mot · G402113 · 1980-11-13 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:30 om och flygplatser m. m. Som bakgrund till behandling av frågan om flygverksamheten på anser vi det nödvändigt med en relativt utförlig genomgång av hur frågan har hanterats under . 1959 Flygbullersituationen förvärras drastiskt och klagomålsfrek ökar i samband med att jetflygplanet /59 börjar trafikera . 1962 Den internationella flygtrafiken överflyttas från till Därmed upphör i stort sett all jettrafik på . Den kvarvarande inrikestrafiken bedrivs med enbart propellerplan. Förutom inrikestrafiken blir chartertrafiken samt huvuddelen av allmänflygverksamhet kvar på . 1967 i avstyrker med hänsyn till resultaten att utförda bullermätningar trafik med på . ger trots detta tillstånd för trafik med . m.fl. besvärar sig hos Kungl. Maj:t över luftfartsverkets beslut. Maj:t upphäver luftfartsverkets beslut med hänvis ning till att trafik med på skulle innebära risk för allvarliga sanitära olägenheter för omgivningen. Konsekvensen av Kungl. Maj:ts beslut blir att SAS reguljära inrikestrafik överflyttas till och att fortsättningsvis får utnyttja de propellerdrivna Metropolitanplanen på . genomför bullermätningar i samband med provflygning med F-28 och avstyrker med hänsyn till mätresultaten jettrafik på . framhålls att bör avvecklas och flygverksamheten överflyttas till annan lämpligare plats. 1 1980/81. godkänner LIN:s anskaffning av F-28 för användning på . I beslutet föreskrivs att den förutsatta prövotiden - skall användas för att ytterligare klarlägga flygplanets miljövärdighet. , hälsovårdsnämnden i m. fl. anför besvär över luftfartsverkets beslut. och statens planverk yrkar i sina yttranden bifall till besvären medan yrkar avslag. Maj:t beslutar lämna besvären utan bifall med hänsyn till bl. a. den begränsade tid som flygverksamheten avses vara kvar på . Beslutet får ses mot bakgrund av att regeringen beslutat att flygverksamheten vid skall avvecklas. Bortflyttningen skall påbörjas och vara avslutad . En utredning () tillsätts med uppdrag att framlägga förslag om den framtida lokaliseringen av flygverksamheten på . får i uppdrag att vidta åtgärder för att fr. o. m. 1973 bölja utflyttning till av den helt övervägande delen av chartertrafiken på . Verket får även i uppdrag att kortsiktigt vidta vissa åtgärder ägnade att begränsa störningarna från flyget . I en allmän kommentar till regeringens beslut framhåller kommunikationsminister : Stängningen av och den fram till dess successivt nedtonade trafiken skall ses som en miljöpolitisk åtgärd. Även om gällande avtal ger staten dispositionsrätten till , så visar den snabba utvecklingen på flygets område, att flygplatsen ur miljö- och kapacitetssynpunkt ej kan anses lämplig att fungera som främsta inrikesflygplats. Flygverksamheten på har fördubblats och allt tyder på att ökningen kommer att fortsätta. De beslut som regeringen nu tagit innebär stora och kostsamma förändringar men det är regeringens förhoppning att de skall accepteras av alla berörda parter mot bakgrund av att syftet dels är att för framtiden skapa miljömässigt acceptabla förhållanden för stora boendegrupper i och dels att trygga en fortsatt expansiv utveckling av inrikesflyget i vårt land. 1973 Den kvarvarande utrikes chartertrafiken överförs från Även vissa begränsade delar av allmänflyget, det s. k. målflyget och taxiflyg med utlandsregis trerade flygplan samt huvuddelen av helikopterverksamheten, flyttas bort från . Vissa restriktioner införs i fråga om användningen av flygplatsen, om tillåtna flygplanstyper etc. Vidare införs särskilda förfaranden vid start med F-28 på s. k. cut-back i syfte att minska bullerstörningarna. Efter framställning från miljö- och hälsovårdsnämnden beslutar luftfartsverket att fr. o. m. den skall hållas stängd kl. 22.0006.00. Undantagen är viss begränsad trafik till samt ambulans- och räddnings meddelar fortsatt tillstånd att fr. o. m. intill flyga på med 8 st. F-28. är berett pröva frågan om en förlängning av tillståndet längst intill i den mån så är erforderligt för att få en rationell uppläggning av verkstadstjänsten på . Vid regeringssammanträde behandlas frågan om ytterligare utredning beträffande . Kommunikationsministern anför därvid: Med hänsyn till vad luftfartsverket och har anfört synes det inte vara möjligt att genomföra en eventuell överflyttning förrän tidigast vid utgången av . Den tidsfrist som erhålles genom en förskjutning av tidpunkten bör utnyttjas till att inför förestående ställningstagande till frågan om verksamheten på och flygplatser komplettera föreliggande beslutsunderlag i de delar som inte fullständigt belysts. En särskild utredare bör tillkallas för att genom en sådan kompletterande utredning skyndsamt klarlägga förutsättningarna för att i någon form bibehålla . Resultatet av uppdraget bör redovisas För att bibehålla full handlingsfrihet avser jag föreslå regeringen att uppdra åt luftfartsverket att utarbeta de förslag till ändringar i nuvarande dispositionsplan för som behövs för en eventuell överföring på kort sikt till av den inrikes linjetrafiken på . Den särskilde utredaren - JK - som genomfört , , överlämnar betänkandet (SOU 1977:34 och 35) Inrikesflygplats - samt (SOU 1977:33) Allmänflygplats - avgivet av allmänflygutredning, . att upprustas med ledning av det föreliggande förslaget till dispositionsplan, att flygplatsen därefter upplåts för reguljär inrikes linjefart och allmänflyg i stort sett enligt vad som redan nu gäller, att alla nu gällande restriktioner i syfte att begränsa bullerstörningar från flygplatsen behålls, alt trafik med F-28 på flygplatsen från viss tidpunkt förenas med villkor om en viss högsta ljudnivå, att frågan om isolerings- eller inlösenåtgärder tas upp till övervägande, att förhandlingar upptas om en förlängning av nyttjanderättstiden enligt avtalet mellan staten och om arrende av flygplatsområdet. SAU som gått igenom olika diskuterade flygplatslägen framhåller följande: Enligt SAU skulle således inte återstå något annat alternativ än som lämpligt för att tillgodose behovet av trafikflygplats för allmänflyget i . beslutar förlänga tillståndet för att använda F-28 på t. v., dock längst intill att gälla för trafik av högst den omfattning som redovisas av . anför hos regeringen besvär över luftfartsverkets beslut att förlänga tillståndet för att använda F-28 på . i ändrar miljö- och hälsovårdsnämndens beslut att förbjuda F-28 på på det sättet att luftfartsverket och förbjuds använda F-28 från t. v. samt miljö- och hälsovårdsnämnden anför var för sig besvär hos kammarrätten i över beslut. I borgarrådsberedning gör ordföranden, finansborgarrådet följande uttalande: i har uttalat att nuvarande flygverksamhet med flygplanet på innebär sanitär olägenhet för närboende. Utifrån denna bedömning har miljö- och hälsovårdsnämnden beslutat om förbud för fortsatt trafik med detta plan efter . Med hänvisning till detta beslut kan beredningen ej acceptera sådan flygverksamhet som innebär sanitär olägenhet på . Återstående alternativ synes vara en flyttning av denna flygverksamhet till Ett behållande av allmänflyget på kan tills vidare övervägas. I avvaktan på statsmakternas slutliga ställningstagande bör kommunen inleda planering för alternativ markanvändning. beslutar att skall behållas för kombinerat inrikes- och allmänflyg (prop. 1977/78:29, /78:9). ges i anslutning till beslutet i uppdrag att utarbeta en detaljerad dispositions- och utbyggnadsplan för som inrikes flygplats. Socialdemokraterna reserverar sig mot detta beslut och kräver att Linjeflygstrafiken skall utlokaliseras till . meddelar tillstånd för att t. v. intill fortsätta trafikera med F-28. Tillståndet är dock bundet till vissa villkor som luftfartsinspektionen kan komma att meddela från flygsäkerhetssynpunkt och som koncessionsnämnden prövar från miljösynpunkt. inlämnar till ansökan rubricerad: Ansökan om tillstånd att fortsättningsvis driva inom för huvudsakligen inrikes linjefart och allmänflygverksamhet. lämnar luftfartsverket tillstånd enligt miljöskyddslagen att i enlighet med särskilda villkor driva för huvudsakligen inrikes linjefart och allmänflyg. För tillståndet fastställer nämnden bl. a. följande särskilda villkor. Trafik med F-28 skall upphöra senast vid utgången av . Ljudemissionen från de flygplan som trafikerar skall från i punkt 1 angiven tidpunkt vara minst lägre än den som avges från F-28-4000. Ljudemissionen skall bestämmas som medeltal för bullervärdena i de internationellt fastställda mätpunkterna (, 16, utgåva nr 2). Jämförelsevärdena för F-28-4000 skall avse cut-back på 700 fots höjd. Ljudnivån kring flygplatsen, beräknad enligt FBN-metoden, får från den i punkt 1 angivna tidpunkten i vad beror på flygverksamheten och i vad gäller FBN 55 och ej överskrida de gränser som anges i trafikfall 4 i luftfartsverkets ansökan (s. 109). Socialdemokraterna kräver i en partimotion i att Linjeflygstrafiken definitivt skall flyttas ut från . 1 motionen begärs att regeringen under vårriksdagen 1980 skall lägga fram förslag om hur en avveckling av den inrikes flygtrafiken på skall genomföras. () och borgarrådet () kräver i skrivelse till jordbruksminister att regeringen omgående fastställer koncessionsnämndens beslut: har under varit ett av de stora miljöproblemen. Berörda miljövårdande myndigheter har bedömt bullret från flygverksamheten utgöra en sanitär olägenhet för många människor. Stöd för denna bedömning har erhållits från i , , grannkommuner samt andra myndigheter på riksplanet som har att bevaka miljöfrågor som planverket, och . Ansvariga statsråd och berörda myndigheter har lovat den bullerstörda befolkningen runt att det störande flyget skall bort. De tidpunkter som fastställts för flyttning av den mest störande verksamheten har av olika skäl ej kunnat hållas. har inrättat en miljödomstol, , med uppgift att avge domslut i enlighet med miljölagstiftningen. Denna domstol har efter en omfattande beredning funnit att det tunga jetflyget på inte kan accepteras utan beslutat att flygtrafiken efter den endast får bedrivas med plan som har en lägre bullernivå än de nuvarande flygplanen F-28. Berörda kommuner har accepterat detta beslut. har, utan att kunna ifrågasätta miljöstörningarna, beslutat att överklaga beslutet hos regeringen. Aktuella rapporter visar helt klart att de tystare flygplan som många hoppats på inte heller kommer att finnas i produktion inom överskådlig tid. Praktiska möjligheter finns nu att och utan mer omfattande utbyggnad flytta hela Linjeflygs verksamhet till . Med hänvisning till ovanstående kräver vi att regeringen omgående fastställer koncessionsnämndens beslut. Från måste Fokkern vara borta från . Rapport om luftföroreningssituationen vid . Utredningen visar att flygverksamheten med F-28 även medför stora luftföroreningsproblem runt . De viktigaste luftföroreningarna i flygavgaserna är koloxid, kväveoxider, kolväten, polyaromatiska kolväten och stoft (sot och luktande och irriterande ämnen som aldehyder). Inom flygplatsens närområden, dvs. inom en kilometer från flygplatsens gränser, bidrar flygtrafiken med avseende på kväveoxider och stoft med ungefär lika mycket som biltrafiken. Luftföroreningssituationen på påverkas av att utsläppen sker , men i stora mängder. Som exempel kan nämnas att högre kvävedioxidvärden har erhållits vid än vid strarkt trafikerade gator i . En samlad bedömning av resultatet av luftföroreningsundersökningen samt gjorda iakttagelser visar att klagomålen över olägenheter i form av luftföroreningar (lukt) från boende kring är befogade. II SOCIALDEMOKRATINS SYN PÅ BROMMAFRÅGAN har, som framgått av det föregående, inneburit stora problem inom från miljösynpunkt, främst beträffande flygbullret. Kommunens miljövårdande myndighet har bedömt bullret från flygverksamheten som en sanitär olägenhet för kommunens invånare. Stöd för denna bedömning har erhållits från i , , övriga kommuner runt samt myndigheter på riksplanet som har att i sin verksamhet bevaka hälso- och miljövårdsfrågor, planverket, och . Frågan om har prövats enligt miljöskyddslagen av - landets högsta miljövårdande domstol. Nämnden har därvid fattat beslut innebärande att tillstånd lämnas enligt miljöskyddslagen att i enlighet med särskilda villkor driva för huvudsakligen inrikes linjefart och allmänflyg. Villkoren innebär bl. a. att trafiken med F-28 skall upphöra senast vid utgången av samt att de plan som fr. o. m. denna tidpunkt trafikerar skall ha lägre ljudemission än F-28. Trots detta och trots regerings- och riksdagsbeslut i frågan mot bakgrund av ovanstående bedömning fortgår flygverksamheten i växande omnfattning på . De tidpunkter som i flera omgångar har fastställts - då den mest bullrande flygverksamheten skulle vara avvecklad på har av olika skäl ej kunnat hållas från flygföretagets och luftfartsmyndigheternas sida. Behandlingen av vår partimotion sköts av den borgerliga riksdagsmajoriteten med hänvisning till att detta inte skulle betyda någon tidsförskjutning för ett eventuellt beslut om utflyttning av F28 till . En proposition i ärendet utlovades vid början. Det löftet har inte kunnat hållas av regeringen. När nu propositionen om flygplatsfrågan har kommit, innebär regeringens förslag en fortsatt förhalning av frågan. och luftfartsinspektionens krav på förändring till kan inte uppfyllas. En förändring kan nu tidigast ske . Regeringsförslaget innebär inte heller någon slutlig lösning utan endast att miljö- och bullerolägenheterna med F-28 på förlängs ytterligare . Vi kommer i det följande att redovisa våra ställningstaganden till propositionen under följande huvudrubriker: Miljö (inkl. utvecklingen av nya flygplanstyper) Påverkan på inrikesflyget i övrigt Vi vill inledningsvis erinra om att i miljöfrågor som har stor betydelse för de boende på en ort har det rått allmän enighet om att kommunens uppfattning skall väga mycket tungt. Detta synsätt kom till uttryck bl. a. när kommunerna enligt § 136 A i byggnadslagen gavs vetorätt i samband med etablering av miljöstörande industri. Det bör noteras att den i bakgrundsavsnittet redovisade långa historiska genomgången uppvisar eniga kommunala beslut i . Den visar också hur svårt det kan vara att hävda hälso- och miljövårdsintressen, även där olägenheterna är så uppenbara som när det gäller flygtrafiken med F-28 på . Det finns två beslut, tillkomna , som visar att har ett mycket känsligt läge. Det första beslutet är att dåvarande Kungl. Maj:t upphävde luftfartsverkets beslut att ge tillstånd till trafik med jetflygplan på . Detta ledde till att SAS flyttade inrikestrafiken från till . Det andra beslutet är det som togs av miljö- och hälsovårdsnämnden, nämligen frågan om förbud mot nattrafik på . Efter meningsutbyte mellan luftfartsverket och miljö- och hälsovårdsnämnden beslöt nämnden att flygtrafik på inte skulle få förekomma från . verket accepterade detta beslut och beslöt hålla flygplatsen stängd. förklarade sig luftfartsverket berett att pröva frågan om en förlängning av tillståndet att flyga F-28 på längst till Dessa båda exempel, tillsammans med det utredningsarbete som i övrigt förekommit kring samt de restriktioner och beslut om utredningar m. m. som skett , styrker att har en mycket känslig lokalisering från miljösynpunkt. Härtill kommer koncessionsnämndens dom , som i sig innebär att den högsta miljövårdande domstolen i landet anser att Brommaflyget innebär en klar miljöolägenhet och att F-28-trafiken skall upphöra vid utgången av . Det är emellertid inte endast bullret som är ett problem när det gäller . och våren har omfattande mätningar av luftföroreningar vid flygplatsen genomförts av miljö- och hälsovårdsförvaltning. Resultaten av dessa mätningar visar att flygverksamheten med F-28 även medför stora luftföroreningsproblem runt . Den utredningen ger alltså ytterligare tyngd åt kraven på att trafiken med F-28 på avvecklas möjligt. En viktig faktor när det gäller att bedöma flygbullret från F-28-planen på är antalet flygrörelser. har antalet flygrörelser mångfaldigats. De har i ökat från 1975 till 1979. uppskattas antalet flygrörelser med F-28 uppgå till ca 34000. Trots de konstaterade stora och växande miljö- och bullerolägenheterna med F-28 på innebär regeringens förslag en ytterligare förlängning och att F-28-planen eventuellt försvinner först . skall Linjeflyg vidta åtgärder på kort sikt som bl. a. dämpar bullret med minst och minskar avgasutsläppen. Vi socialdemokrater anser att den aviserade bnllerdcimpningen - om den går att realisera i praktiken självklart skall tas till vara , eftersom den minskar miljö- och bullerproblemen på samtliga inrikesflygplatser som trafikeras med F-28. När det gäller just är det dock inte säkert att denna bullerdämpning kommer att betyda att bullernivån totalt sett minskar. har nämligen krävt att av säkerhetsskäl skall slopa det s. k. cut-back-förfarandet. Då skulle man förlora minst lika mycket i bullerhänseende som man vinner genom de aviserade bullerdämpande åtgärderna. Nettoeffekten blir i stort sett oförändrad bullernivå. Cut-back-förfarandet medför i sig en bullerdämpning och innebär att man på 700 fots höjd snabbt minskar motorstyrkan till hälften. Därmed minskar man emellertid också sina säkerhetsmarginaler. Därför har pilotföreningen krävt att detta förfarande tas bort. F. n. gäller att piloten kan avstå från cut-back vid risk för nedisning eller i övrigt olämpliga väderförhållanden. Enligt propositionen skall efter (eventuellt ) de flygplan som trafikerar vara minst ca A tystare än nuvarande F-28. har i pressmeddelande redovisat att "tystare plan som kan trafikera tagits fram. Detta är inte korrekt. De nya plan man avser är kommande eller modifierade flygplanstyper som aldrig flugits och för vilka, i de flesta fall, tillverkningsbeslut ej har fattats. Planens verkliga bulleravgivning har således aldrig uppmätts, utan angivna värden bygger helt på teoretiska beräkningar. De erfarenheter som miljöexpertisen har av sådana beräkningar visar att de ofta inte håller när de prövas i praktiken. Den flygplanstyp som är aktuell som ersättare för F-28 finns f. n. bara på ritbordet och i modell. Den kan vara klar för produktion 1984. Detta betyder att det enda för Linjeflyg realistiska planet möjligen kan finnas i ett exemplar . Kravet i propositionen att Fokkertrafiken skall vara borta - kan alltså inte uppfyllas. Det skulle också vara mycket oekonomiskt för att byta ut hela sin F-28-flotta på en gång. Det torde vara realistiskt att kunna räkna med ett byte av tre plan . Detta skulle innebära ett successivt byte av plan . Fokkerplanen skulle alltså gå i trafik . Det förtjänar också att kraftigt understrykas att den i propositionen föreslagna bullerminskningen med ger mer buller än koncessionsnämndens krav på . En sådan reducering av vad landets högsta miljövårdande domstol anser vara en skälig bullernivå kan vi inte acceptera. Inget av de nya flygplan som har varit aktuella för att ersätta F-28 uppfyller koncessionsnämndens krav. Regeringen är alltså beredd att mot kommun och koncessionsnämnd - bibehålla de hälsovådliga miljöförhållandena på . Luftfartinspektionen anser att fortsatt trafik med F-28 på efter endast kan medges om vissa åtgärder av flygsäkerhetskaraktär vidtas. redovisade luftfartsinspektionen följande omdöme om (citatet har tagits från en PM ställd till den av regeringen tillsatta utredningen om fortsatta användning (BRU)). har problemen förvärrats genom en kraftigt ökad trafik. En största nominell banlängd av I kan uppnås. Detta skulle kunna te sig godtagbart för en flygplats med ringa trafikmängd och i övrigt gynnsamma förhållanden. Vid som eventuell framtida huvudbas för Linjeflygs F-28-trafik är en sådan banlängd marginell . Säkerhetsaspekterna av detta förhållande inger betänkligheter, särskilt med hänsyn till de livligt trafikerade vägarna vid båda banändarna och de sannolikt katastrofala konsekvenserna av en avrullning från banan. , som endast har att lägga flygsäkerhetsmässiga aspekter på framtida användning, måste från sina utgångspunkter och givna förutsättningar att nuvarande flygplatsområde inte kan utvidgas, avråda från en satsning på fortsatt F-28-trafik på . Inspektionen anser att en snar utflyttning av F-28-trafiken till enligt redan uppgjorda planer är angelägen från flygsäkerhetssynpunkt. hävdar i ett brev att de förslag som redovisas i propositionen till tillfälliga investeringar i skulle ge en flygplats väl under ett flygsäkerhetsmässigt lågvattenmärke. Piloternas organisation framhåller också att de med oro åsett den politiska handläggningen av Brommafrågan och som sedd ur flygsäkerhetsvinkel är att betrakta som ansvarslös. Föreningen är inte längre beredd att ta det ansvar det innebär att operera på under nuvarande förhållanden och kommer därför att diskutera ett åtgärd sprogram för förbättrad flygsäkerhet. anser att nuvarande kräver omedelbara åtgärder för att hålla sig över den minimistandard som kan accepteras för en basinrikesflygplats. I ett längre tidsperspektiv krävs enligt föreningen åtgärder baserade på (SOU 1977:34). Det handlar då om långsiktiga investeringar av en helt annan storlek än de som anges i propositionen. Vi återkommer till detta under avsnittet 3. Huvudproblemen med är dels den topografiska formen, dels läget med närheten till hårt trafikerade vägar och omgivande bostadsområden. Själva flygplatsen har fått formen av en hängmatta. Det innebär att tyngre plan har svårigheter att starta och accelerera i uppförsbacken. Det har medfört att man har tvingats begränsa startvikten. Detta innebär exempelvis att inte kan tanka sina plan fulla utan måste mellanlanda vid längre charterresor. Vid landning vållar den korta banlängden problem som förvärras vid halka och våt bana. Avrullning från startbanan kan inträffa, men detta betraktas inte normalt som ett allvarligt tillbud. Två avrullningar har t. ex. hänt på . En avrullning på skulle emellertid lätt ha kunnat leda till en katastrof eftersom planet skulle ha kommit ut på livligt trafikerade vägar eller i ett industriområde. En stor del av uppställningsplattan ligger inom det säkerhetsområde där man inte får uppehålla sig varken vid start eller landning. Detta innebär en betydande begränsning i flygplatsens användning. En stor del av uppställningsplatsen nära hallen kan således inte användas. Om man skulle råka köra av t. ex. vid en däckpunktering så är därför risken stor för att man kör in i parkerade plan. Vid finns gott om hinder i utflygningsriktningen (berg, skog. hus) som måste bort om internationellt godtagna säkerhetsnormer skall uppfyllas. Sammantaget leder dessa för speciella förhållanden till att den enda realistiska lösningen om man skall behålla som flygplats är att förlänga banan och fylla ut svackan, dvs. Ingreppen i området skulle då bli så omfattande att det skulle motsvara anläggandet av en helt ny flygplats. Vi vill understryka att från flygsäkerhets- och även miljösynpunkt alltid kommer att vara belastat av restriktioner (jämför exempelvis beslutet att stänga flygplatsen ). Skall behållas krävs omfattande banarbeten. Under den tiden måste flygtrafiken temporärt stoppas eller flyttas över till . har också i stort sett nått sin kapacitetsgräns. är uppe vid och över denna gräns. Det finns alltså inga expansionsmöjligheter. Från flygledningssynpunkt är också en problematisk flygplats med en blandning av olika typer av flygplan som ställer olika krav. Man flyger med mycket små marginaler på . har tagit fram en trafiksimulering med Linjeflygs trafik överflyttad till . Denna visar att flygtrafiken skulle flyta bättre här än på . På blir trafiken mer homogen än på , genom att blandningen mellan allmänflyg och trafikflyg undviks. Sammanfattningsvis måste vi konstatera att lägger sådana hämningar på flygutvecklingen att det är tveksamt om inrikesflyget kan utvecklas med som bas. är alltså enligt vår definitiva mening ingen framtidsflygplats. I propositionen beräknas investeringsbehovet vid en lokalisering av LIN:s trafik till till 85 milj. kr.