mot · G3021540 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1540 av m. fl. om insatser för kollektivtrafiken, trafiksäkerheten och energihushållningen på transportområdet I vår motion 1978/79:2397 om en ny trafikpolitik krävde vi en genomgripande förnyelse av samhällets insatser för kollektivtrafiken. Bilen har många fördelar och utgör för många människor det bästa transportalternativet. För en del - särskilt i glesbygderna - står inga andra alternativ till buds. Men bilismen har framför allt i tätorterna fört med sig en rad miljöproblem i form av buller, luftföroreningar och olycksrisker. Bilen kräver stort utrymme på gator och tomtmark samt stora investeringar och driftkostnader i trafikleder och parkeringsanläggningar. Personbilar är ofta hindrande för nyttotrafik och bussar som trafikmiljön är ohälsosam för yrkesgrupperna i trafiken. Bilinnehavet är också ojämlikt fördelat. Stora grupper har inte tillgång till bil för att klara sitt behov av transporter till arbete, service m. m. Det gäller framför allt grupper som även i andra avseenden är eftersatta, t. ex. låginkomsttagare och ensamstående föräldrar. Inom transportområdet finns stora möjligheter att spara energi. En bilresa kräver i genomsnitt 3,5 gånger så mycket energi som en resa med kollektiva trafikmedel. Den effektivaste åtgärden för energisparande på transportområdet är därför att öka kollektivresandet. En satsning från samhällets sida på den kollektiva trafiken är alltså nödvändig såväl av jämlikhetsskäl som med hänsyn till miljö, energisparande och trafiksäkerhet. En utbyggd kollektivtrafik ger ökad valfrihet på arbetsmarknaden, ökar åtkomligheten till olika former av samhällsservice och ger bättre möjlighet att tillvarata fritiden. Mot denna bakgrund föreslog vi i vår motion om den nya trafikpolitiken en rad olika åtgärder för att förbättra förutsättningarna för en utveckling av den kollektiva trafiken. Det gällde bl. a. genomförande av kollektivtrafikutredningens (KOLT) förslag om statsbidrag till anläggningar för den kollektiva trafiken, försök med nya trafiksystem, tillsättande av en kollektivtrafikutredning för bl. a. en förnyelse av forsknings- och utvecklingsarbetet på kollektivtrafikområdet och ett utvecklingsbolag på kollektivtrafikområdet. beslutade i enlighet med våra förslag. Det är därför med stor förvåning som vi konstaterar att det i budgetpropositionen saknas förslag som är avsedda att förbättra förutsättningarna för den kollektiva trafiken såväl på kort som på lång sikt. Något sammanhållet förslag till bidragssystem för den kollektiva tätortstrafiken i enlighet med beslut redovisas inte i budgetpropositionen. Frågan om bidrag till spårtrafikanläggningar göms undan i utredningen om statsbidragsgivning till kommunala vägar m. m. Övriga bidrag - t. ex. till reserverade körfält för bussar, bussleder, trafiksignaler, infartsparkeringar - förs in under det belopp på 20 milj. kr. som har beslutat avsätta för bidrag till cykelvägar. I propositionen sägs heller ingenting om riktlinjer för bidragsgivningen. Det är enligt vår mening klart otillräckligt att ge bidrag endast till kollektivtrafikanläggningar i samband med att bidragsberättigade gator och vägar byggs. För att lösa kollektivtrafikens problem i tätorterna krävs att bidrag även kan utgå till andra anläggningar. Som ett led i utvecklingen är det angeläget att stimulera till försök med nya trafiksystem, planeringssystem, trafikledningssystem, information till kollektivtrafikanterna osv. Det är också angeläget att en utveckling stimuleras när det gäller fordon och fordonskomponenter. Rent allmänt bör forskningsoch utvecklingsarbetet breddas och föras ut i försöksverksamhet så att det kommer till praktisk användning. Det är också angeläget att sätta in särskilda stimulansåtgärder i kommuner som är beredda att pröva nya kollektivtrafiksystem, som syftar till en förbättrad miljö och säkerhet. Kollektivtrafikberedningen skall enligt sina direktiv följa den forskning och det utvecklingsarbete som bedrivs på transportområdet. Beredningen skall också initiera försök med ny fordonsteknik, nya trafikformer och trafiklösningar. Den skall också studera olika trafikreglerande åtgärders inverkan på kollektivtrafikens framkomlighet. Vidare skall beredningen svara för en genomgång av bidragssystem och beskattningsregler för att få till stånd en starkare styrning mot kollektivtrafiklösningar i vad gäller både person- och godstrafik. Enligt vår mening bör kollektivtrafikberedningen få ökade resurser för att dels påbörja en meningsfull försöksverksamhet, dels medverka till att påskynda den tekniska utvecklingen och dels kunna ge direkta bidrag till kommuner för att pröva nya former av trafiklösningar. Vidare skall beredningen kunna ge bidrag till kommuner för sådana anläggningar som avsågs i KOLT och som inte är bidragsberättigade enligt gällande regler. I budgetpropositionen föreslås att 20 milj. kr. anvisas totalt dels för bidrag till den kollektiva trafiken, dels till cykelvägar. Enligt vår mening bör den av för innevarande budgetår beslutade nivån för bidragen till cykelvägar - 20 milj. kr. - ligga fast. Cykeltrafiken är miljövänlig och energisnål. Det är angeläget att genom ett stöd till kommunerna skapa så säkra och gynnsamma betingelser som möjligt för cyklisterna. Vi vill därför inte acceptera den föreslagna neddragningen. För sådana insatser för den kollektiva trafiken som vi beskrivit bör kollektivtrafikberedningen tillföras sammanlagt 20 milj. kr. Detta belopp bör anvisas under anslaget Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator och ställas till beredningens förfogande. Ett exempel på den typ av försök som bör stödjas med dessa medel är det s. k. . Projektet gäller utveckling och tillämpning av ett planerings- och ledningssystem för kollektivtrafik. Ett annat exempel är provdrift med batteribuss i . Trafiksanerande och trafikreglerande åtgärder är viktiga medel för att i centrala tätortsdelar skapa en bättre miljö och en bättre kollektivtrafik. Ett annat exempel på hur bidragen kan användas gäller trafiksignaler som prioriterar kollektivtrafik. Om en kommun avser att lägga om hela sitt signalsystem för att åstadkomma en förbättring för den kollektiva trafiken bör denna typ av bidrag kunna användas. Beredningen bör också kunna göra väsentliga insatser för att effektivisera kollektivtrafiken i glesbygderna. Den förväntade utvecklingen mot ökat införande av olika former av anropsstyrd trafik och mot en samordning av linjetrafik, skolskjuts och färdtjänst m. m. gör det angeläget att utveckla billiga tekniska hjälpmedel. Det kan t. ex. gälla utveckling av informationssystem , där man på basis av information till en trafikledningscentral om bl. a. bussens tidtabellshållning, antal resenärer m. m. kan sätta in extra bussar eller göra andra förändringar i driften. Det av'beslutade utvecklingsbolaget på kollektivtrafikområdet har ännu inte etablerats. Det är enligt vår mening viktigt att bolaget får börja sin verksamhet och att en samordning sker med kollektivtrafikberedningen. Vi behandlar denna fråga i vår näringspolitiska motion. En effektiv energihushållning förutsätter en helhetssyn och en samordning av åtgärder inom samhällsplanering, bostadspolitik och trafikpolitik. Ett program för en effektiv energihushållning måste samordnas med ett vidare nationellt miljöpolitiskt program för resurshushållning. Vi föreslår i en särskild motion samordnade åtgärder för energihushållningen. Ett sådant program måste bl. a. behandla åtgärder för trafikförsörjningen. Kraftfulla insatser krävs för att minska energiförbrukningen för resor och transporter. I vår trafikpolitiska motion tog vi upp en rad förslag rörande energihushållningen inom transportsektorn. Utöver åtgärder för att stimulera kollektivtrafiken tog vi bl. a. upp frågor om en översyn av bilskatten i syfte att åstadkomma en ytterligare differentiering till förmån för lättare och energisnålare bilar. Vidare krävde vi ökade ansträngningar för att förbättra bilarnas bränsleekonomi genom utvidgning av den årliga kontrollbesiktningen till att omfatta en särskild kontroll av de system som påverkar fordonens bränsleförbrukning. Vi framhöll också att en ökad satsning på miljövänligare bilar kan ske genom att utvecklingen av andra motorer än bensin- och dieseldrivna främjas. För att få till stånd en snabb övergång till motorgas (gasol) i tätortsområdena får därför skatterelationerna mellan motorgas och bensin inte försämras. Vi tog också upp frågan om skatt på elfordon och krävde att förslag skulle utarbetas i syfte att stimulera kommunerna att gå över till elbussar genom att jämställa dem i beskattningshänseende med spårväg och tunnelbana. beslutade i huvudsak i enlighet med våra förslag. Transportsektorn svarar för ungefär en femtedel av energikonsumtionen i . Tillsammans med bostäderna och industrin är trafiken därför den sektor som i första hand kommer i blickpunkten när det gäller att spara energi. En bilresa kräver i genomsnitt 3,5 gånger så mycket energi som en resa med kollektiva trafikmedel. En bilist utan passagerare använder upp till tio gånger så mycket energi sorn en passagerare i en fullsatt buss. Den effektivaste åtgärden för energisparande på transportområdet är därför att öka kollektivresandet. Även en samordning av godstransporterna kan ge ett gott utbyte. När det gäller åtgärder för att stimulera kollektivtrafiken hänvisar vi till våra förslag under föregående avsnitt. Oljan är den helt dominerande energikällan för persontransporter. Detta är negativt av en rad skäl: Oljan gör oss beroende av andra länder. Användningen av oljeprodukter som drivmedel medför en försämrad miljö. Oljan kommer dessutom med stor sannolikhet att bli en bristvara. Trafikmedel som drivs med elektricitet får sin energi från flera olika energikällor. De är tystare och ger inte ifrån sig avgaser. Tåg och tunnelbanor framförs med elektricitet, och elbussar kan och bör återinföras. Vi hänvisar här till beslut med anledning av våra krav på en utredning om möjligheten att ge statsbidrag till fasta investeringar för eldrivna bussar. Vi vill i det här sammanhanget också understryka hur viktig järnvägen är för den kollektiva trafiken. I en särskild motion föreslår vi att SJ erhåller ökade investeringsresurser för att bygga ut kapaciteten och förbättra servicen. SJ behöver ges ökade investeringsmedel i första hand för förnyelse och modernisering av godsvagns- och lokparken för att möta den efterfrågeökning som lågprissatsningen inneburit. Från energisynpunkt är det inte minst viktigt att i ökad utsträckning överföra godstransporter från landsväg till järnväg eller vattenväg. SJ måste ges bättre möjligheter att ta hand om det långväga gods som går på landsväg, bl. a. genom utbyggnad av kapaciteten och höjning av transportstandarden. Det är därvid angeläget att SJ får investeringsmedel för en fortsatt satsning på enhetslasttekniken med bl. a. utbyggnad av enhetslastterminaler och anskaffning av containrar och hanteringshjälpmedel. I en särskild motion kräver vi att sjöfartens roll i den svenska trafikpolitiken skall prövas. Rationell sjötransport är väsentligt gynnsammare sett från energihushållningssynpunkt än landsvägstransporter och i många fall även gynnsammare än järnvägstransporter. kan kollektivtrafiken inte fylla alla väsentliga transportbehov. Även privatbilar kan dock användas på ett effektivare och mindre miljöstörande sätt än . samåkning skulle medföra väsentliga förbättringar från såväl energi- som miljösynpunkt och bör därför stimuleras. Genom att den kollektiva trafiken, där trafikunderlaget är litet, samordnas med taxi och skolskjutsverksamhet tas även bilen i kollektivtrafikens tjänst. Försöksverksamhet med den här typen av transporter bör ges ökat stöd av samhället. Vi föreslår att kollektivtrafikberedningen även kan stödja den typen av projekt. Det kan gälla försöksverksamhet med olika organisatoriska former av samåkning och försöksverksamhet med samordning av privatbilism och kollektivtransporter i de större städerna. De regler som gäller för avdrag i deklarationen för arbetsresor är dåligt anpassade till målsättningen att få fler människor att åka kollektivt i tätortsområden där goda kollektiva kommunikationer finns. I realiteten stimuleras många människor genom avdragsmöjligheterna att använda bilen, även om det finns goda kollektiva resmöjligheter. Vi föreslår därför en utredning om hur rätten till avdrag för arbetsresor bör utformas för att främja energihushållningen. Bränsleförbrukningen stiger med ökad hastighet, och den enskilde bilägaren kan göra relativt stora bränslebesparingar genom att sänka hastigheten vid landsvägskörning. Den särskilda hastighetsbegränsningen , då högsta tillåtna hastighet sänktes , gav mycket goda resultat. har redovisat att man i stället för en beräknad ökning på fick en minskning av energiförbrukningen på . Detta innebär en besparing som motsvarar av årsförbrukningen. Enligt uppgifter från trafiksäkerhetsverket minskade den tillfälliga hastighetsbegränsningen antalet omkomna med inte på de aktuella vägsträckorna. Det bekräftar ett självklart faktum, nämligen att lägre fart också medför minskad olycksrisk. Dessa uppgifter visar således att man spar liv, minskar antalet skadade och spar bensin genom sänkt hastighet. Vi vill därför föreslå att trafiksäkerhetsverket ges i uppdrag att i ökad utsträckning införa hastighetsbegränsning . Förutom med tekniska åtgärder och sänkta hastigheter kan man uppnå omedelbara bränslebesparingar genom ett förändrat körsätt. Utländska undersökningar har visat att besparingar på kan göras i huvudsak gencm ett mjukare körsätt och genom att undvika onödiga hastighetsförändringar. Hastigheterna och körsättet har också mycket stor betydelse från trafiksäkerhetssynpunkt. Sambanden mellan höga hastigheter och trafikolyckornas svårighetsgrad är klara. En intensiv information om hastighetens betydelse för säkerheten i trafiken och dess samband med energibesparing och renare luft bör komma till stånd. Trafiksäkerhet, ekonomi och energibesparing måste av den enskilde vägas mot den relativt begränsade tidsvinst man gör - framför allt i hårt forcerad körning i tätorter. För att möjliggöra en förbättrad trafiksäkerhetsinformation om hastighe ternas och körsättets betydelse för trafiksäkerhet, miljö och energihushållning behöver trafiksäkerhetsverkets informationsverksamhet ges ökade resurser. Det är också ytterst angeläget att trafiksäkerhetsverket ges möjligheter att genomföra den planerade trafikanter på avsett sätt. I vår motion 1978/79:645 utvecklade vi en lång rad skäl för att koncentrera de trafiksäkerhetsfrämjande insatserna på de oskyddade trafikanterna. Vi tog där upp en rad åtgärder, bl. a. trafiksäkerhetsinformationens inriktning, körkortsutbildningen, mopedisternas trafiksäkerhet, trafiksäkerhetsforskningen och brister i barnens trafikmiljö. Vi krävde att trafiksäkerhetsutredningens arbete skulle påskyndas så att ett mer samlat grepp kunde tas kring de frågor som rör de oskyddade trafikanternas - och då främst barnens trafiksäkerhet. beslutade i huvudsak i enlighet med våra förslag. Trots de stora behoven av insatser från trafiksäkerhetsverkets sida har i budgeten en real nedräkning skett av resurserna för informationsverksamheten. Vi kan inte acceptera detta utan förordar att ytterligare 2 milj. kr. anvisas till trafiksäkerhetsverkets informationsverksamhet för att möjliggöra intensifierade aktiviteter inom de angivna områdena. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi* 1. beslutar att sammanlagt 20 milj. kr. skall stå till kollektivtrafikberedningens förfogande för de uppgifter som anges i motionen, 2. till Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator för /81 under sjätte huvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 3. till : Förvaltningskostnader för /81 under sjätte huvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , 4. som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om hastighetsbegränsning, 5. som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i * Se även motionen 1979/80:1541. motionen om åtgärder för energihushållning inom transportsektorn. () () () ()