ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G302464 · 1980-01-22 00:00:00 — av m. fl. om medlemskap i politiskt parti registreras enbart fysiska personer som medlemmar i ett politiskt parti. Diskussionen angående de fackliga organisationernas möjlighet att bli medlem i ett politiskt parti förändrar dock radikalt dagens situation. En utveckling där juridiska personer, som t. ex. fackliga organisationer eller rentav företag, skulle kunna bli medlemmar i ett politiskt parti vore av flera skäl olycklig. De korporativa dragen i vår samhällsutveckling skulle dramatiskt förstärkas om gränsdragningen mellan offentliga myndigheter- politiska partier och mycket starka juridiska personer-tunnades ut. Organisationernas roll som fristående, balansskapande sammanslutningar i samhället skulle gå förlorad. De politiska partiernas roll som ideella, av medborgare uppburna organisationer, skulle försvinna. I stället skulle partierna kunna misstänkas bli ensidiga förespråkare för vissa parts- eller företagsintressen i samhället i kraft av de juridiska partimedlemmarnas överlägsna möjligheter till påverkan, bl. a. via det ekonomiska stöd som de juridiska medlemmarna kan antas ge partiet. Den ovan skisserade utvecklingen har observerats i en rad länder. I lade t. ex. den socialdemokratiska regeringen fram ett lagförslag om politiska partier. I 2 § 1 mom. sista stycket i den västtyska lagen av om politiska partier (se Bundesgesetzblatt ROEM 1 s. 773) stadgas sålunda att medlemskap i politiska partier endast är medgivet fysiska personer. Som motivering till lagregeln anförs dels att i är medlemskap av tradition förbehållet fysiska personer, dels att den inre partidemokratin är möjlig endast om medlemskapet är privat grundat. Slutligen framhålls att medlemskap endast för enskilda personer svarar mot den individuella rösträtt som tillkommer fysiska personer. Det är uppgift att värna den enskilde medborgarens demokratiska fri- och rättigheter. En utveckling, där juridiska personer skulle bli medlemmar i ett politiskt parti, vore ett sätt att minska dessa demokratiska fri- och rättigheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lag stadgande att enbart fysisk person kan bli medlem i politiskt parti. () ()
mot · G302465 · 1980-01-21 00:00:00 — Statens premieobligationer kostar nu . per styck och ger ett fåtal mycket höga vinster. Många människor kan av ekonomiska skäl endast köpa några enstaka obligationer och har därför ytterligt få vinstmöjligheter. Ett parallellt system med obligationer som kostade . per styck och med betydligt flera men lägre högvinster, t. ex. högst , skulle göra det möjligt och intressant för många fler att köpa obligationer. Med stöd av det anförda hemställs att uppdrar åt att överväga lämpligheten av ett obligationslån med billigare obligationer och lägre men flera högvinster.
mot · G302467 · 1980-01-22 00:00:00 — 1979/80 467-475 om vidgad rätt till uppskov med realisationsvinstbeskattning Att det råder bostadsbrist framför allt inom storstadsområdena är ett välkänt faktum. 11, ex. är alla lägenheter som står till bostadsförmedlingens förfogande förbehållna s. k. sociala förturer. Övriga bostadssökande är hänvisade till antingen villaköp eller insatslägenheter. Inflation och ökande efterfrågan har medfört allt högre priser för både villor och insatslägenheter. Vid försäljning/överlåtelse av villa/lägenhet utgår realisationsvinstbeskattning. Köper villaägaren en ny villa kan han få denna beskattning uppskjuten pengarna är låsta i den nya villan. För lägenhetsköpare trappas beskattningen av och försvinner helt om innehavet av lägenheten bestått . Sker byte till större lägenhet innan de fem åren gått, föreligger ingen möjlighet för lägenhetsägaren att i likhet med villaägaren få realisationsvinstbeskattningen uppskjuten. För familjer som är i behov av en större lägenhet på grund av utökning av antalet familjemedlemmar upplevs detta som orättfärdigt och minskar deras möjligheter att få en bostad anpassad efter familjens storlek. Som regel är det fråga om människor i små eller medelstora inkomstlägen som inte har ekonomiska förutsättningar för villaboende. Avsikten bakom lagstiftningen om uppskjuten realisationsvinstbeskattning för villaägare var att ge människor möjlighet att skaffa en lämplig bostad. Det torde även ha varit lagstiftarnas intentioner att samma möjligheter skulle ges boende i insatslägenheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av lagen om uppskjutande av realisationsvinstbeskattning för villaboende så att den blir tillämplig även för boende i insatslägenheter i flerfamiljshus. () ()
mot · G302470 · 1980-01-22 00:00:00 — av förste vice talmannen om pensionsförsäkring i samband med företagsförsäljning lagstiftning om pensionsförsäkring betraktas pension som en uppskjuten arbetsinkomst. Detta har ansetts böra medföra att endast sådan inkomst skulle grunda rätt till avdrag för pensionsförsäkringspremier. De inkomster som grundar rätt till avdrag har därför inskränkts till A-inkomster. Efter dispens kan dock rörelseidkare eller jordbrukare som upphört med driften i förvärvskällan utan att ha skaffat sig ett betryggande pensionsskydd få göra avdrag för pensionsförsäkringspremie, varvid även B-inkomst grundar rätt till avdrag. Motionären vill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på det förhållandet att medgiven avdragsrätt för pensionsförsäkringspremier med anledning av uppkommen realisationsvinst i samband med företagsförsäljning görs såsom allmänt avdrag. Erlagd premie skall därför i första hand dras av från A-inkomst. Detta leder till egendomliga resultat i sambeskattningssituationer, vilka rimligen inte kan ha åsyftats av lagstiftaren. Följande fall som förevarit visar detta: Mannen: arbetsinkomst . Mannens taxerade inkomst blir i sin helhet B-inkomst och kommer därmed att vid skatteberäkningen läggas till hustruns inkomst. I detta fall blev resultatet ca . högre skatt på mannens arbetsinkomst. Gällande regler innebär också att om en person säljer sin rörelse och reavinsten helt eller delvis används för pensionsförsäkringspremie så blir hans eventuella inkomster av förvärvsarbete i realiteten beskattade som B-inkomster. Endast om förvärvsinkomsten är större än det medgivna avdraget för premien (och eventuella övriga allmänna avdrag) kommer den att till någon del behandlas som A-inkomst. Avdrag för pensionsförsäkring medges normalt av inkomsten av rörelse eller jordbruksfastighet och av inkomst av tjänst. Ett sätt att komma till rätta med problemen i ovan nämnda fall vore att möjliggöra kvittning av hela den medgivna premien (eller premien till den del den realisationsvinst medgivet avdrag taxerad inkomst arbetsinkomst överstiger av inkomsten av rörelse eller jordbruk) mot reavinsten av företagsförsäljningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om ändrade regler för avdrag för pensionsförsäkringspremie med anledning av uppkommen reavinst i samband med företagsförsäljning i enlighet med vad ovan anförts.
mot · G302472 · 1980-01-21 00:00:00 — av m. fl. om förkortade väntetider för vittnen vid domstol Alla vittnen i en rättegång måste inställa sig vid rättegångens början. Detta innebär att ett vittne kan få vänta i och ibland en hel dag för att inställa sig igen för vittnesförhör. Det synes nödvändigt att möjligheterna för att bringa ner väntetiderna för vittnen i domstolar undersöks. Eftersom den ekonomiska ersättningen till vittnen ofta inte ger full kompensation för förlorad arbetsförtjänst är sådana åtgärder angelägna också för att begränsa deras ekonomiska förluster. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att hos regeringen hemställer om åtgärder för att förkorta vittnenas väntetider vid domstol. () ()
mot · G302473 · 1980-01-22 00:00:00 — Vid huvudförhandling i brottmål skall målsäganden höras efter åklagarens sakframställning (46 kap. 6 § RB). I det stora flertalet fall biträder ej målsäganden åklagarens ansvarstalan. Målsäganden hörs då i rättegången endast såsom bevisning. Lagen torde bygga på den föreställningen att målsägandens utsago rent generellt har karaktär av sakframställning, alltså oavsett om han har biträtt åtalet eller ej. I enlighet härmed är det oriktigt att höra målsäganden först i samband med upptagandet av vittnesbevisningen (, Rättegång V, 5:e uppl. s. 146). Mot denna ordning har det riktats kritik i olika sammanhang (a.a. s. 154). Denna går främst ut på att det ofta är olämpligt att låta målsäganden vara närvarande i rättssalen - sittande vid åklagarens ena sida - under det att åklagaren håller sin sakframställning. I många fall grundar åklagaren nämligen denna sin framställning just på den beskrivning av händelseförloppet som målsäganden lämnat under förundersökningen. Genom att dessa uppgifter presenteras i målsägandens närvaro kommer målsäganden lätt att påverkas därav; han blir med andra ord - låt vara omedvetet - benägen att av hänsyn till åklagaren stå fast vid vad han uppgett tidigare. Detta förhållande är i sin tur ägnat att minska bevisvärdet av hans egen utsaga inför domstolen, dvs. i många fall lända honom oförskyllt till nackdel. Den sålunda framförda kritiken - i vilken många domare instämmer - kan tillgodoses genom att målsäganden i bevishänseende betraktas såsom ett vanligt vittne. Det saknas skäl att förbjuda en sådan ordning som stundom med åklagarens och försvararens samtycke - tillämpas ändå, vid tillfällen när målsäganden har en verklig nyckelroll. Domstolen bör i alla fall ha frihet att bestämma, att målsäganden skall höras i samma ordning som gäller för vittne. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med anledning av det anförda hemställs att beslutar om en sådan ändring av 46 kap. 6 § att förhör av målsägande må ske i samma ordning som gäller för vittne.
mot · G302474 · 1980-01-21 00:00:00 — av m. fl. om avskaffande av isolering inom kriminalvården, m. m. Utskrivning av lugnande mediciner sker i mycket stor utsträckning på landets fängelser enligt en undersökning som har genomfört. Många av medicinerna klassas som narkotiska medel. Den slutsats man kan dra av detta är att det fortfarande råder sådana förhållanden inom fängelserna, som innebär att fångarna utsätts för en hård psykisk press och att detta avhjälps med olika narkotiska medel genom fängelseläkarnas försorg. Alla de stolta parollerna om återanpassning, rehabilitering osv. är i stor utsträckning till intet förpliktande. Många av de människor som döms till fängelse är innan de låses in i dålig psykisk kondition. Anledningarna till detta är naturligtvis flera och också välkända, varför de inte behöver upprepas i denna motion. Vad som är viktigt är att förhållandena på fängelserna måste göras så mänskliga som det nu är möjligt att åstadkomma. Det finns då en rad åtgärder som kan vidtagas och som måste realiseras om man vill undvika att låta det svenska fängelsesystemet producera mänskliga vrak. Vi anser då i första hand att följande tio punkter måste förverkligas med det snaraste: 1.ett erkännande av FFCO som förhandlingspart i kriminalpolitiska frågor, 2. isoleringsstraffets avskaffande och avskaffande av isolering som behandlingsmetod inom kriminalvården, 3. att inrättandet av drogfria avdelningar på fängelserna underlättas, 4. förbättrade permissionsmöjligheter och medveten användning av permissioner i rehabiliteringssyfte, 5. senare inlåsning , 6. genomförande av systemet med marknadsmässiga löner, 7. kraftigt förbättrade studiemöjligheter, både vad gäller teoretiska och yrkesinriktade studier, 8. bättre och tätare kontakter med organisationer och människor utanför fängelserna, 9. ett snabbare förverkligande av lokalanstaltsystemet, 10. att de utländska fångarnas permissionsbestämmelser och fritidsaktiviteter ges ett reellt innehåll. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar sig för och hos regeringen hemställer om åtgärder och förslag i syfte att åstadkomma en radikal förändring av situationen på landets kriminalvårdsanstalter i enlighet med vad som anförts i motionen. HANS (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk)
mot · G302475 · 1980-01-21 00:00:00 — av m. fl. om upphävande av lagen om tillfälligt omhändertagande Man löser inga problem genom att tillfälligt förflytta en person från en plats till en annan. Som social behandlingslag är LTO värdelös. Orden är en socialarbetares, och det finns all anledning att instämma i yttrandet. Utslagning, arbetslöshet och främlingskap gentemot samhället kan aldrig ersättas med tvångsingripanden. När lagen om tillfälligt omhändertagande (LTO) infördes så sades många vackra ord om dess möjlighet att inleda sociala vård- och stödåtgärder. Men av detta har blivit intet. Lagen är en ren städlag som används för att tillfälligt rensa upp på gator och torg, i tunnelbanan och på andra platser. Lagen har dessutom fått en antidemokratisk prägel genom att den har använts mot fredliga demonstrationer och folksamlingar. Lagen har också använts för upprättande av personregister. Svårigheterna att tolka lagen har gjort att besvärliga avgöranden har lagts i enskilda polismäns händer och det händer t. ex. att LTO används i stället för ingripanden som bör ske enligt LOB (lagen om omhändertagande av berusade personer m. tycks också de ivriga försvararna av lagen tveka och den skall utvärderas. Vpk kan inte acceptera lagar som bara är till för att gömma undan sociala problem så att de inte sticker i ögonen på allmänheten. Därför kan vi inte acceptera att LTO finns kvar. Med hänvisning till det anförda hemställs att upphäver lagen om tillfälligt omhändertagande. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) i
mot · G302476 · 1980-01-18 00:00:00 — om tillgång till biblar m. m. för medborgarna i För oss är det självklart med rätten att läsa en bok, att bestämma vilken litteratur vi vill skaffa oss eller ta del av, för oss som betraktar de mänskliga rättigheterna som giltiga, för oss som lever i ett samhälle som inte bara till namnet är en demokrati! Deklarationen om tros- och tankefrihet för alla medborgare i vår värld har antagits av , men för många av staterna i detta förbund är det bara på papperet man har tanke- och trosfrihet. Vi vet att miljoner kristna i de s. k. kommunistiska länderna bittert upplever det härda trycket; verkligheten i deras med demokrati stämplade hemland är ofrihet och intolerans. De har inga biblar. Det finns inga att köpa. Det är förbjudet att införa . De väntar på vår insats, på oss som bor i frihet. Kristna kyrkor och organisationer når inte långt. Till dem lyssnar inte , det välde som ligger oss geografiskt närmast och där vi har våra baltiska brödrafolk. Sovjetväldet föraktar kyrkorna, är likgiltigt inför deras rop utifrån de fria länderna liksom det trampar på de inhemska samfunden. Men det är helt visst att en aktion från ett land som gör intryck, om regering och riksdag står bakom den. En kraftig vädjan eller begäran från den om lättnader för kyrkorna, om rätt för dem att trycka och sprida litteratur efter eget tycke och aktuellt behov, bör riktas till de stater som hindrar denna verksamhet. bör vårt land i FN verka för att respekteras och för att sanktioner vidtas mot dem som undertecknat detta avtal om de mänskliga rättigheterna men inte handlar i dess anda och efter dess riktlinjer. Det har anförts tidigare av utrikesutskottet att möjligheten till påtryckningar varigenom tillgången på biblar och annan litteratur skulle öka är begränsad, men denna uppfattning är inte grundad i verkligheten. En svensk påtryckning på diplomatisk väg och i FN gör starkt intryck. Den bör ske, och den bör upprepas, om så är nödvändigt med skärpa. Det är opinionsyttringar av detta slag som betyder mest, om man vill förbättra förhållandena för trosbekännare i . Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att hos regeringen hemställer om åtgärder för att förmå FN att verka för att ge medborgare tillgång till biblar och litteratur.
mot · G302480 · 1980-01-21 00:00:00 — av m. fl. om svenskt medlemskap i den internationella alliansfria rörelsen Alltsedan den alliansfria rörelsens bildande, , har den utvecklats och stärkt sin ställning. omfattar rörelsen 95 medlemsländer som representerar mer än en och en halv miljard människor. Det gemensamma för medlemsländerna i den alliansfria rörelsen är att de inte är anslutna till något militärblock. Den alliansfria rörelsens kamp är en viktig del när det gäller att moblisera människorna i kampen för att befria sig från imperialism och nykolonialism och ta makten över sina liv och sina länders framtid. Trots att det finns stora skillnader mellan medlemsländerna politiskt och ideologiskt, vilket inte minst visar sig när dokument skall antas, spelar denna rörelse en betydelsefull roll i kampen för de fattiga och förtrycktas befrielse och rätten till ett mänskligt liv. I sitt inledningstal till den alliansfria rörelsens sjätte konferens i konstaterade följande: Kampen för freden, för en rättvis ekonomisk ordning och för en rimlig lösning på de väldiga problem som tynger våra folk blir enligt vår mening alltmer en huvudfråga för de alliansfria ländernas rörelse. Vid FN:s generalförsamlings session sammanfattade Fidei den alliansfria rörelsens innehåll på följande sätt: Kärnan i den alliansfria politiken går i enlighet med dess ursprungliga principer och grundläggande karaktär hand i hand med kampen mot imperialism, kolonialism, nykolonialism, apartheid, rasism, däri införstått sionism och varje form av utländsk aggression, ockupation, herravälde, inblandning eller hegemoni, liksom kampen mot stormakts- eller blockpolitik. har deklarerat att man delar de strävanden som ligger bakom och som dikterar den alliansfria rörelsens arbete. är också ett alliansfritt land. har i FN och i andra sammanhang deklarerat sin vilja att bidra till att bryta underutvecklingen, att medverka till att bekämpa kolonialismen. har också anslutit sig till nödvändigheten av en ny ekonomisk ordning. har vidare sagt sig vara berett att medverka till industrialisering i utvecklingsländerna och att bryta det ensidiga råvaruberoende som många av världens fattiga länder befinner sig i. har vidare uttalat sig för nödvändigheten av att skall få möjlighet att utveckla teknologi- och forskningskapaciteten utan bindningar till de rika länderna. skulle på ett mer konkret sätt vara med och driva de alliansfria staternas program när det gäller ekonomi, handel, information och forskning genom ett medlemskap i rörelsen. Det skulle också öppna stora möjligheter för att på likaberättigad basis etablera överenskommelser på en rad viktiga samhällsområdet!, inte minst när det gäller handel. Det skulle också möjliggöra brytandet av det ensidiga beroendet av de industrialiserade kapitalistiska länderna. Men framför allt: skulle tillhöra en mäktig kraft i kampen för fred, nationellt oberoende och nedrustning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att uttalar att skall söka medlemskap i den alliansfria rörelsen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) i
mot · G302481 · 1980-01-22 00:00:00 — av Axel och om uppvärmningen av regementes lokaler I årets budgetproposition föreslås bl. 5,2 milj. kr. till nybyggnad av värmecentral vid (I 14) i . Byggnationen beräknas påbörjas nästa budgetår. Den totala kostnaden bedöms till 14,3 milj. kr. I behovet av en förbättrad värmetillförsel till regementet instämmer vi helt. Dock anser vi att en anslutning till kommunens fjärrvärmenät från alla synpunkter är att föredra, i stället för, som föreslås i propositionen 1979/80:100 bil. 7, att medel skall anslås till nybyggnad av värmecentral vid regementet. kommun har fört förhandlingar med fortifikationsförvaltningen om villkoren för en anslutning av regementsområdet till kommunens fjärrvärmenät. Förhandlingarna ledde tyvärr inte till någon uppgörelse om anslutning. Det var främst oenighet på två punkter som ledde till att förhandlingarna strandade. för det första att en anslutning inte skulle innebära "några ekonomiska fördelar" för regementet, för det andra att kommunens fjärrvärmeanläggning icke uppfyllde de statliga byggnadsnormernas (SBN) krav när det gäller "Beredskapsåtgärder för uppvärmning". Beträffande den första punkten har kommunen offererat en taxa som skulle ge fortifikationsförvaltningen en lägre totalkostnad för uppvärmning än vid egen värmeproduktion. Den andra punkten - kravet på bränslekrisberedskap enligt - är något som inte bara berör regementet utan samtliga till fjärrvärmenätet anslutna objekt efter bestämmelsernas tillkomst, såsom vårdinrättningar, sjukhus, daghem osv. Kravet på kommunen om en bränslekrisberedskap som uppfyller gällande bestämmelser föreligger alltså redan, alldeles oavsett om regementet ansluts eller ej. har också förbehållit sig rätten till tolkningsföreträde av SBN, en anmärkningsvärd inställning som absolut inte underlättat förhandlingarna. Enligt vår uppfattning talar främst samhällsekonomiska skäl för att ett utnyttjande av redan befintligt värmesystem - kommunens fjärrvärmenät är att föredra, inte minst i dagens bekymmersamma budgetsituation. Även effektivitetsskäl pekar i samma riktning. En anslutning till kommunens fjärrvärme skulle innebära ett högre kapacitetsutnyttjande av redan befintliga anläggningar. Energisparandet skulle vid en anslutning få en rejäl puff framåt, och sist men inte minst - skulle stora miljövinster göras. Med stöd av ovanstående hemställer vi 1. att avslår regeringens i budgetpropositionen framförda förslag om nybyggnad av en värmecentral vid i med byggstart nästkommande budgetår, 2. att hos regeringen anhåller att fortifikationsförvaltningen åläggs att återuppta förhandlingarna med kommun om en anslutning av till kommunens fjärrvärmenät. AXEL () () GOTAB 64327 Slockholm 1980
mot · G302484 · 1980-01-22 00:00:00 — av och om vårdbidraget för handikappat barn Enligt 9 kap. 4 § lagen om allmän försäkring kan förälder för vård av barn som ej fyllt få rätt till vårdbidrag om barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp för avsevärd tid är i behov av särskild tillsyn och vård. Hänsyn tas också till sådana merkostnader som uppkommer på grund av barnets sjukdom eller handikapp. Prövning av rätten till vårdbidrag kan enligt nuvarande regler endast ske för vart barn för sig. I de fall en familj har flera barn där inte varje enskilt barns vårdbehov är tillräckligt för att motivera vårdbidrag men vårdbehovet för barnen tillsammans skulle motivera det, kan vårdbidrag ej utgå. Detta har medfört att t. ex. familjer med flera barn som lider av lättare psykiska utvecklingsstörningar eller familjer med flera allergiska barn nekas vårdbidrag. Detta är enligt vår uppfattning inte en tillfredsställande ordning. Reglerna för vårdbidrag bör därför ändras så att vårdbidrag kan utgå om det sammantagna behovet av tillsyn och vård eller merutgifterna för barnen tillsammans motiverar det. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av reglerna för vårdbidrag, innebärande att det totala behovet av tillsyn och vård och de totala merutgifterna för barnen i en familj beaktas vid bedömningen av rätten till vårdbidrag. () ()