ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021002 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80:1002 av m. fl. om höjt anslag till invandrarorganisationer Invandrar- och minoritetsorganisationer utgör en allt viktigare del av folkrörelserna i . Förutom att de fungerar som intresseorganisationer för invandrares och minoriteters strävan att bibehålla den egna kulturen och språket i det svenska samhället, har de en särskilt viktig funktion för kvinnorna, barnen och ungdomen. har organisationslivet bland invandrare och minoriteter utvecklats kraftigt, och det finns nu riksorganisationer i alla större nationsgrupper. Till dessa utgår ett ekonomiskt stöd genom invandrarverkets s. k. verksamhetsbidrag. I budgetpropositionen föreslås en höjning med , vilket inte ens täcker inflationen. har begärt en höjning av alla verksamhetsbidrag för att ge organisationerna möjlighet att bygga ut sin centrala verksamhet. Vpk delar invandrarverkets bedömning av behovet. En invandrar- och minoritetspolitik utifrån de mål som fastställde 1975 kan inte förverkligas utan invandrares och minoriteters egen medverkan. Deras medverkan måste underlättas av staten genom bl. a. bättre ekonomiska bidrag. Genom bidrag till avgränsade projekt kan invandrarverket stimulera organistionslivets insatser, bl. a. till förmån för invandrarbarn, -ungdomar och -kvinnor, både till riksorganisationer och lokala organisationer. Detta kan gälla även insatser för flyktinggrupper. I propositionen föreslås en höjning med , vilket reellt betyder en minskning. Vpk anser att anslaget bör höjas kraftigt. Med hänvisning till det anförda och med ändring i propositionen 1979/80:100 föreslås 1. att under bil. 15, D 3 Åtgärder för invandrare beslutar anvisa ytterligare . i förhållande till regeringens förslag avseende bidrag till invandrar- och minoritetsorganisationers verksamhet, 2. att under bil. 15 D 3 Åtgärder för invandrare beslutar i förhållande till regeringens förslag, avseende bidrag till avgränsade projekt. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G3021004 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80:1004 av och om planeringstalet för i har ansett att planeringstalet för folkmängden i länet bör vara 1 560 000-1 590 000 personer . I budgetpropositionen föreslår industriministern att talet i stället skall fastställas till 1 545 000-1 565 000 personer. Som skäl härför anför industriministern att det skall vara möjligt att få en viss dämpning av sysselsättningstillväxten och föreslå planeringstal för som ger utrymme för dels den naturliga befolkningstillväxten, dels det tillskott av arbetskraft genom inflyttning som krävs för att länet skall kunna bygga ut sin regionala och lokala service. Industriministerns förslag till planeringstal för innebär att han bortser från den ökning av arbetstillfällen som beräknas ske i regionens näringsliv, i den mån denna ökning inte avser den regionala och lokala servicen. föreslår han inga styrmedel för hur denna begränsning skall kunna ske. Följden blir, om utvecklingen följer den av antagna, att regionens utveckling kommer att styras av bostadsbristen, då länsplaneringen i huvudsak styr bostadsbyggandet. Detta är oacceptabelt i ett läge där landet behöver ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen! Under hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att planeringstalet för i länsplaneringen bör vara det av föreslagna 1 560 000-1 590 1985. () ()
mot · G3021005 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1005 av om uppvärmningskostnaderna i hyres- resp. bostadsrättslägenheter m. m. föreslår som ett led i ansträngningarna att minska energiåtgången vid bostadsuppvärmning att ett system för bränsledebitering införs, så att hyresgästen debiteras sina egna kostander för uppvärmning. Flertalet av remissinstanserna instämmer i detta förslag, men synpunkter beträffande kontroll av mindre kollektiv framförs också, bl. a. för att installation av mätinstrument inte skall bli så omfattande och dyrbar. Det är naturligtvis från energisparsynpunkt viktigt att hyresvärdar och hyresgäster uppmuntras att minska förbrukningen av bränsle för lägenheternas uppvärmning och varmvattenförsörjning. drar helt tydligt den slutsatsen att sparåtgärderna är effektivare om den enskilda hyresgästen spar åt sig själv, dvs. får betala för egen faktisk förbrukning. Mot bakgrund av möjligheten att minska energiåtgången och i anslutning till debatten om för- och nackdelar med olika boendeformer vore det värdefullt med en undersökning av den skillnad som kan finnas i uppvärmningskostnad i andelshus/bostadsrättshus jämfört med hus med enbart hyresrätter. Förutsättningar för en sådan jämförande studie bör finnas, då det inom exempelvis finns fastigheter som uppförts och som är identiskt lika men har olika upplåtelseformer. Åberopande det anförda hemställs att hos regeringen begär att värmemätningsutredningen får tilläggsdirektiv att göra jämförande studier beträffande energiförbrukning i fastigheter med olika upplåtelseformer.
mot · G3021006 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1006 av m. fl. om översyn av hyresförhandlingslagen, m. m. antog en hyresförhandlingslag, vars syfte bl. a. var att ge hyresgäster ökade möjligheter att förhandla genom fristående hyresgästföreningar. Lagen anger former och förutsättningar för kollektiva hyresförhandlingar rörande bostadslägenheter. Lagen innehåller också regler om förhandlingsöverenskommelsens rättsverkningar och om den enskilde hyresgästens ställning. Förhandlingar enligt lagen kan avse ett eller flera hus och bedrivs mellan å ena sidan hyresvärden och hans organisation och å andra sidan organisation av hyresgäster. Förhandlingarna grundas på en skriftlig förhandlingsordning, som normalt avses komma till stånd genom avtal mellan de förhandlande parterna. Om avtal inte kan träffas, skall hyresnämnden på begäran av hyresgästorganisation eller hyresvärd kunna besluta om införande av förhandlingsordning. I fråga om hyresgästorganisations rätt att erhålla förhandlingsordning uppställs inga andra villkor än att det bör vara en rättskapabel förening som åtnjuter förtroende bland de berörda hyresgästerna och som har förutsättningar för att kunna tillvarata deras intressen. De förhandlande parterna kan påkalla förhandling angående samtliga boendeförhållanden som berör hyresgästerna gemensamt. Bland de frågor som det förhandlas om mellan hyresgästorganisation och hyresvärd ingår planer för totalsanering. Det är av yttersta vikt att de boende har ett direkt inflytande i dessa frågor. Det har visat sig att lagen inte fungerar i praktiken som lagstiftarna avsåg. I flera fall har fristående hyresgästföreningar i och vägrats förhandlingsöverenskommelse. I inget av de fall som prövats i hyresnämnden har hyresnämnden beslutat att ge förhandlingsordning för fristående hyresgästorganisation. Minst ett ärende ligger nu för prövning i bostadsdomstolen. En översyn av hyresförhandlingslagen är nödvändig i syfte att effektivt underlätta att fristående hyresgästföreningar får förhandlingsrätt. Förtroendet hos majoriteten av hyresgästerna i en fastighet skall vara tillräckligt för att en fristående hyresgästförening har rätt att erhålla förhandlingsordning. När det gäller sammansättningen av ledamöter i hyresnämnd resp. bostadsdomstol består dessa av dels lagfarna ledamöter, dels intresseledamöter. De senare är i majoritet och kan, om de är eniga, avgöra ett visst ärende. Detta kan inte anses tillfredsställande, speciellt inte i frågor som rör tvist och konkurrenssituation mellan olika organisationer. I dessa fall bör nämnd resp. domstol bestå endast av lagfarna ledamöter. Med hänvisning till det ovan framförda hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av hyresförhandlingslagen, 2. att hos regeringen begär ändring av lagarna om hyresnämnd och bostadsdomstol i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () () () ()
mot · G3021007 · 1980-01-23 00:00:00 — 1979/80 1007-1010 Motion 1979/80:1007 av m. fl. om s. k. överkostnad vid bostadsbyggande har de s. k. överkostnaderna gjort det svårt, för att inte säga omöjligt, att bygga flerfamiljshus i glesbygd. Behovet av bostäder på orter i glesbygdskommunerna rör sig oftast om åtta till tolv lägenheter, dvs. mycket små byggobjekt. Lång erfarenhet och ett flertal utredningar visar att överkostnaderna per kvadratmeter bostadsyta blir större ju mindre byggobjektet är. Många av kostnaderna blir förhållandevis avsevärt högre vid små objekt. Vissa etableringskostnader är i stort sett lika stora, oavsett byggobjektets storlek. Det är också svårare att tillgodogöra sig rationella byggmetoder vid en kort produktion. De långa avstånden är ytterligare en faktor som ogynnsamt påverkar kostnaderna. i har i insamlad statistik påvisat mycket stora överkostnader i alla kommuner utom . Stora kommunala subventioner har varit nödvändiga för att få ned boendekostnaderna till en rimlig nivå. Liknande förhållanden råder i övriga glesbygdslän. Vad som inte framgår av denna statistik är bl. a. följande: - Flera kommuner har avstått från att bygga flerfamiljshus på grund av de höga överkostnaderna. - Man har tvingats att i stället bygga radhus till försäljning. Vissa kategorier människor, t. ex. ensamstående, ekonomiskt svaga osv. kan inte hjälpas på detta sätt. - Sänkt boendestandard i form av sämre utemiljö m. m. samt kommunala subventioner har fått ned överkostnaderna så att bostadslån kunnat erhållas och boendekostnaden kommit på rimlig nivå. Överkostnaderna har förorsakat ett för lågt bostadsbyggande, framför allt med bostads- och hyresrätt. Med tanke på möjlighet till en framgångsrik regionalpolitik är den här tecknade bakgrunden utomordentligt allvarlig. Om situationen i våra glesbygdslän inte skall bli katastrofal, krävs kraftigt förstärkta regionalpolitiska stödåtgärder. Kan vi inte lösa bostadsproblemen i våra små tätorter torde dock regionalpolitiska stödåtgärder i alla former vara meningslösa. Det förtjänar att sägas att det vidtagits åtgärder som påverkar situationen positivt. Justeringen av orts- och tidskoefficienterna och vissa lånetillägg är exempel på sådana åtgärder. Inte minst den i budgetpropositionen föreslagna övergången till produktionskostnadsbelåning utgör en klar förbättring. Ändringen i belåningssystemet innebär ju att de överkostnader som länsbostadsnämnden kan godta också får ingå i låneunderlaget. lösning på problemet med de stora överkostnaderna för de små byggobjekten innebär dock förändringen inte. För att kunna klara byggande av flerfamiljshus i glesbygdskommunerna måste ytterligare åtgärder vidtas. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar anhålla att regeringen låter utreda och kommer med förslag i frågan om de stora överkostnaderna för bostadsbyggande i glesbygd. () ()
mot · G3021008 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1008 av och om viss översyn av expropriationslagen I expropriationslagen 4 kap. 1 § stadgas om expropriationsersättning. Därav framgår att löseskilling skall erläggas med belopp, som motsvarar fastighetens värde. För annan skada, som uppstår genom expropriationen, skall erläggas personlig ersättning. Av domstolarnas handläggning framgår att fastighetens värde ofta utröns genom den s. k. ortsprismetoden. Därmed anses priset för mark upplåten till tätbebyggelse vara vägledande. Inte sällan uppräknas äldre jämförelsepriser enligt konsumentprisindex, vilket får egendomliga konsekvenser. Vid betämmande av ersättning för skada genom expropriation har högsta domstolen fastställt att sådan skall utgå till entreprenadföretag, som ägde marken vid expropriationstillfället. Sålunda har domstolen i dom nr DT 30 bestämt per m2, dom DT och per m2 och i dom DT per m2 som ersättning för förlorad handelsvinst. Åtminstone i två av dessa ärenden, nämligen DT nr 30 och DT nr 31, har ägaren - entreprenadbolaget - inte utfört någon förberedelse för exploateringen. Beloppen avser helt ersättning för uppskattad handelsvinst utan någon motprestation. Dessutom synes HD ha utgått ifrån att berörda kommuner inte skulle använt sig av det kommunala planmonopolet. Ersättningen kan endast bli aktuell i de få fall där kapitalstarka byggnadsföretag, ibland i konkurrens med kommunerna, inköpt mark. Redan vid lagens tillkomst framhöll föredragande statsrådet att det var svårt att med säkerhet fastslå hur den nya lagen skulle komma att verka. En omprövning borde ske när erfarenhet vunnits. Ovan redovisade erfarenhet hänför sig icke till tillämpningen av expropriationslag. Domskälen talar dock för att samma resultat uppnåtts även om 1973 års lag följts. Även frågan om förtida tillträde till mark, som är föremål för expropriationsförfarande, bör inrymmas i den översyn av lagstiftningen som bör ske. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller att expropriationslagstiftningen blir föremål för översyn så att de orimligheter som uppstått undanröjs.
mot · G3021014 · 1980-01-23 00:00:00 — 1979/80 1014-1020 Motion 1979/80:1014 om järnvägskommunikationerna i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1013 hemställs 1. beträffande den föreslagna civilpilotskolan att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av att denna skola lokaliseras till , 2. beträffande kommunikationerna inom att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att vid redovisningen av SJ:s investeringsbehov i även tas med de frågor som i motionen aktualiserats beträffande järnvägstrafiken i . 3 sami Nr 1014-1020
mot · G3021015 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80:1015 om inrättande av en central energimyndighet i Studsvik, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1013 hemställs 1. beträffande att hos regeringen begär att utredningen om myndighetsorganisationen inom energiområdet får i uppdrag att jämväl utreda Studsviks framtida ställning och lämpliga organisationsform för forskningsstationen samt även frågan om inrättandet av en central energimyndighet med anknytning till Studsvik, 2. beträffande nytt utvecklingsbolag för energiteknik att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringen av det nya bolaget till .
mot · G3021016 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1016 av förste vice talmannen om beräkningen av socialförsäkringsavgifter Lagen om den skattemässiga behandlingen med anledning av övergång från aktiebolag till annan företagsform, m. m., (SFS 1974:990) innehåller i 8 § en bestämmelse rörande övertagande av rätt till förlustavdrag. Sålunda får avveckling av aktiebolag ske i anledning av lagens bestämmelser. Den som övertar företaget utnyttjar den rätt till förlustavdrag som skulle ha tillkommit aktiebolaget, om verksamheten inte övertagits. Avdragets storlek är begränsad till inkomsten av den förvärvskälla vari den från aktiebolaget övertagna verksamheten ingår. Det förutsätts givetvis att övertagaren fortsätter att driva den förvärvskälla som aktiebolaget innehaft. Med hänsyn till att avdraget är begränsat till inkomsten av förvärvskällan blir den enskilde rörelseidkaren tvungen att betala socialförsäkringsavgifter o. d. på den framräknade inkomsten trots att han genom utnyttjande av förlustavdraget i realiteten kanske inte redovisar någon inkomst. I normalfallet kan företagaren förutsättas ha tagit ut lön från aktiebolaget även under förluståret. Om man nu får betala socialförsäkringsavgifter på en nettointäkt som är lika stor som förlustavdraget kommer i realiteten socialförsäkringsavgifter på motsvarande del att betalas två gånger. Detta kan inte vara riktigt. Saken kan lättast rättas till genom en bestämmelse som föreskriver att socialförsäkringsavgifter skall beräknas först sedan hänsyn tagits till förlustavdraget. I detta sammanhang kan anmärkas att en rörelseidkare som gör avsättning till investeringsreserv får minskade möjligheter att utnyttja förlustavdrag. Reglerna om allmän investeringsreserv är nya, och hänsyn har inte tagits till denna avsättning, vilken emellertid kan ske fr. o. m. Avsättning bör kunna ske i fall sådana som de nämnda utan att därvid möjligheterna beskärs genom förlustavdraget. Bestämmelserna bör utformas så att detta blir möjligt. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs* att beslutar att i de i motionen nämnda fallen socialförsäkringsavgifterna skall beräknas först sedan hänsyn tagits till förlustavdraget. *Se även motionen 1979/80:1017. 1* 1979180.
mot · G3021017 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1017 av förste vice talmannen om ändrade regler för avsättning till investeringsreserv Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1016 hemställs att beslutar att i de i motionen nämnda fallen reglerna om allmän investeringsreserv ändras så, att möjligheterna till avsättning inte beskärs genom förlustavdraget.
mot · G3021019 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om förbud mot försäljning av snabbvinsatser Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1018 hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslag till förbud mot försäljning av s. k. snabbvinsatser. MAJ () () () () () () () ()
mot · G3021020 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1020 av m. fl. om förbud mot alkoholförtäring på allmän plats Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1018 hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning innebärande förbud mot alkolholförtäring på allmän plats och möjlighet till förverkande av alkohol i dessa situationer. () MAJ () () () () () () ()
mot · G3021022 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1022 av m. fl. om dispens från varselvillkoret i visst fall Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1021 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om dispens från varselvillkoret för att erhålla äldrestöd. () () () () () ()
mot · G3021024 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1024 av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80: 1023 hemställs att beslutar att den statliga bolagsskatten fastställs till för aktiebolag m. fl. och för ekonomiska föreningar m. fl. fr. o. m. . () () HANS () () () () () () () i () () () () () ()
mot · G3021026 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1026 av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80: 1025 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avgiftsnivån på . () () () () () ()
mot · G3021028 · 1980-01-24 00:00:00 — 1979/80 1028-1030 Motion 1979/80:1028 av m. fl. om viss ändring i 19 § skogsvårdslagen Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1027 hemställs att beslutar 1. att hos regeringen begära en ändring av 19 § skogsvårdslagen så att tillstånd skall krävas för all avverkning i skyddsskogar och svårföryngrade skogar, 2. att av medel som inflyter genom av motionärerna i annat sammanhang föreslagen höjning av skogsvårdsavgiften a) till Bidrag till Skogsvårdsstyrelserna för /81 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag att användas för en ökning av antalet förrättningsdagar i förhållande till regeringens förslag med till 77 000, b) till Bidrag till skogsvård m. m. för /81 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag att användas med . till särskilda skogsvårdkåtgärder inom det skogliga stödområdet, med . till översiktliga skogsinventeringar samt med . till statsbidrag för fastighetsvisa skogsbruksplaner. () () HANS () () () () () () () () () () () () ()
mot · G3021031 · 1980-01-24 00:00:00 — 1979/80 1031-1041 Motion 1979/80:1031 av m. fl. om psykiatrisk vård för invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1030 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med psykiatrisk vård för invandrare. () () () HANS () () () () () 1 1979/80.
mot · G3021033 · 1980-01-23 00:00:00 — av m. fl. om skyldigheten att upprätta skogsbruksplaner, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1032 hemställer 1. hos regeringen begär att skogsbruksplaner upprättas, förslagsvis med början i , 2. hos regeringen begär en utredning om bildandet av skogsbru kets maskinstationer och statens stöd härför. P. O. () HANS () i () () () () () ()
mot · G3021034 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80:1034 av m. fl. om sysselsättningen vid pappersbruk Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1032 hemställer att hos regeringen hemställer om snara åtgärder för att trygga sysselsättningen vid pappersbruk. () () P. O. () () () HANS () i () () () () () () () ()
mot · G3021035 · 1980-01-23 00:00:00 — av m. fl. om viss ändring i 136 a § byggnadslagen Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1032 hemställer att hos regeringen beställer en sådan ändring av § 136 a byggnadslagen att den även omfattar större anläggningar för eldning med flis och torv. P. O. () HANS () i () () () () () ()
mot · G3021036 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1036 om lokalisering av statlig verksamhet till kommun, m. m. har kommun drabbats av befolkningsminskningföranledd bl. a. av att det helt dominerande företaget i kommunen, , lagt ned vissa enheter. var det två kommuner i landet som drabbades av en mer än tvåprocentig befolkningsminskning, i . De planer som presenterat och framåt visar på en ytterligare minskning av antalet anställda. Det borde naturligtvis vara helt möjligt att utveckla och vidareförädla produkterna vid och därmed öka antalet anställda. visar företaget ingen sådan vilja. Visserligen håller man på att utveckla den s. k. plasmametoden med bl. a. statliga bidrag. Men detta ger inga som helst garantier för att denna metod kommer att bli kvar i . Det borde yara ett självklart krav från statsmakterna att så skall ske, med tanke på att statliga medel används för projektet. Vad som också bör uppmärksammas i detta sammanhang är att SKF ökar sin etablering utanför och landets gränser. Jag skall inte i denna motion redogöra för vilka åtgärder som bör vidtas för en utveckling av stålindustrin i . Vpk har i särskilda motioner ställt konkreta förslag för att åstadkomma detta. Helt klart är att det ensidiga beroendet av inte kan få fortsätta. Det behövs en differentiering av sysselsättningsmöjligheterna i kommun. För att åstadkomma detta måste regering och riksdag ta ansvaret. Vad som då i första hand bör vara aktuellt är lokalisering av statlig förvaltning. Enligt uppgifter har planer på att förlägga en serviceverkstad till 0290-området. En första åtgärd för placering av statlig verksamhet i borde då vara att denna serviceverkstad förläggs till nämnda plats. Jag vill i sammanhanget peka på betydelsen av lokalisering av statlig verksamhet och förvaltning bl. a. av det skälet att det finns välutbildad arbetskraft i kommunen, som i brist på lämpligt arbete söker sig bort från . Trots att jag är medveten om att den stödområdesindelning som finns inte löser de grundläggande sysselsättningsproblemen, är det ändock av värde att placeras i stödgrupp fyra. i har planer på nedläggning av gruvverksamhet. I första hand gäller det gruvan . Till bilden hör att malmen i nämnda gruva är av hög kvalitet. Ett rimligt krav borde vara att samhällsekonomiska bedömningar skall spela en avgörande roll och inte snäva privatkapitalistiska bedömningar när sådana ställningstaganden om gruvor skall göras. Det är också nödvändigt att en samlad plan över den framtida gruvnäringen presenteras innan nedläggningar företas. Med hänvisning till vad som i motionen anförts föreslås att uttalar 1. att statlig förvaltning bör lokaliseras till , 2. att kommun bör placeras i stödområde fyra. * Se även motionen 1979/80:37.
mot · G3021037 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1037 av om åtgärder för att t. v. förhindra nedläggning av gruvor Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1036 föreslås att uttalar att inga nedläggningar av gruvor får ske förrän fått ta ställning till ett samlat förslag om gruvnäringens framtida inriktning.