stor betydelse i övriga - de avlyssnas även flitigt i . av allt radiolyssnande i sker på mellanoch långvåg. Ett flertal stora kommersiella radiostationer använder AM för att nå ut över . Radio (mellanvåg) t. ex. har genom SIFO-undersökningar kommit fram till att av ungdomen i () lyssnar minst en gång , alltså ibland fler lyssnare än P1 och P2 tillsammans har i den gruppen! , 2 etc. är andra exempel. c. bygger en stor mellanvågsanläggning i . Den skall förbättra bilradiolyssnandet, mottagning på samt förmodligen också mottagning från de kringliggande länderna. EG har länge diskuterat Europa-sändningar på mellanvåg. e. BBC har byggt en mellanvågssändare just för att nå . f. Att mellanvågsbandet är viktigt i eterpropagandan har bevisats av medarbetare vid det s. k. vid . Innehållet i Radio sändningar på svenska har analyserats. Dessa sker på mellan- och kortvåg. då RM:s mellanvågssändare var ur funktion sjönk lyssnarresponsen markant. RM drog slutsatsen att mellanvågen är viktigast om man skall nå lyssnare t. o. m. i . g. mellanvågssändare är således en pulsåder för svenska sändningar till på olika språk. Ca en miljon sovjetmedborgare beräknas lyssna till dessa, ca 350 000 engelsmän enligt en annan undersökning. Men är en gammal sändare - den måste skrotas . Alltså måste byggnation av en ersättare påbörjas nu - om inte denna möjlighet att höras i på en väl inarbetad våglängd helt skall försvinna. Om budgetförslaget går igenom innebär det att det neutrala röst kommer att försvinna från de mest avlyssnade radiobanden i . Mellanvågsbandet är trångt - fria, ostörda frekvenser är eftertraktade. Vid den senaste mellanvågskonferensen i (1977) tilldelades 2 långvågs- och 6 mellanvågsfrekvenser. Bland dessa fanns rätten till en högeffektsändare i (den tilltänkta Skånesändaren på ). använder f. n. endast 4 av dessa - alla är gamla sändare som sänder P1 samt i Hörbys fall även utlandsradion. Om slutar med sändningar på dessa frekvenser, dvs. enligt budgeten samt 1985, då kommer frekvenserna att tas över av andra. Och det blir svårt om inte omöjligt att komma igen . Detta görs klart i petita till . Dessutom förlorar nordbor i kringliggande länder en möjlighet att höra program från Riksradion - om de inte kan plocka upp Utlandsradion på kortvågen. kommer inte att ha någon sändare som kan höras längre bort i landet. Detta kan få svåra följder i en osäker framtid. De flesta batteridrivna radioapparater har ändå mellan- och långvågen. Mellanvågslyssnaren i liksom i övriga hänvisas till en blandning av propaganda från stormakterna och ett kommersiellt utbud från Radio . måste också kunna göra sin röst hörd i etern. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar 1. att driften vid de 4 får fortsätta tills vidare i avvaktan på den utredning som begärs under punkt 2, 2. att anhålla att regeringen skyndsamt låter utreda hur behov av mellan- och långvågssändare bör täckas och i denna utredning låter representanter för följande berörda intressenter ingå: UD, försvarsdepartementet, , Utlandsradion, Riksradio m. fl.