mot · G302374 · 1980-01-18 00:00:00 — av m. fl. om en mera differentierad skolutbildning Ett flertal undersökningar har visat att barn från hem med studietradition och med föräldrar som har förmåga och intresse att hjälpa sina barn med skolarbetet har lättare att hävda sig på snart sagt alla områden i den moderna skolan. Skolan har inte förmått kompensera de skillnader elevernas olika sociala förutsättningar ger för deras möjligheter att inhämta för yrkesliv och vidare studier nödvändiga kunskaper. Skolan måste få ökade möjligheter att ge undervisning anpassad till olika elevers behov. Att man understrukit betydelsen av baskunskaper i svenska och matematik är ett steg i rätt riktning. Utan förmåga att hantera språket och elementära matematiska begrepp är allt vidare inhämtande av kunskap starkt försvårad. Dagens elever upplever övergången från till gymnasieskolan med dess större krav på eget arbete - och på de studieförberedande linjerna dessutom otillräckliga grundkunskaper - som chockartat svår. Trots att nuvarande utspärrningssystem endast medger ungdomar med toppbetyg att i konkurrens med äldre personer få tillträde till högskoleutbildningen, finner många unga människor att deras studier försvåras av otillräcklig träning i språk och naturvetenskapliga ämnen. Den sociala snedrekryteringen till högskoleutbildningen har av denna anledning ökat. Endast mycket studiemotiverade elever, ofta med starkt stöd i hemmen, förmår fullfölja kvalificerad högskoleutbildning och känner sig stimulerade att inför en oviss yrkesmarknad satsa på t. ex. forskarutbildning. Vår uppfattning är att redan måste underlätta för ungdomar som har fallenhet och intresse för högre utbildning att fullfölja sådan. Därför är det väsentligt att skolan ger elevanpassade studiemöjligheter inte minst till dem som inte kan få hjälp av föräldrarna. Det synes därför oundgängligen nödvändigt att de särskilda kurserna i språk och matematik får bibehållas även . De speciella resurser som tillförs högstadiet för temastudier och fördjupning inom studieområden vilka speciellt intresserar enskilda elever, bör därför också få användas för fördjupning, extra träning och tillämpat användande av t. ex. språk och matematik. Att använda fördjupningsresurserna enbart till ämnesområden som ligger vid sidan av de centrala skolämnena gynnar endast de elever som inom ramen för den ordinarie undervisningen utan större svårigheter hinner och orkar inhämta kursplanen. Den emotionella och fysiska mognaden i förhållande till åldern visar speciellt stor spridning just hos högstadiets elever. ram, t. ex. efter olika elevers inlärningsmetodik, bör kunna få ske. Det bör också finnas större möjligheter till individuell flyttning mellan årskurser. ansågs det självklart och väckte föga uppmärksamhet att en elev med ojämna studieresultat t. ex. i samband med pubertets- och mognadskriser fick gå om en årskurs. Inte minst i gymnasiet borde dagens ungdomar ges samma möjligheter. En grupp elever som är speciellt handikappade och som också genomsnittligt visat sämre skolprestationer ärglesbygdsbarnen. Förutom att de ofta kommer från hem utan speciell studietradition har de orimligt långa arbetsdagar. De gör långa och tröttsamma resor till och från skolan. De resurser som finns för fria aktiviteter inom den samlade skoldagen bör för dessa elevers del koncentreras till hjälp med läxläsning under ledning av pedagogiskt utbildad personal, främst lärare. På så sätt skulle man kunna uppnå, att de efter hemkomsten, som för många 13-15-åringar sker , kan känna sig helt lediga. F. ö. bör, som redan sker i framsynta glesbygdskommuner, skolans schemaläggning göras på ett sådant sätt att håltimmar undviks och tillgänglig fritid koncentreras som en ledig eftermiddag . Därigenom kan även glesbygdsbarnen få komma hem medan det ännu är ljust. Med anledning av vad i motionen anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna 1. att särskild kurs i engelska, matematik och B-språk även i fortsättningen bör erbjudas på högstadium, 2. att större frihet bör ges att använda tema- och tillvalsresurser i enlighet med enskilda elevers önskemål och behov, 3. att främst gymnasieelever bör beredas större möjligheter att om de så önskar gå om en årskurs, samt 4. att den samlade skoldagen för glesbygdsbarnens del huvudsakligen bör utformas i enlighet med vad i motionen anförts. () ()