mot · G3021970 · 1980-04-16 00:00:00 — Motion 1979/80:1970 av m. fl. med anledning av proposition 1979/80:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /80 Behovet av nya arbetstillfällen är stort i samtliga skogslän. Problem av strukturell art är påtagiiga. Tyngdpunkten i industrisysselsättningen ligger i basindustrier där vikande sysselsättning synes oundviklig. Vi anser därför att bör bli ett försökslän för etableringsstöd inom offertstödets ram. Sysselsättningssituationen kräver att antalet arbetstillfällen inom industrin ökar. Expansion av befintlig industri och nyetableringar av industriföretag måste stimuleras. Det är vidare väsentligt att stimulansen riktas mot branscher och delbranscher där långsiktiga tillväxtmöjligheter finns. De regionalpolitiska och näringspolitiska medlen skall vara så utformade att de underlättar etablering av företag av dem som bor inom området, att de förbättrar möjligheterna till expansion i befintliga företag och att företag som inte är bundna i valet av lokaliseringsort kan motiveras att välja ett skogslän vid valet av lokaliseringsort. Behovet av nya arbetstillfällen har varit motivet bakom samtliga investmentbolag som staten engagerat sig i. anvisade 5 milj. kr. för inrättande av regionala utvecklingsbolag i resp. . I propositionen 1979/80:125 föreslår regeringen att vartdera bolaget skall tillföras 25 milj. kr. Syftet med bolagen är att bidra till utbyggnad av företag och till nyetableringar i de båda länen. Samma syfte har också Region i i och i . För är sysselsättningsproblemen lika allvarliga som i ovan nämnda län, men motsvarande resurser har ännu ej ställts till förfogande. Utvecklingsfonden i har upprättat ett program för etableringsstimulans. En rad åtgärder skall genomföras för att underlätta nyföretagande. Man kommer att systematiskt söka kontakt med personer i länet som kan starta och leda företag. Dessa kommer att erbjudas särskild utbildning för att öka sin förmåga som företagare. Särskilda resurser har avdelats för rådgivning till företag i etableringsskedet. Aktiv sökning efter produkter och utvärdering av dessa ingår också i programmet. Utvecklingsfonden har påpekat att ansträngningar för att skapa nya företag kan få stor effekt endast om det finansiella stödet anpassas så att nyföretagande underlättas. Genom de sammantagna åtgärderna räknar man med att fler personer skall bli intresserade av att starta företag, att fler personer skall våga ta det avgörande steget som möjligheterna för dem att lyckas väsentligt ökar. Det etableringsprogram som utarbetats i innebär att utvecklingsfonden i det enskilda etableringsärendet i flera avseenden engagerar sig på liknande sätt som utvecklingsbolagen kommer att göra i län där sådana finns. Däremot saknas i länet sådana finansiella resurser som ett utvecklingsbolag kan erbjuda. Användning av offertstöd som etableringsstöd motsvarar i huvudsak det behov av finansiella resurser som utvecklingsfonden anser nödvändiga för att etablering i många fall över huvud taget skall kunna genomföras. Vi delar denna uppfattning och föreslår därför att blir försökslän för etableringsstöd inom offertstödets ram. De nuvarande avskrivningslånen till byggnads- och maskininvesteringar minskar anskaffningskostnaderna och kan förenklat sägas minska produktionskostnaderna så länge resurserna används. De ger emellertid en relativt obetydlig effekt under företagens svåra inkörningsskede. Erfarenheterna visar entydigt att igångsättningskostnaderna för företag är höga och svåra att förutse. Även företag som baserar verksamheten på bra produkter och har kompetent ledning måste räkna med ett eller flera förlustår när de startar. Samma sak kan gälla vid expansionen och upptagande av nya verksamhetsgrenar även om påfrestningarna då normalt är mindre. För privatpersoner är det oftast omöjligt att sätta in ett så stort eget kapital att de inledande förluståren kan . Detta innebär att projekt som kan ge långsiktig och trygg sysselsättning ej kan komma till stånd på grund av brist på finansiella resurser av det slag som kan ta upp inkörningskostnaderna. I årets budgetproposition (prop. 1979/80:100 bil. 7 s. 76) anför statsrådet följande: Den tidigare försöksverksamheten med offertstöd har pemanen Syftet med offertstödet är inte att ge en förhöjd subvention utan att kunna utforma stödet efter behovet i varje enskilt fall. Jag vill betona att offertstödet endats bör användas när övriga stödformer inte är tillämpliga. Det kan således i vissa fall vara mer ändamålsenligt att bevilja etableringsstöd i form av villkorliga lån genom vilka eventuellt underskott kan täckas än att ge stöd i form av avskrivningslån till byggnads- och maskininvesteringar. Vi är positiva till budgetpropositionens förslag att offertstöd skall kunna användas för täckande av underskott . De subventioner som regelmässigt ges i form av avskrivningslån för byggnader och maskiner kan få en större effekt om de direkt sätts in på det nystartade företagets dominerande finansiella problem, nämligen inkörningskostnaden. Det innebär alltså inte en ökning av den totala subventionen utan endast att medlen får en mer effektiv användning. beslutas samtliga offertstöd av regeringen. Detta innebär mycket lång handläggningstid även för små belopp. För att öka tillgängligheten bör beslutsrätten decentraliseras på i stort sett samma sätt som när det gäller övriga regionalpolitiska stödformer. Länsstyrelserna bör i flertalet fall kunna fatta beslut när det gäller expansion av i länet befintliga företag eller när det gäller nyetableringar där en ägarmässig anknytning till länet föreligger. Vi anser att de beslutade regionala utvecklingsbolagen är en väg att bidra till ökad industrisysselsättning. Parallellt bör också andra vägar prövas. Vårt förslag att blir försökslän framläggs dels mot bakgrund av statsrådets uttalande om offertstödets användning, dels mot bakgrund av det program för stimulans av nyföretagande som utvecklingsfonden i länet planerar. Vi vill också hänvisa till arbetsmarknadsutskottets uttalande (AU 1978/ 79:23 s. 64) där utskottet utgår från att regeringen och berörda myndigheter gör vad som är möjligt för att vidga användning av stöd enligt offertprincipen. Vi vill slutligen påpeka att förslaget icke föranleder ytterligare medelsanvisningar eller belastning på budgeten. Åberopande det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om användningen av det regionalpolitiska offertstödet. () ()