mot · G3021866 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1866 av och om underlättande av patentansökningar Sedan de första riksdagsmotionerna om innovationer och uppfinnarstöd väcktes i enkammarriksdagen har förståelsen för uppfinnarnas värde och deras ofta besvärliga situation i samhället ökat avsevärt. Mycket återstår dock att göra för att skapa ett bättre uppfinnarklimat i landet. Det känns frestande att återigen upprepa de ord som under de tidigare debatterna använts för att karakterisera uppfinnarnas juridiska och ekonomiska situation. En ordets eller musikens konstnär har lagligen sin produktion skyddad mot plagiat och får inte sällan ekonomiskt samhällsstöd - även om hans verk inte tillför samhället så stort värde. Uppfinnaren teknikens konstnär - som med sitt verk kan tillföra samhället arbetstillfällen och ekonomisk inkomst måste däremot betala avsevärda penningsummor och genomgå avsevärda besvärligheter för att få sitt verk skyddat. Är detta rättvist? Sedan tillkomsten av styrelsen för teknisk utveckling (STU), de regionala utvecklingsfonderna m. fl. positiva tillhandahållanden från samhällets sida är förhållandena betydligt gynnsammare - åtminstone för de uppfinnare som kan anlita ovannämnd hjälp. Uppfinnare som - av olika skäl - inte försöker anlita samhällets hjälpresurser har det fortfarande ganska besvärligt i vissa patentsituationer. Detsamma gäller ofta med de ekonomiska förhållandena. Denna motion vill påpeka några enkla - men för patentsökaren besvärliga omständigheter vilka bör kunna korrigeras utan alltför stora kostnader för samhället. Förlängd tid till offentliggörande av patentidé Det har i många fall varit till stor nackdel för uppfinnare att patentverket offentliggör uppfinningsidén , även om patentet ännu inte är beviljat. Svenska uppfinnare som är osäkra på att få patent beviljat väljer allt oftare att söka patent på sina uppfinningar i eller , där andra regler gäller. Detta för att kunna bevara hemligheten även om patent ej kan beviljas. Att offentliggöra en uppfinningsidé, så som här sker, strider mot grundtanken i patentsystemet. Det skall observeras att uppfinningsidén erbjuds till samhällets tjänst mot en ensamrätt för uppfinnaren att utöva uppfinningens hantering. Och för detta får han betala avsevärt höga penningbelopp. Genom offentliggörande berövas uppfinnaren hemligheten 1 1979/80. 1979/80 1866-1870 med sin uppfinning utan minsta motprestation av samhället. Uppfinnaren mister sitt eventuellt planerade försprång i tillverkningshänseende genom att ett kanske värdefullt tillverkningsobjekt ställs till främmande producenters förfogande. Detta är inte att stödja svenska uppfinnare! Här behövs ändringar till det bättre! Dålig administrativ service till uppfinnare från patentverkets sida dåliga service i ekonomiskt-administrativt avseende bör förbättras med det snaraste. måste uppfinnaren-patentinnehavaren hålla noga reda på de tider då inbetalningar av de fortlöpande - och ökande patentavgifterna m. m. skall göras. Vid överskridande av tiden krävs straffavgift! (Vid tiden för motionsskrivandet har ej medhunnits att kontrollera straffbeloppets storlek. Men det torde uppskattningsvis vara av aktuell patentavgift!) Är uppfinnarens tidsöverdrag ett så betydande brott att han skall bestraffas? Vid "affärer i allmänhet med en förvaltningsmyndighet eller ett försäkringsbolag, ett affärsföretag etc. får kunden viss administrativ hjälp genom aviseringar, inbetalningskort och liknande. erbjuder inte någon sådan hjälp. Man tar ut straffavgift i stället. har i yttrande till i rättshjälpsfrågan rörande avgiftsärenden uttalat att de inte ger sådan service till sökande. Frånvaron av avisering och iordningställda inbetalningskort - något som alla är vana vid - är ett uttryck för bristen i administrativ service, liksom förekomsten av den olustiga straffavgiften. bör bringas att genom en rimlig tillämpning av förvaltningslagen bli administrativt serviceinriktat mot sina näringslivsbefrämjande kunder. Anonyma anmälare kan fördröja patentprocessen kan erinringar anföras mot patentidén av utomstående personer. Även anonyma erinringar är normalt möjliga att avge, då patentverket har att ta hänsyn till invändningar oavsett hur dessa har kommit fram. Om patentgranskaren har funnit något nyhetshinder i någon skrift eller om någon anonym person finner nyhetshindret skall i princip inte spela någon roll. Men allt är inte nyhetshinder av avgörande betydelse som inkommer som erinringar mot ett patent. Det förekommer även invändningar av andra orsaker. Den som invänder mot en patentidé kan anföra att patentet medför nackdelar för hans person eller företag. Men i hög grad anmärkningsvärt är att den som kommer med invändningar inte behöver redogöra ingående för vilka nackdelar och på vilket sätt uppfinningsidén är störande för honom! Genom att det under granskningsärendets gång eller i rättsöverläggningar fortlöpande anförs nya skrifter och omständigheter mot uppfinningen förhalas ärendet , till förfång för uppfinnaren-patentsökaren. Genom ekonomiskt underläge kan denne inte alltid fullfölja sin talan mot den som söker hindra honom från att få patenträtt och som dessutom kan agera anonymt! Det bör observeras att invändningar som anförts i ett tidigt skede - kanske i lägsta rättsinstans - och vilka säkerligen hade kunnat tillbakavisas av sökanden i högre rätt, ideligen kan kompletteras med nya invändningar som ärligen borde ha anförts i tidigare instans. På detta sätt försvåras handläggningsarbetet i alla avseenden och instanser. Och det är av naturliga skäl de värdefullaste uppfinningsidéerna som kan komma att röna sådan behandling av vinstintressen från annat håll. Kan detta vara en riktig och lämplig form för främjande av uppfinnarverksamhet? För den vanligen helt tekniskt inriktade uppfinnaren är de juridiska förhållandena i patentprocessen oförståeliga och avskräckande. Här är det önskvärt att göra eventuellt möjliga ändringar i patentlagen och övriga författningar så att patentprocessen underlättas för uppfinnarna. En uppfinnare har möjlighet att genom s. k. förhandsgranskning skaffa sig en uppfattning om uppfinningens möjliga patenterbarhet. Den förundersökningen begagnas av enskilda uppfinnare men även av STU m. fl. Förhandsgranskningen utförs främst av patentverkets personal som en teknisk service. Förhandsgranskningen gjordes tidigare av särskilt betrodda kommissionärer, vilka hade tillträde till patentverkets handlingar. har systemet med kommissionärer ändrats. Genom konventionen på patentsamarbetsområdet förlorar patentverket sin ställning som godkänd granskande myndighet om antalet patentgranskare understiger 200 personer. För att uppfylla detta krav och därvid skapa sysselsättning åt så många personer anser sig patentverket nödsakat att i allt högre grad åta sig externa uppdrag, bl. a. förhandsgranskning av uppfinningsidéer, givetvis mot avgift. Då olika intressenter begär förhandsgranskning av resp. uppfinningsidéer kommer granskningsverksamheten och de där verksamma förhandsgranskarna att nås av ett mycket stort antal konkurrerande idéer och intressen ofta inom samma teknikområde, t. ex. energiproduktion. Att i den situationen ge de rätta råden och bedömningarna till de olika sökandena utan att riskera intressekonflikter och eventuellt ofrivilliga avkall på lojaliteten dels under förhandsgranskningen, dels i samband med efterföljande nyhetsgranskning för eventuell patenträtt - kan ställa granskarna inför besvärliga avgöranden. I vad mån ovan anförda förhållande är till för- eller nackdel för uppfinnare, som köper förhandsgranskningstjänst vid patentverket, kan inte med säkerhet anges i motionen. Men det är bekant att många uppfinnare reagerar starkt mot den nuvarande situationen och anser att tidigare förfarande med kommissionärer var att föredra. Det förtjänar kanske att pröva huruvida de anförda anmärkningarna är berättigade och om tillståndet i så fall kan förbättras. Ovannämnda förhållanden i patentproceduren bör uppfattas som en anmälan till vederbörande utskott om hur många uppfinnare bedömer några av svårigheterna på vägen mot ett patent. Avsikten är naturligtvis inte i första hand att kritisera patentverket utan att försöka hjälpa uppfinnarna till kortare genomloppstider, större säkerhet mot idéförluster och enklare administrativt arbete. För att inte i denna omgång belasta två olika utskott skall vi här inte gå in på uppfinnarnas skattebekymmer, vilket också är en fråga som förr eller senare kräver uppmärksamhet och positiva åtgärder. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs* att hos regeringen begär att de i motionen, huvudavsnitten 1 och 3^1, angivna åtgärderna vidtas i syfte att förbättra uppfinnares situation i patentärenden. () () *Se även motionen 1979/80:1867.