mot · G40244 · 1980-10-22 00:00:00 — 1980/81 44-49 av m. fl. med anledning av skrivelse 1980/81:11 med överlämnande av årsredovisning för Utöver balans- och resultaträkning och olika därtill hörande kommentarer, redogörelse för de olika dotterbolagen m. m. innehåller den nu överlämnade årsredovisningen också en redogörelse av verkställande direktören för Statsföretags utveckling i ett tioårsperspektiv och olika principfrågor som genom denna utveckling aktualiseras. Här skall endast behandlas en aspekt på den statliga företagssektorns utveckling. Denna är dock mycket påfallande vid en genomgång av redovisningen och årsredogörelserna för dotterbolagens verksamhet. En stor del av Statsföretags företagsförvärv har sin bakgrund i krissituationer av olika slag, där den svenska riskkapitalmarknadens nedsatta funktionsduglighet ofta gjort att andra alternativ än statligt övertagande inte stått till förfogande. Finansieringen av företagsförvärven har ytterst baserats på makt att beskatta medborgarna. Denna brandkårsfunktion för Statsföretag har, som framgår av verkställande direktörens inledning till årsredovisningen, medfört åtskilliga problem för företaget. Resultatet av denna utveckling har dock varit en ständig tillväxt för Statsföretagsgruppen. Trots att NJA överfördes till har antalet anställda i koncernen ökat från 34 000 till 46 500. Om det i vissa situationer kan finnas goda skäl till att Statsföretag köper nya bolag, kan det i andra situationer finnas goda skäl till att staten helt eller delvis säljer sina intressen i företag, när bärkraftiga motiv för det statliga ägandet inte längre finns kvar. Statligt ägande kan motiveras av regional- och arbetsmarknadsskäl. Det kan också vara angeläget att staten bedriver företagsamhet för att garantera konkurrens inom en sektor. En dominerande statlig företagsamhet försvårar dock statsmakternas uppgift att skydda den enskilde och fungera som opartisk skiljedomare i marknadsekonomin. En ständigt växande statlig företagssektor är också allvarlig för den som anser att makten över näringslivet bör spridas och att konkurrensen bör ökas med många företag och många ägandeformer. Mot bakgrund av denna principiella hållning till statliga ägarengagemang i kommersiell verksamhet kan det också hävdas att det är en fördel om tendensen till fortgående utvidgning av den statliga företagsamheten balanseras av försäljningar av andra företag. Om en del av den nuvarande statliga företagssektorn, med bibehållna band till Statsföretag eller inte, finansierar sig själv över den organiserade riskkapitalmarknaden och är noterad på fondbörsen, innebär det att man ytterligare betonar kravet på effektivitet och lönsamhet, som en expansionsmöjlighet oberoende av politiska beslut öppnas. Börsnotering av ett företag innebär också möjlighet att sprida aktier i ett företag till de anställda som är intresserade av detta eller till de anställda kollektivt. Försäljning av aktier i statliga företag kan självfallet ske på olika sätt. Det rimliga är att Statsföretag behåller en majoritets- eller minoritetspost i företaget i fråga, men introducerar företaget på börsen. Som bekant kräver en börsintroduktion att företagets aktier är väl spridda. Ansträngningar bör göras för att förankra en del av aktieinnehavet hos företagets egna anställda. En börsintroduktion av någon eller några delar av Statsföretag ger naturligtvis upphov till flera principiella och praktiska frågor. Flera principfrågor när det gäller Statsföretags framtid har behandlats av statsföretagsutredningen som dock inte föranlett någon proposition till . Som en vidareutveckling av en del av det arbete som utförts av utredningen föreslår vi att regeringen bör framlägga principförslag till någon eller några börsintroduktioner av tidigare statligt ägda företag. Vilka företag som bör börsintroduceras bör föreslås av regeringen och av Statsföretags ledning. En möjlighet är att sammanföra olika mindre delar av koncernen till en enhet som blir tillräckligt stor för att lämpa sig för börsintroduktion. Av den redogörelse för som lämnats till framgår att åtminstone tre företag arbetar i konkurrens med andra företag, har uppenbara utvecklingsmöjligheter och saknar näringspolitiska eller fiskala sidouppgifter. De tre företagen är Kabi Vitrum (läkemedel), (isoleringsprodukter) och (serviceverksamhet inom hotell- och restaurangbranschen). Dessa företag har alla en fakturerad försäljning 1979 som överstiger 700 milj. kr. De har 2 500,2 600 resp. 4 500 anställda. Samtliga företag har en uppenbar livskraft på egen hand. Dessa företag nämns här närmast som exempel på att det inom bör finnas dotterföretag som lämpar sig för börsintroduktion. Regeringens avsikt att förbättra aktiemarknadens funktionsduglighet skapar också större möjligheter för börsintroduktion av företag som är statligt ägda. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag angående börsintroduktion av vissa dotterbolag till enlighet med vad som anförts i motionen. () () () ()