mot · G3022071 · 1980-05-21 00:00:00 — 1979/80 2071-2076 av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:174 om transportstöd till m. m. lade folkpartiregeringen fram en proposition om bl. a. riktlinjer för ett fortsatt transportstöd till (prop. 1978/79:152). Socialdemokraterna i trafikutskottet begärde att skulle avslå regeringens förslag och krävde ett förnyat förslag till transportstöd till i enlighet med de riktlinjer som angavs i den socialdemokratiska motionen 1979/80:21. uttalade sig för ett samlat övervägande av såväl propositionen som motionsförslagen (/80:5). Propositionen återförvisades till regeringen med krav på att berörda frågor ytterligare skulle övervägas och att härav föranledda förslag skulle föreläggas . I proposition 1979/80:174 återkommer regeringen med förslag om riktlinjer för transportstödet till . Propositionen innehåller också förslag om en viss förändring av stödet till Gotlandstrafiken. Våra grundläggande invändningar mot regeringsförslaget om fortsatt transportstöd till kvarstår. I stort sett redovisas nu samma förslag som . Vissa smärre förbättringar har dock åstadkommits. Således har t. ex. i propositionen tillmötesgåtts vårt motionskrav att , och kommuner skall placeras in i stödzon 6. Vidare har det lägsta sammanlagda bidragsgrundande beloppet föreslagits vara . i stället för . enligt fjolårets proposition. Vi är beredda att acceptera propositionens förslag som ett provisorium i avvaktan på ett nytt förslag från regeringen som har en annan och mera generell inriktning. Vi vill dock föreslå en förändring i förhållande till propositionen vad gäller bidragssatserna. För transportavstånd samt för transportavstånd i transportstödszon 1 bör enligt vår mening bidragssatsen sättas till . Vi anser vidare att den föreslagna inskränkningen av intransportstödet vad gäller sådana järn- och stålvaror och sådant skrot som vidareförädlas vid järn-, stål- och metallverk inte kan godtas. Vi vill understryka att regeringsförslaget inte alls tillgodoser våra krav på att ersätta det svåröverskådliga och byråkratiska system som transportstödet 1 1979/80. innebär med ett mera generellt utformat regionalpolitisk stöd. Vi menar att det finns goda möjligheter - i likhet med vad som skett inom teleområdet- att med mer generella medel skapa en rättvisare kostnadsfördelning. Statsmakternas långsiktiga ansträngningar måste inriktas på en sådan trafikpolitik som medger generellt förbättrade kommunikationsbetingelser för befolkning och näringsliv i . Målet för en sådan politik måste vara att generellt reducera avståndets inverkan på taxor till och från och övriga delar av det inre stödområdet. Vi föreslår därför att godtar det föreliggande förslaget som ett provisorium med de av oss angivna justeringarna och begär att regeringen inkommer med ett nytt förslag. I och har funnits stöd för sjötransporter. Även om en direkt jämförelse mellan de olika ländernas sjötransportstöd och det svenska stödbehovet inte är möjlig, talar dock mycket för att ett svenskt sjötransportstöd inrättas. Därmed åstadkommer man likartade transportstödsregler i . Frågan om sådant stöd bör snabbt utredas. En sådan utredning motiveras även av hänsyn till situationen på energiområdet. Behov föreligger också av en undersökning av den inverkan transportstödet har på konkurrensförhållandena mellan olika transportmedel. De i propositionen föreslagna förändringarna av stödet till Gotlandstrafiken kan vi godta. Vi vill dock i det sammanhanget åter ta upp frågan om Gotlandsbolagets huvudmannaskaps- och ägarförhållanden. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte en särskild utredning för att överväga huvudmannaskaps- och ägarförhållandena i vad avser färjetrafiken mellan och fastlandet. Bakgrunden till detta var bl. a. den kraftiga ökningen av statsbidragen som skedde 1974 och som innebär att en mycket betydande del av företagets totala inkomster kommer från staten. Innan utredningen hann få fram några resultat återkallades den av den första borgerliga regeringen. Enligt vår mening är det angeläget att en prövning av frågan om en ordning där samhället får ett dominerande inflytande på företagets koncessionstrafik kommer till stånd. Ett särskilt skäl till varför vi ånyo aktualiserar denna fråga är att majoriteten i bolagsstyrelsen har föreslagit en höjd utdelning på Gotlandsbolagets aktier . En sådan höjning måste bedömas som helt orimlig med hänsyn till de företagsekonomiska realiteterna i företaget, landets ekonomiska situation och det allmänna pris- och löneläget. Det statliga bidraget uppgår till omkring 2/3 av bolagets omsättning. Den höjda utdelningen får helt betalas av statliga medel. Enligt vår uppfattning kan det knappast vara rimligt att ett företag som i så stor utsträckning är beroende av statliga bidrag driver en utdelningspolitik av detta slag. Vi kräver således en översyn av huvudmannaskaps- och ägarförhållandena för Gotlandsbolaget i första hand med sikte på ett statligt huvudmannaskap. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att bidragssatsen för transportavstånd samt för transportavstånd i transportstödszon 1 skall vara , 2. att den föreslagna inskränkningen i intransportstödet för vissa järn- och stålvaror avslås, 3. att hos regeringen begära förslag till transportstöd till i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen, 4. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning av stöd för sjötransporter, 5. att hos regeringen begära förslag om huvudmannaskaps- och ägarförhållandena för Gotlandstrafiken. () () () () () () () () () () () () ()