mot · G302932 · 1980-01-22 00:00:00 — Motion 1979/80: 932 av m. fl. om viss försöksverksamhet vid Grovfoderodlingens omfattning och problematik i norra Grovfoderväxterna, dvs. och ettåriga gränfoderväxter, odlas på mer än 150 tusen hektar eller av den odlade arealen i rikets fyra nordligaste län. Grovfoderarealen i detta område utgör av hela rikets grovfoderareal. Dessa grödor dominerar följaktligen växtodlingen i norra och utgör grunden för nötkreatursskötseln i landsdelen. Värdet av animalieprodukterna (mjölk och kött) från nötkreaturs- och fårskötseln i de fyra nordligaste länen utgjorde ca 760 milj. kr. Grovfoderodlingen och nötkreatursskötseln är sålunda inte bara den helt dominerande grenen i områdets jordbruk utan utgör ett av de allra viktigaste inslagen i områdets näringsliv. Ett annat mått på näringsgrenens omfattning är storleken av investeringarna i byggnader. Dessa investeringar utgjorde 87 milj. kr. /78 i området. Därtill kommer investeringar i maskiner, som uppgår till flera tiotal milj. kr. För en enskild brukningsenhet uppgår investeringen vid en nyproduktion av ekonomibyggnaderna till ca 1 milj. kr. Inte på någon annan plats på jordklotet bedrivs jordbruk på så höga breddgrader som i norra . Grovfoderodlingen liksom all annan växtodling i norra bedrivs följaktligen under mycket särpräglade klimatiska förhållanden. Särskilt gäller detta ljusklimatet. Det högnordiska sommarldimatet gynnar grovfoderväxterna, vilket innebär att dessa växter har bättre förutsättningar i norra än t. ex. sädesväxterna. Det är möjligt att få lika hög avkastning av grovfoderväxter i norra som i . Det högnordiska sommarklimatet medför att det nordsvenska grovfodrets kemiska och näringsmässiga sammansättning och egenskaper avviker från dem i . Dessa sammanhang är dock till största delen outforskade. Av det anförda följer att utforskandet av sammanhangen när det gäller grovfoderodling och grovfodrets egenskaper och utnyttjande i djurskötseln i norra måste ske under där rådande klimatiska betingelser och inte på lägre breddgrader där starkt avvikande klimatiska betingelser råder. Vid utforskandet av nämnda sammanhang krävs sammanhållna och integrerade insatser inom hela produktionskedjan. Insatser krävs alltifrån art- och sortval över odlingsteknik, skörd, bärgning, konservering och 1979/80: 932 lagring till hur alla dessa operationer och varianter av dem påverkar fodrets kvalitets- och fodervärdesegenskaper och till fodrets utnyttjande i utfodringen och dess inverkan på slutproduktens mängd och kvalitet. Särskilt angeläget är att utforska förutsättningarna för samt finna vägar för ny teknik för grovfoderodling och -användning. Detta är angeläget för att kunna rationalisera och effektivisera verksamheten. En förbättrad grovfoderodling och ett förbättrat grovfoderutnyttj ande såväl kvantitativt och kvalitativt som tekniskt skulle också göra jordbruket i området mindre beroende av importerat proteinkraftfoder, som f. n. utgör en mycket stor kostnadspost i husdjursskötseln. Dessutom skulle den verka dämpande på ökade arealkrav på brukningsenheterna och därigenom bidra till lägre investeringar i åkerjord. Befintliga försöksresurser i norra På växtodlingsområdet är försöksverksamheten med grovfoderväxter relativt väl tillgodosedd, främst genom försöksavdelningar för norrländsk växtodling resp. norrländskt växtskydd vid lantbruksförsöksanstalt, Röbäcksdalen vid . Vid dessa avdelningar arbetar f. n. sex vetenskapligt utbildade befattningshavare. Den förstnämnda avdelningens försöksverksamhet domineras av frågor rörande grovfoderodling, och den senare lägger en betydande del av sina resurser på grovfoderområdet. Därtill kommer i Röbäcksdalen med filialer i varje län, som bedriver växtförädling av bl. a. grovfoderväxter. Gjorda rön på växtodlingsområdet kan emellertid inte utnyttjas fullt ut i praktiken, om de inte kan följas upp på husdjursområdet med olika slag av utfodringsförsök etc. Till husdjursområdet hör i försökssammanhang inte bara utfodringssamt mjölk- och köttproduktionsfrågor utan även bärgnings-, konserverings- och lagringsfrågor samt foderkvalitetsfrågor m. m. Till skillnad från växtodlingsområdet saknas på husdjursområdet till norra lokaliserade försöksresurser i form av vetenskapligt utbildad personal och driftanslag. De insatser som gjorts på husdjursområdet i norra genom de till Ultuna förlagda försöksavdelningarna är helt otillräckliga för att svara mot näringens krav. De är dessutom knappast inriktade på lösandet av speciella nordsvenska grovfoderproblem. Betydande fasta försöksresurser i form av djurstallar och djurbesättningar (sammanlagt ca 160 mjölkkor) finns i Röbäcksdalen och . Även i Offer i har en djurbesättning. Bristen på vetenskapligt utbildad personal och driftmedel på ovan nämnda avsnitt hindrar ett effektivt utnyttjande av befintliga fasta resurser och är beklaglig, eftersom utforskandet av sammanhangen när det gäller ovan redovisad problematik genom en slagkraftig försöksverksamhet är så angelägen just på dessa avsnitt. En förstärkning av försöks 1979/80: 932 resurserna skulle vara mycket lönande för den nordsvenska nötkreatursskötseln och därmed för hela det nordsvenska jordbruket. För att få en effektiv försöksverksamhet på ovannämnda avsnitt av grovfoderområdet i norra yrkas härmed på en förstärkning av den vetenskapligt utbildade personalen genom inrättande av en ny arbetsenhet med stationering vid lantbruksförsöksanstalt, Röbäcksdalen vid , bestående av följande tre tjänster med vetenskapligt utbildade befattningshavare: En försöksledare eller motsvarande med kvalificerad vetenskaplig utbildning i ledande befattning, förslagsvis i lönegrad Fe 21/23. En försöksledare i lönegrad Fe 16. En statskonsulent i lönegrad Fe 18. Den förstnämnda försöksledaren skall vara inriktad på och svara för försöksverksamhet och utvecklingsarbete under nordsvenska förhållanden på grovfodrets kvalitetsfrågor och dess tillvaratagande samt konserverings- och lagringsfrågor, dvs. i huvudsak uppgifter på gränsområdet mellan odling och utfodring. Även försöks- och utvecklingsarbete på mekanisering och teknik i anslutning till skörd, bärgning, konservering och utfodring av grovfoder bör ligga inom denna försöksledares ansvarsområde. Det tekniska utvecklingsarbetet bör ske i nära samarbete med jordbrukstekniska institutet. Den andra försöksledaren skall vara inriktad på och svara för försöksverksamhet och utvecklingsarbete under nordsvenska förhållanden på grovfodrets användning i utfodringen av nötkreatur vid mjölk- och köttproduktion och i utfodringen av får. Statskonsulentens arbetsuppgifter skall vara att förmedla försöksverksamhetens rön till det nordsvenska jordbruket inte bara på grovfoderområdet utan på hela husdjursområdet och över huvud taget vara kontaktman mellan husdjursskötseln i norra och försöksverksamheten på detta område. De tre befattningarna i arbetsenheten föreslås inrättade som e.o. tjänster på förvaltningskostnadsanslag fr. o. m. Vid lönenivå och lönekostnadspålägg kostar de tre tjänsterna 150 000, 120 000 och . resp., tillhopa . förvaltningskostnadsanslag måste följaktligen höjas med samma belopp fr. o. m. 1980/81. För bestridande av arbetsenhetens driftkostnader såsom försöksförnödenheter, materiel, resor och löner till teknisk personal erfordras dessutom ett driftkostnadsanslag på . per budgetår fr. o. m. 1980/ 81. driftkostnadsanslag till försöksverksamheten måste följaktligen höjas med samma belopp fr. o. m. 1980/81. 1979/80: 932 Det förutsätts att försöksavdelningar på husdjursområdet i även fortsättningsvis och i minst samma omfattning som svarar för försöksverksamheten på alla andra ämnesområden och avsnitt av husdjursområdet i norra genom norra husdjursförsöksdistriktet. Den nya arbetsenhetens infogande i försöksorganisation och dess organisatoriska benämning föreslås överlåtas till avgörande efter hörande av berörda enheter inom . Härvid framhålls dock vikten av att den nya arbetsenheten organiseras och infogas på så sätt i försöksorganisationen att den kan arbeta självständigt men ändå i nära samarbete med övriga enheter i Röbäcksdalen och därmed effektivast och bäst betjäna och befrämja det nordsvenska jordbrukets utveckling och rationalisering. Vid upprepade tillfällen har uttalat sig för behovet av ett utökat forskningsarbete inom det norrländska jordbruket. a. utredningen om jordbruket i norra underströk starkt behovet av forsknings- och utvecklingsarbete rörande jordbruksproblemen i . Utredningen föreslog att ett belopp av 5 milj. kr. utöver då utgående medel skulle ställas till förfogande för statens råd för skogs- och jordbruksforskning för målinriktade forsknings- och utvecklingsprojekt rörande ifrågavarande jordbruk. I den proposition som följde på denna utredning framhöll departementschefen att han skulle återkomma till denna fråga i samband med anmälan av frågan om reglering av priserna på jordbrukets produkter. Tyvärr har detta aldrig skett. I samband med att fastställde riktlinjerna och målsättningen för den nya jordbrukspolitiken betonades vikten av det norrländska jordbruket från regionalpolitisk synpunkt. Mot denna bakgrund är det nu angeläget att det aviserade behovet av utökad forskning om norrländskt jordbruk verkställs. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att anslaget till omfördelas så att den i motionen anvisade förstärkningen av försöksverksamhet på grovfoderoch nötboskapsskötselområdet i norra kan genomföras. () () () () () () () SVEN-E.