mot · G3021460 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1460 av m. fl. om konsumentservice för invandrare Man kan konstatera att ca en miljon invånare i är av utländskt ursprung. En stor grupp av dessa är naturaliserade svenskar. Undersökningar har visat att detta inte behöver innebära att alla dessa behärskar svenska språket. Särskilt utmärkande är att invandrarkvinnor ofta har sämre språkkunskaper än männen. I rapporten från jämställdhetskommittén, Kvinnors arbete, SOU 1979:89, framkommer att det finns 135 000 kvinnor i åldern som är utländska medborgare. Av dessa har 93 000 förvärvsarbete eller mer , 21 000 arbetar enbart i eget hushåll och 10 000 är studerande. Enligt arbetskraftsundersökningens specialbearbetning av folk- och bostadsräkningen fanns det 24 000 invandrarkvinnor som uppgav sig vara hemmafruar och som förvärvsarbetade . Dessutom har det framkommit i jämställdhetskommitténs rapport att de flesta hemarbetande invandrarkvinnor har någon form av ensamarbete, t. ex. städarbete utöver sitt hemarbete. Detta ensamarbete utförs ofta eller nätter, utan möjlighet till sociala kontakter och därmed språkträning. Med allt ansvar för hemarbetet och ett tungt städarbete därutöver har invandrarkvinnor mycket små möjligheter att delta i svenskundervisning eller annan verksamhet utanför familjen. Precis som jämställdhetskommitténs rapport konstaterat, är det gemensamt för många invandrarkvinnor att de uppfostras till och präglas av en mycket traditionell kvinnoroll. Detta ger dem ofta en underordnad och osjälvständig ställning i förhållande till männen. Kvinnorna har kommit hit på sina mäns villkor, i hopp om att de skall kunna ge sina barn en bättre framtid. Trots att dessa invandrarkvinnor är osjälvständiga i framför allt det som har med ansvar utanför familjen att göra, har de en mycket stark och viktig ställning inom familjen. ger i sin rapport Invandrarkvinnor och deras barns tillvaro i följande beskrivning av invandrarkvinnans situation: Det svenska samhället har gjort besvärande lite för att stimulera hennes integrering. Större intresse har samhället visat hennes förvärvsarbetande man och hennes barn. Modern intar emellertid ofta en central plats i invandrarfamiljen. Hon är dess kärna och sammanhållande kraft. Att samhället satsar mer på barn och man men förbigår henne själv får därför allvarliga konsekvenser inte bara för henne själv utan också för familjens gemensamma utveckling. Den isolering som invandrarkvinnan på grund av arbets- och språksitua 1 1979/80. tionen ofta lever i gör det mycket svårt för henne att förstå det svenska samhället, ett samhälle som är så olikt det hon lämnat. De traditionella könsrollerna som ger kvinnan allt ansvar för hemarbetet, binder invandrarkvinnorna hårt till hemmet. Men för att kunna vara en trygghet för sina barn måste hon känna en egen identitet. Hon måste också kunna förstå och aktivt möta den miljö som finns utanför hemmet och familjen. Invandrarfamiljens roll som konsument har stor betydelse. Särskilt i början av sin vistelse i brottas invandrarfamiljen ofta med svåra ekonomiska problem och tillhör därmed den konsumtionssvaga gruppen. Deras problem förvärras av språksvårigheter och bristande kunskaper om varor, prismärkningssystem och våra regler om datumstämpling och skötselråd. har visserligen givit ut broschyren om regler som gäller konsumentlagstiftning på invandrarspråk, men den är inte till fyllest. Ovan nämnda regler saknas helt och hållet i broschyren, och den är i nuvarande utformning till hjälp endast i samband med aktiv konsumentrådgivande verksamhet. håller f. n. på med en omarbetning av invandrarinformationspaketet, varför det vore lämpligt med en komplettering av dess innehåll. Till konsumenternas stöd finns dels den av vissa kommuner utbyggda konsumentverksamheten, konsumentnämnder och konsumentrådgivare, dels länsstyrelsernas hemkonsulentverksamhet samt . Den konsumentverksamhet som bedrivs i landet är för många människor mycket värdefull. Tyvärr är den inte helt utbyggd. Dessutom är det så, att många invandrare inte nås av denna viktiga information och service från samhällets sida. Det kan finnas många sätt att avhjälpa dessa problem, exempelvis via studiecirkelverksamhet, samarbete med studieförbunden och invandrarnas egna organisationer. Över huvud taget är det viktigt att kommunerna uppmärksammar invandrarnas speciella svårigheter när det gäller rådgivning och information i konsumentvägledningsfrågor, så att denna service kommer invandrarna till del. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna 1. att statens invandrarverk vid omarbetning av det s. k. invandrarinformationspaketet uppmanas beakta invandrarnas behov av information om prismärkningssystem, datumstämpling, varudeklaration och skötselråd, 2. att överläggningar bör upptas med kommunerna i syfte att säkerställa att konsumentservicen utformas så att speciell hänsyn tas till invandrarnas särskilda behov. () () () () 1* 1979/80.