ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G302588 · 1980-01-23 00:00:00 — av och om personval Utvecklingen har lett till att partierna i allt större grad dominerar det politiska livet i vårt land. Partierna har inte minst genom parlamentarismens successiva accepterande kommit att bli grundstenar i den demokratiska författningsbyggnaden. Utan ett väl fungerande representativt system byggt på de politiska partiernas verksamhet kan folkstyret inte fungera i ett modernt samhälle. Det är genom valhandlingen och arbetet inom de politiska partierna som väljarna i första hand har möjlighet att påverka samhällsutvecklingen på centrala områden. Det är på de politiska partiernas styrkeförhållanden i som regeringen i en parlamentarisk stat grundar sitt mandat. De moderna valrörelserna präglas inte minst sedan TV:s tillkomst av en stark koncentration av intresset på partiernas ledande företrädare. Genom den pågående kommunala och landstingskommunala valrörelsen har utrymmet för lokal och regional valrörelseaktivitet från enskilda riksdagskandidaters sida blivit alltmer begränsat. har incitamenten för enskilda kandidater att bedriva lokala valrörelser minskat, då valutslaget i så utpräglad grad kommit att bli beroende av de centrala partiföreträdarnas framträdande i massmedia. Den naturliga kontakten mellan kandidater till riksdagsvalet och väljarna, som etableras under långa serier av valmöten och lokala debatter, blir allt svårare att uppnå i ett valsystem präglat av starka partiorganisationer och en massmediekampanj, som i allt större utsträckning koncentreras till ett fåtal ledande partiföreträdare. Den stora grupp väljare som av olika skäl väljer att stå utanför partiernas interna arbete har i praktiken små möjligheter att göra sitt inflytande gällande över kandidaturvalet. De kan visserligen stryka namn på valsedeln och de kan komponera en egen valsedel, men dessa åtgärder blir normalt sett endast meningslösa markeringar. Möjligheterna är i praktiken så betydelselösa att mandatfördelningen i flertalet fall kan genomföras utan att sammanräkningsmyndigheterna behöver särskilt granska de s. k. strykningsvalsedlarna. Det är en viktig demokratisk rättighet att väljarna får möjlighet att direkt påverka vilka personer som skall företräda dem i de beslutande församlingarna. Därigenom får väljarna bl. a. möjligheter att på valdagen ta hänsyn även till andra preferenser än de rent partipolitiska. De väljare som finner det angeläget att öka representationen i av kvinnor, yngre eller äldre människor, människor med anknytning till vissa folkrörelser eller vissa näringsgrenar eller till den egna orten, bör ha en möjlighet att inom ramen för partivalet även ge en röst åt enskilda personer. Personvals- och valkretsutredningen lade fram ett betänkande med ett förslag till ett personvalssystem, som bör kunna fungera på ett utomordentligt sätt i svenska förhållanden. Ett förslag byggt på utredningens betänkande bör vara väl ägnat att ytterligare stärka den svenska demokratin. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om ett förslag till personval i enlighet med personvals- och valkretsutredningens slutbetänkande. () () 1* 1979/80.
mot · G302600 · 1980-01-21 00:00:00 — 1979/80 600-607 Motion 1979/80:600 av om beskattningen av belöning till anställd för förslag om förbättringar Inom det svenska näringslivet finns ett stort antal idégivare som genom sina insatser förebygger olyckor, rationaliserar verksamheten, sparar energi, vidareutvecklar produkter och tillför verksamheten nya arbetsobjekt. Dessa idégivare är av så stor betydelse att de otvivelaktigt kan betraktas som en nationell tillgång. Idégivarens eller förslagsställarens insatser uppmärksammas i regel av resp. företag eller förvaltning på så sätt att ekonomisk belöning utbetalas. Förbättringarna, de belönade förslagen, väcker ofta nog stort intresse hos arbetskamrater och ortsbefolkning, som lyckönskar till belöningen. Sist i raden kommer vårt skattesystem och vill ha sin del av fritidsarbetet och den föredömliga insatsen för vårt näringsliv genom att lägg beslag på en stor del av den belöning idégivaren erhållit. Detta förhållande stimulerar inte våra idégivare att fortsätta med sin verksamhet inom företaget. I stället kan man befara att de ägnar sin tid åt annat eller att de försöker marknadsföra sina idéer på ett från skattesynpunkt bättre sätt. Förbättringar, idéer till produktionsförändringar eller nyskapande kan på så sätt påföras merkostnader som förringar och fördröjer lönsamheten eller som i sämsta fall gör att en förbättring eller en produktion aldrig kommer till stånd. Idéverksamheten inom svenskt näringsliv får inte bromsas upp genom ett orimligt skatteuttag. Idégivarna, förslagsställarna, skall i stället stimuleras till fortsatt och ökad verksamhet. Möjligheter till detta finns genom att eller belöningar till enskilda eller grupp av idégivare för idéer till förbättringar m. m. som här ovan berörts beskattas i likhet med vad som sker av t. ex. vinster i penninglotteri eller på tips. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att uttalar som sin mening att de eller belöningar som förvaltningar och företag utdelar till sina anställda för gjorda förbättringar beskattas av summan. 1 1979/80.
mot · G302602 · 1980-01-22 00:00:00 — av och i om momsbefriad försäljning på flygplats När upptäcker att den begått ett misstag bör den självklart rätta till det begångna felet. Ett sådant misstag begick när den biföll skatteutskottets betänkande 1979/80:19. Det innebär att butiker på flygplatser särbehandlas i förhållande till alla andra affärer i det här landet. En vara som kan säljas momsfri till en turist i vilket varuhus som helst i landet kan inte säljas av en butik på en flygplats. Detta är ett oacceptabelt förhållande. En sådan diskriminering som det i praktiken blir med anledning av beslut kan inte accepteras i . I motiveringarna till beslutet hänvisas till nordisk överenskommelse om gränshandel och att man på inte har skattebefriad försäljning av andra varor än alkohol och tobak. Vi har från svensk sida ingen anledning att lägga oss i vilka skattebefriade varor som man från danskt håll vill tillåta att sälja på danska flygplatser. Ej heller kan vi tillåta att danska förhållanden skall medverka till en uppenbar diskriminering i . Genom det tagna beslutet är det stor risk att existerande butiker måste upphöra, att ett antal personer måste friställas och att det blir en försämrad service på flygplatserna framför allt och . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att reglerna för momsbefriad försäljning ändras därhän att även butiker på flygplatser har rätt att sälja varor till turister för utförsel från landet på samma villkor som övriga affärer i har. HANS () i
mot · G302603 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:603 av om riktade nyemissioner av aktier till anställda Att verka för ett spritt ägande har varit ett väsentligt mål för moderata samlingspartiet. Endast med ett personligt och individuellt baserat ägande kan man skapa förutsättningar för ett samhälle präglat av en reell individuell valfrihet. De ekonomiska förutsättningarna för ett ökat självbestämmande för de enskilda medborgarna måste skapas. Detta kan ske på många sätt. Ett är att helt enkelt stimulera det konventionella banksparandet, såsom skett genom det s. k. skattesparande som genomdrivits av den borgerliga trepartiregeringen. Bland de övriga metoder som står till buds finns möjligheten att genom olika skattelättnader göra det mera förmånligt för de anställda att gå in som delägare i företagen. De skatteregler vi har gynnar inte en sådan utveckling. Genom ett uttalande i en dom rörande ett överklagat förhandsbesked har regeringsrätten fastslagit att vår nuvarande skattelagstiftning inte medger att ett företag genom riktad nyemission på förmånliga villkor kan låta sina anställda teckna aktier. Självfallet hindrar inte reglerna ett sådant emissionsförfarande i sig. Men den förmån som uppkommer för de anställda genom att emissionskursen, alltså priset, sätts lägre än vad som motsvarar de nyemitterade aktiernas värde skall, enligt regeringsrättens uttalande, beskattas som intäkt av tjänst. Det innebär att förmånen blir utsatt för en marginalbeskattning, vilket självfallet i hög grad förtar lockelsen för de anställda att gå in som delägare i företaget. Det förefaller orimligt att den enkla metod för ett spritt ägande som en riktad nyemission på förmånliga villkor utgör skall omintetgöras av de refererade skattereglerna. I syfte att stimulera ett spritt ägande borde därför nämnda skattebestämmelser förändras. Regeringen bör få i uppdrag att framlägga förslag härom. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag syftande till att undanröja skattemässiga hinder för riktade emissioner till de anställda på förmånliga villkor.
mot · G302604 · 1980-01-18 00:00:00 — av m. fl. om skattefrihet för inkomst av plockning och försäljning av vilda bär De nya bestämmelserna om s. k. fiktiv mervärdeskatt fr. o. m. har medfört skärpta krav på redovisningsunderlag för bl. a. uppköpare av skogsbär. Detta har medfört att uppköparna tagit upp namn på bärplockarna vid försäljning av bären. åstadkom detta en allmän diskussion bland bärplockarna och i pressen och man befarade skärpta åtgärder beträffande beskattning av inkomst av bärplockning för försäljning. Denna debatt har speglat en stark irritation, och enligt uppgifter såväl från plockare som från bärhandeln har debatten haft till följd ett starkt minskat intresse från allmänheten att plocka bär för försäljning. Detta kan ha sin grund i att det hos gemene man är en vanlig uppfattning att inkomst av bärplockning av hävd är skattefri eftersom rätten att fritt plocka bär är ett utflöde av allemansrätten. Enligt riksskogstaxeringen 1975-1977 fanns en tillgång på mellan 219 och 307 milj. kg blåbär och på mellan 142 och 168 milj. kg lingon i våra skogar. Enligt de beräkningar som gjorts bl. a. i regi torde av den totala tillgången på vilda bär tas till vara. Skogsbär och svamp tillför vårt folkhushåll betydande värden och det är ett allmänt intresse att i betydligt ökad omfattning ta till vara den årliga skörden. Förutom att i ökad omfattning tillvarata bären i de svenska hushållen finns mycket goda möjligheter att öka exporten av svenska skogsbär och att motverka den import som faktiskt förekommer, främst av blåbär. På så sätt betyder ett bättre tillvaratagande av bärskörden såväl förbättrad handelsbalans som ökad sysselsättning i bärhandel och bärindustri. Även från andra synpunkter, t. ex. betydelsen av ett hälsofrämjande friluftsliv, finns det anledning att stimulera bärplockning i skog och mark. Mot bakgrund av vad sorn här anförts skulle en bestämmelse om att inkomst av tillfällig plockning och försäljning av vilda bär inte skulle beskattas utgöra en avsevärd stimulans för att tillvarata en större andel av den svenska bärskörden. I beskattas inte dylika inkomster. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär prövning av möjligheten att befria inkomst av tillfällig plockning och försäljning av vilda bär och svamp från beskattning. () () () ()
mot · G302605 · 1980-01-22 00:00:00 — av m. fl. om beskattningen av belöning till anställd för förslag om förbättringar Förslagsverksamheten resulterar i att stora belopp sammanlagt inbesparas i företag och hos myndigheter. Den anställde som kommer med ett förbättringsförslag får belöning för detta med ett engångsbelopp. Denna summa läggs på toppen av årsinkomsten och beskattas som en följd av vårt marginalskattesystem mycket hårt. Nettobehållningen kommer därför ej att stå i rimlig proportion till värdet av förslagsställarens insats. Vetskapen om detta kan leda till att en anställd avstår från att lägga ner arbete på att utveckla sina idéer om förbättringar. Mot bakgrund av att det torde vara erfarenhet av ett arbete man hittar sättet för förenkling och besparing borde vederlaget få räknas som ackumulerad inkomst under ett bestämt antal år. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till beskattning av belöning av vissa förbättringsförslag så att sådan engångsbelöning skall beskattas enligt grunderna för beskattning av ackumulerad inkomst. HANS NYHAGE (m) ()
mot · G302607 · 1980-01-22 00:00:00 — om slopande av mervärdeskatten på ved som bränsle En angelägen målsättning för svensk energipolitik är att ta till vara landets stora tillgångar av förnyelsebar energi. Olika analyser visar att förutsättningarna är goda. Enbart tillgången på skogsavfall i form av röjningsvirke, spillvirke, grenar och bark har uppskattats till ca . Detta enligt en gjord utredning inom industriverket och . Om denna stora kvantitet i sin helhet skulle tas till vara skulle olja ersättas. Denna inhemska tillgång skulle minska importbehovet av olja med . Från samhällets synpunkt är ett effektivt utnyttjande av skogsavfall för energiproduktion motiverat inte enbart av ekonomiska skäl. Det ligger också i skogsbrukets intresse att minska riskerna för skadeinsekter i skogen. En bättre skogshygien kan alltså åstadkommas genom att det grövre avfallet tas till vara för energiproduktion. Hur stora dessa vinster kan vara är givetvis svårt att närmare uppskatta. Med de senaste årens allt större problem med insektsskador i skogen, är motiven dock starka för att minska riskerna för skadeangrepp. Även möjligheterna att på detta sätt skapa nya arbetstillfällen i glesbygden måste värderas högt sett från samhällets synpunkt. Det är lätt att inse att tillvaratagandet av en energitillgång i den storleksordning som ovan nämnts måste ge underlag för ett betydande antal nya arbetstillfällen. Man torde kunna beräkna dessa till totalt omkring 30 000. Det måste från samhällets synpunkt vara ytterst angeläget att ta till vara de nya arbetstillfällen som i huvudsak kommer att skapas i landets glesbygder. Ett allvarligt hinder för en effektivare användning av skogsavfall i energiförsörjningen utgör den nuvarande utformningen av mervärdeskatten. Genom att ved och annan förnyelsebar energi belastas av mervärdeskatt när eldningsolja och elenergi inte omfattas av denna beskattning försvåras ett bättre utnyttjande av skogsavfallet. Det framstår som i högsta grad tvivelaktigt att beskatta en outnyttjad naturresurs, när samhällets målsättning måste vara att minska vårt oljeberoende. Om mervärdeskatten på ved slopades skulle de ekonomiska förutsättningarna öka väsentligt för att ta till vara så stor del som möjligt av de ca spillved som enligt beräkningarna finns i landets skogar. Det finns, enligt vår mening, starka skäl för att helt avskaffa mervärdeskatten på ved, när redan huvuddelen av energikonsumtionen är undantagen mervärdeskatt. Det är därtill särskilt motiverat, när man därigenom kan minska oljeberoendet, minska angreppen av skadeinsekter i skogen och dessutom förbättra sysselsättningen i många glesbygdsområden i landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att frågan angående avskaffande av mervärdeskatt på ved som bränsle överlämnas till energiskattekommittén för beaktande.
mot · G302610 · 1980-01-22 00:00:00 — av m. fl. om arvs- och gåvobeskattningen av bostadsrätt Enligt nuvarande arvs- och gåvoskattelagstiftning värderas fastighet till taxeringsvärdet, medan bostadsrätt (insatslägenhet) tas upp till det aktuella marknadsvärdet. Detta är nästan undantagslöst högre än bostadsrättens andel i bostadsrättsföreningens behållna förmögenhet. Orsaken till skillnaden i värderingsprincip torde vara att fastighet utgör fast egendom, medan bostadsrätt betraktas som lös egendom. Detta motiverar dock inte enligt vår uppfattning det orättvisa i den nuvarande lagstiftningen. Vid beräkning av arvs- och gåvoskatt missgynnas alltså arvs- och gåvomottagaren av en bostadsrätt i jämförelse med motsvarande mottagare av en fastighet. antog en ny lag om ändring av bostadsbeskattningen (prop. 1978/79:209), innebärande att medlem av bostadsrättsförening som skattepliktig intäkt av kapital skall uppta ett belopp motsvarande viss procent av delägarens andel i bostadsrättsföreningens behållna förmögenhet. Det vore därför logiskt att vid arvs- och gåvobeskattning också beräkna arvs- och gåvoskatten till vad bostadsrättens andel i föreningens behållna förmögenhet uppgår till. Det torde ankomma på utskottet att utarbeta erforderlig lagtext. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar om ändring i arvs- och gåvoskattelagstiftningen när det gäller värdering av bostadsrätt i enlighet med vad som anförts i motionen. () () BO ()
mot · G302613 · 1980-01-22 00:00:00 — av och om TV-program för utlandssvenskar Information, nyhetsförmedling, kulturprogram samt underhållning från det svenska TV-systemet är nästan obefintliga för i utlandet verkande svenskar. Fram till hade dock den svenska handelsflottan tillgång till TV-sändningar genom ett särskilt avtal med . Utöver handelsflottans personal finns ett stort antal svenskar utomlands i viktiga uppdrag för eller för vistelselandet. Det är personal inom utrikesförvaltningen, biståndsprojekten, FN-bataljonerna, svenska skolor i utlandet, folkrörelsernas missionsarbete eller fackföreningsrörelsen, näringslivets engagemang i handelsflottan och annan kommersiell verksamhet. Vid behandlingen av motionen 1976/77:178 i samma ärende framkom många bevis på att intresse fanns hos utlandssvenskarna att få fler TV-program från . , som då av formella skäl behandlade motionen, underströk i sitt betänkande 1977/78:2 att t. ex. FN-kontingents vistelse i utlandet medför isolering och stor brist på information. Att få ett avtal som medger sådan här verksamhet är svårt, eftersom det kräver avtal med flera intressenter. behandlar dock frågan, framhöll utskottet, och fann det önskvärt att förhandlingarna ledde till framgång. Något utredningsarbete ansåg inte utskottet vara behövligt den gången. har det gått , och videogramutredningen börjar komma med material och kan också tänkas starta projekt inom landet. Men något förslag som löser våra utlandssvenskars behov av svenska TV-program har ännu inte sett dagens ljus. Det är troligt att ett avtal som skulle kunna åstadkomma detta inte är möjligt att träffa. Därför måste de ansvariga se sig om efter andra möjligheter. Utomlands har lagstiftning reglerat de upphovsrättsliga frågorna. Det torde därför vara dags att hos regeringen begär att regeringen återkommer med förslag om en lag som reglerar de upphovsrättsliga frågorna, så att inte våra utlandssvenskar får leva under så primitiva förhålllanden när det gäller information, nyhetsförmedling, kulturprogram m. m. - kort sagt att de inte får se några svenska TV-program. Med stöd av det anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts om behovet av svenska TV-program till alla i utlandet verksamma svenskar, 2. att hos regeringen anhåller om förslag för att lösa frågan om upphovsrätten efter internationell modell.
mot · G302614 · 1980-01-22 00:00:00 — om hyresrätten till lägenheter som tidigare tillhört Bysta fideikommiss Bysta fideikommiss, Brevens Bruk, kommer att omvandlas från fideikommiss till aktiebolag. Detta har skett med regeringens medgivande, och fideikommissnämnden har även medgett försäljning av fideikommissets egendomar. Därmed ändras villkoren för många människor som t. ex. hyrt torp eller lägenheter i de delar som kommer att försäljas och exploateras. Exempel som nämns i sammanhanget är att torp, som tidigare taxerats till , erbjudits brukarna för en köpeskilling av . Många av innehavarna har också själva medverkat till torpens och lägenheternas standard. Genom förbättrings- och underhållsarbete har brukarna själva satsat ibland ända . Lagen talar om hyresgäster och deras möjligheter att förköpa eller tillgodoräkna sig ersättning på gjorda förbättringar vid försäljning. Nuvarande lagstiftning skyddar hyresgäster som drabbas av försäljning av förhyrda hyreslägenheter eller torp. Fritidsbebyggelse är dock undantagen. Här kommer starka kapitalintressen in i bilden, och gentemot dessa har som regel inte hyresgästen något att sätta emot. Detta trots att man brukat, förbättrat och bott på de olika objekten i kanske ända upp till . Det vore angeläget få prövat, om inte de nu boende till reducerat pris kunde få förstahandsköpa de nuvarande förhyrda lägenheterna eller torpen eller, om inte detta går eller annat önskas, få prövat om inte de nuvarande brukarna och/eller hyresgästerna under sin återstående livstid fick behålla hyresrätten på villkor som man efter förhandlingar kan komma fram till. Det är då viktigt att hyresbeloppen inte sätts upp till försäljningsvärdet utan har anknytning till de hittillsvarande bedömningarna. Det måste anses som högst otillfredsställande att hyresgäster, som från ett fideikommiss skyddade bestämmelser, genom aktiebolagsbildningen kommer i en helt rättslös situation. Det är därför uppgift att tolka eller skapa bestämmelser som också skyddar människor som inte haft en möjlighet att påverka ett skeende som det här angivna. Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar anhålla att regeringen medger rätt för hyresgäster i lägenheter och torp, vilka tidigare tillhört Bysta fideikommiss, Brevens Bruk, kommun, att få behålla hyresrätten till sina resp. hyresobjekt, i huvudsak på de villkor som gällde . () ()
mot · G302615 · 1980-01-22 00:00:00 — om viss översyn av skadeståndslagen Målsägare i rättegång kan bli skadeståndsskyldig gentemot tilltalad, om den senare under utövande av kriminell handling drabbats av något som han/hon inte behövt ha anledning räkna med under utövande av sitt arbete. Om exempelvis en villaägare, som reparerar sin fastighet och har tagit upp ett hål i golvet, kanske för en trappa, blir utsatt för inbrott och tjuven ramlar ner i underliggande våning och bryter benet, riskerar fastighetsägaren skadestånd till tjuven. Detta torde vara ytterst stötande för den allmänna rättskänslan. I annan lagstiftning finns exempel på rättsförlust vid utövande av brott. I är sålunda stadgat att om en arvsberättigad bringar någon om livet för att komma åt arv, blir vederbörande inte bara dömd för gärningen utan går också miste om arvsrätten. Försäkringsbolagen har ofta förbehåll om att försäkringen inte gäller vid utövande av brottslig handling, t. ex. rattonykterhet eller grov vårdslöshet i trafik. Skadeståndslagen bör enligt min uppfattning kompletteras med en paragraf av innebörd att lagen inte gäller vid utövande av brottslig handling eller eventuellt vid grov brottslig handling. Det torde få ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar om ändring i skadeståndslagen vid utövande av brottslig handling i enlighet med vad som anförts i motionen.