mot · G3021443 · 1980-01-24 00:00:00 — Dessa insatser måste emellertid ingå som en del i en planerad branschutveckling och inte som ske som panikartade brandkårsutryckningar. Därför har föreslagits att statsmakternas deltagande i branschutvecklingen skall ske genom ett statligt strukturbolag. bör uttala att ett sådant bolag bör ingå i det förslag till statlig medverkan i skogsindustrins strukturutveckling som regeringen bör lägga fram. I avvaktan på en samlad strukturplan för skogsindustrin bör inga ytterligare beslut om nedläggningar av enskilda anläggningar fattas. För en av delbranscherna inom skogsindustrin finns det dock enligt socialdemokraterna inte behov av att göra någon etappuppdelning i redovisningen av planeringsarbetet. Det gäller skivindustrin, en bransch som varit föremål för ett omfattande utredningsarbete. Trots underlagsmaterial och upprepade krav har några åtgärder inte vidtagits. 1 socialdemokraternas motion angående handlingsprogram för skogsnäringen togs särskilt upp skivindustrins utveckling. Det krävdes att hos regeringen skulle begära förslag till planmässiga åtgärder för att komma till rätta med branschens problem. Den borgerliga riksdagsmajoriteten avvisade detta krav. Men utvecklingen har rullat på. Flera anläggningar är nu nedläggningshotade. Det senaste exemplet är ASSIrs fabrik i . Ett annat allvarligt problem är den nedrustning av forsknings- och utvecklingsverksamheten som sker inom skivindustrin. tekniska avdelning har lagts ned. Genom att , som är landets största boardproducent, har beslutat att upphöra med sina bidrag till träforskningsinstitutets avdelning för boardindustri hotas hela denna verksamhet. Denna utveckling är naturligtvis olycklig för branschens utveckling på . Socialdemokraterna upprepar nu sitt och de fackliga organisationernas krav på planmässiga åtgärder för att främja utvecklingen inom skivindustrin och för att nödvändiga strukturförändringar skall kunna genomföras i socialt acceptabla former. Särskild uppmärksamhet bör ägnas frågan om forskningsoch utvecklingsverksamheten inom branschen. Några beslut om nedläggningar bör inte fattas innan regeringens förslag behandlas av . Investeringsplan för statliga företag De statsägda företagen spelar t. v. en avgörande roll för sysselsättningen i . Staten har som ägare av dessa företag ett särskilt ansvar för att investerings- och utbyggnadstakt ligger på en hög nivå. a. mot den bakgrunden föreslår socialdemokraterna i motion till årets att regeringen ges i uppdrag att inleda överläggningar med de statliga företagen i landet i syfte att stimulera dem till att utarbeta ett investeringsprogram . Regeringen bör sedan redovisa resultatet av denna verksamhet för och i det sammanhanget också lägga fram förslag om nödvändiga åtgärder för att säkra investeringsprogrammets finansiering. Som exempel på behovet av långsiktiga och sammanhållna investeringsprogram kan tjäna den aktuella situationen vid ASSI:s anläggningar i . Här gäller att de investeringar till vilka beviljat medel - och som är under genomförande - inte torde kunna ge lönsamhet förrän efter komplettering med en följande investeringsetapp, där massan kan vidareförädlas till papper/kartong. Forskning och utveckling för varaktig sysselsättning i näringsliv är hårt koncentrerat till basnäringarna malm, stål och skog. Med denna näringsstruktur följer en stor känslighet för kortsiktiga konjunkturfluktuationer och långsiktiga internationella strukturförskjutningar. Skall sysselsättningen i länet långsiktigt kunna tryggas och stärkas, måste näringslivet differentieras. Nya produktionsgrenar måste introduceras. Skall detta bli möjligt måste planmässiga insatser göras inom varje steg i utvecklingsprocessen, från forskning över utvecklingsarbete fram mot produktion i industriell skala. För att så långt möjligt utnyttja den kunskap och den verksamhetslust som finns inom länet bör detta utvecklingsarbete komma till utförande på plats i . För att förstärka den första länken i utvecklingskedjan, forskningen, föreslår socialdemokraterna i särskild partimotion till årets riksdag att ett särskilt forskningsråd inrättas för . I motionen konstateras att vissa regioner nu kämpar med stora sysselsättningsproblem. Strukturomvandlingen inom bl. a. skogs-, gruv- och stålindustrin leder till betydande omställningsproblem och krav på alternativ industri. finns det projekt som är starkt regionalt betingade och som har sitt ursprung i regionens näringsliv och därmed förknippade förutsättningar Här kan närkontakten mellan forskare och olika företrädare för regionen vara av avgörande betydelse för om ett projekt skall komma till stånd. Detta står inte i någon motsatsställning till behovet av en samordnad och samlad forskningspolitik på det nationella planet. Centralt initierade insatser kan i vissa fall behöva kompletteras med regionalt identifierade behov. I vissa fall kan detta betyda att man för forskningsändamål utnyttjar resurser som finns lokalt. I andra fall tar man i anspråk den forskningsorganisation som finns nationellt, i syfte att främja utvecklingen av regionen i fråga. Förläggningen av ett visst projekt måste alltid styras av var erforderlig kompetens finns att tillgå. Ett regionalt forskningsorgan bör vara sammansatt så att det ger möjligheter till vidareutveckling i regionen. Det är således inte fråga om att, som på det nationella planet, skapa forskningsråd som har sin utgångspunkt i ett visst vetenskapsområde eller en enskild sektors behov. Behovet av medel för tvärsektoriella projekt som kan gynna den regionala utvecklingen är enligt socialdemokraternas uppfattning stort. De regionala råden bör själva söka och initiera olika projekt. Därvid bör en samverkan komma till stånd med sektorsorgan och forskningsråd i syfte att främja tvärsektoriella och tvärvetenskapliga projekt. En strävan bör vara att söka samfinansiera projekten med andra forskningsorgan. Socialdemokraterna framhåller vikten av att ett regionalt forskningsråd nära kopplas samman med det landsomfattande forsknings- och utvecklingsarbetet. Genom ett nära samarbete i fråga om främst planeringen mellan nationella forskningsråd m. fl. nationella organ och regionala forskningsråd bör man kunna åstadkomma det för den aktuella regionen bästa resultatet. Riksorganens kunskap på området i fråga och deras möjligheter till överblick både inom landet och utomlands gör det nödvändigt att sammanfoga den regionala och den centrala verksamheten så att kunskaper som finns centralt också utnyttjas. Det bör understrykas att ett regionalt forskningsråd inte enbart skall ha till uppgift att söka vidareutveckla regionens industriella bas. I vissa fall kan det också vara fråga om att genom forsknings- och utvecklingsarbete även få andra problemställningar belysta. Så t. ex. kan det finnas särskilda frågor inom hälso- och sjukvården, skolan och kommunikationerna som är av lika stor betydelse för regionen som ett visst industriellt projekt. Ett regionalt forskningsråd bör således även kunna initiera forskning på sådana områden. Näringslivsutvecklingen i regionen bör dock utgöra tyngdpunkten i rådets arbete. Mot denna bakgrund föreslår socialdemokraterna att två regionala forskningsråd inrättas försöksvis. Med hänsyn till de betydande problem som finns i och anser man att försöksverksamheten i första hand bör inriktas på dessa regioner. Man är dock medveten om att ett visst forskningsproblem inte alltid kan begränsas strikt geografiskt, varför det bör vara möjligt för de föreslagna regionala råden att även inkludera frågor som har nära anknytning till resp. men som geografiskt kan hänföras till något annat område. För den föreslagna försöksverksamheten med två regionala forskningsråd föreslås att sammanlagt 10 milj. kr. Beloppet bör fördelas lika mellan de två av oss föreslagna länen. 6.2 Intensifierade kontakter mellan forskning och produktion En viktig länk mellan en teknisk högskola och den omkringliggande regionen är de civilingenjörer som högskolan producerar. De fungerar som en viktig informationskanal mellan forsknings- och utvecklingsarbetet och näringslivet. De små och medelstora företagen i saknar i mycket stor utsträckning erfarenhet av vad det innebär att anställa en civilingenjör och vilket värde detta kan ha för företaget. Detta leder till att många av de civilingenjörer som examineras vid högskolan i tvingas välja mellan arbetslöshet eller att flytta söderut. Deras kompetens kommer därmed ej till utnyttjande för länets utveckling. Ett sätt att överbrygga dessa sysselsättningsproblem och stödja företagens utvecklingsansträngningar vore att samhället gick in och stimulerade anställning av civilingenjörer. Vi föreslår därför att en försöksverksamhet startas vid tekniska högskolan i enligt följande modell. 25 civilingenjörer anställs av högskolan för insatser i norrbottniska företag. Deras verksamhet leds av forskare vid högskolan. Varje civilingenjör knyts till ett och samma företag. Därefter torde företagets benägenhet att själv anställa civilingenjören ha ökat. Försöksverksamheten bör fortgå och sedan utvärderas. Verksamheten bör finansieras genom att ytterligare 3 milj. kr. anvisas under anslaget D 35. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. på IX huvudtiteln. Forskning och utbildning inom vissa centrala ämnesområden är en viktig förutsättning för den industriella verksamhetens utveckling. är f. n. relativt stark inom vissa tekniskt tillämpade ämnesområden. En komplettering erfordras för att satsningen på högskolan i som regionalpolitisk instrument skall få avsedd effekt. I sin anslagsframställning för /81 prioriterade därför högskolan i en professur i industriell organisation inriktad mot företagsutveckling. Forskningsområdet presenterades på följande sätt: Forskning inom området företagsutveckling - analys och styrning. Särskild vikt läggs vid studium av nyetableringsprocessen. Entreprenörskap (nyföretagande) såväl inom som utom befintliga företag. tekniskt och ekonomiskt kunnande skall överföras till företag. Entreprenören som individ. Samhällets roll och styrhjälpmedel för att stimulera nyföretagande (ny teknisk verksamhet) inkluderande legoföretagens speciella problem liksom glesbygdsproblematiken. Professuren i industriell organisation, inriktad mot företagsutveckling, har stor betydelse för tre typer av utbildning vid högskolan i : civilingenjörsutbildning, ekonomutbildning och företagsledarutbildning. UHÄ tillstyrkte inrättandet av denna professur. I budgetpropositionen 1980 skjuts emellertid frågan om en professur på en osäker framtid. Mot denna bakgrund föreslår vi att vid högskolan i beslutar inrätta en professur i industriell organisation, inriktad mot företagsutveckling, och att anslaget D 21, anslagsposten Forskning och forskarutbildning, vid högskolan i räknas upp med . 6.4 Trygg försörjning med riskvilligt kapital Intressanta utvecklingsprojekt stupar i slutet av utvecklingskedjan strax före industriell introduktion till följd av brist på riskvilligt kapital. En samlad satsning på forskning och utveckling för ett starkt näringsliv i bör därför inbegripa åtgärder även i denna fas av innovationsförloppet. I olika sammanhang har från framförts förslag rörande möjligheter att behålla viss del av avkastningen från elkraftproduktionen inom länet. Vinstmedlen skulle utgöra grundplåt i en långsiktig näringslivssatsning. Med en sådan ordning har man menat sig kunna skapa bättre möjligheter att utnyttja länets alla fördelar som en näringsgeografisk enhet. Med anledning av denna diskussion vill vi påpeka att många skogsindustrier i mellersta och södra liksom i andra delar av landet visar goda resultat. Dessa bygger i stor utsträckning på innehav av egna skogar och tillgång till egna energiresurser. Den statliga skogsindustrin saknar inte bara egna skogar utan får också skaffa alla energiresurser utifrån. Samma sak gäller NJA/som helt saknar egna energitillgångar. svarar för en mycket stor del av produktion av elkraft från vattenkraftsanläggningar. Huvudparten av denna produktion förbrukas utanför . Det förhållandet att energiproduktionen i länet och dess stora vinster undanhållits basindustrierna och i stället tillgodogjorts hela landet torde vara en viktig orsak till bristen på effektiv utvecklings- och vidareförädlingsverksamhet vid länets industrier. Medan vinsterna från energiproduktionen på andra håll i landet investeras i nya industrier och ny sysselsättning inom regionen, ger vinsterna från vattenkraften i upphov till investeringar utanför länet. Nya idéer och förslag till produktion saknas inte. Däremot saknas investeringsvilligt kapital. Sålunda skulle de statliga företagen kunna vidareförädla sina produkter. På samma sätt skulle helt nya produkter kunna utvecklas och produceras. Men de statliga företagens vinstutveckling har gett små möjligheter till nyinvesteringar och risktagande. Mot denna bakgrund föreslår vi att en ordning nu övervägs där den typ av nya utvecklingsinvesteringar i näringslivet, som vi förordar, tryggas genom årlig tillförsel av finansiella resurser som motsvarar en väsentlig del av de vinster som uppstår genom vattenkraftsproduktionen i . I en socialdemokratisk motion till årets understryks att det är ytterst angeläget i nuvarande råvarusituation att effektiva skogsvårdsåtgärder sätts in. Markens produktionsförmåga måste tillvaratas. Ett läge med minskad tillväxt och fördyrade återväxtkostnader får inte tillåtas uppstå. Man kräver att medel ställs till förfogande för särskilda skogsvårdsinsatser som tryggar en bidragsgivning till fullständiga återväxtåtgärder efter all slutavverkning inom det skogliga stödområdet. En bidragsgivning av den storleksordning som föreslås kan beräknas ge en sysselsättningseffekt motsvarande ca 225 000 dagsverken. En betydande del härav skulle tillfalla . har flera instrument utvecklats för att stödja jordbruket i . Stödet har varit av betydelse inte minst för jordbruket i . Allt framgent spelar jordbruket en viktig roll för produktion och sysselsättning i . Skall denna näring kunna konsolideras och utvecklas, krävs fortsatta statliga stödinsatser. Nuvarande stöd har varit i kraft att en översyn av hela stödsystemet är motiverad. Mot denna bakgrund föreslår vi att uppdrar åt regeringen att utvärdera effekterna av det hittillsvarande stödet. Med utgångspunkt i utvärderingens resultat och behovet av effektiva stödinsatser för jordbruket i norr bör regeringen därefter för redovisa de förslag till utveckling av stödet som visar sig motiverade. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av basnäringar som förutsättning för tryggad sysselsättning, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av samordnade forsknings- och utvecklingsinsatser för långsiktig förstärkning av näringsliv, 3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning rörande försörjningen med kapital för nya utvecklingsinvesteringar i näringsliv. () () () () () ()