mot · G40252 · 1980-10-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. föreslås i propositionen få matematikerlinjen, sekreterarlinjen samt speciallärarlinjen gren 1 nedlagda. Antalet platser som därmed försvinner uppgår till 54.1 förhållande till det totala antalet nybörjarplatser är detta den största föreslagna minskningen vid landets högskolor och universitet. Regeringen har i propositionen angivit att de riktlinjer som har legat bakom förslaget till besparingar har varit dels att antagningskapaciteten inte har varit fullt utnyttjad, dels att arbetsmarknaden är osäker. Dessa riktlinjer kan enligt vår mening inte anses uppfyllda i vad gäller matematikerlinjen i . I vad gäller antagningskapaciteten var antagningen till linjen låg, men detta gällde samtliga universitet och högskolor i landet och var en naturlig följd av den korta tid som linjen arbetades fram. Trots den låga antagningen 1977 hade emellertid högskolan i fler studerande kvar av de antagna på tredje årskursen 1979/80 än vad som var fallet vid flera stora universitet. Denna tendens har visat sig bestå som antalet antagna har ökat år . Detta är ett av tecknen på att man i , i förhållande till de stora universiteten, har lyckats med utbildningen. Till de linjestuderande skall också räknas de studerande som följer de i linjen ingående momenten som enstaka kurser. Dessa räknas av formella skäl inte in i utnyttjandekapacitet. Om man emellertid tar hänsyn till det reella antalet studerande ligger matematikerlinjen i i flera fall över flera av de stora universiteten i utnyttjandegrad. Arbetsmarknadssituationen för de studerande som utbildas vid högskolan på matematikerlinjen är synnerligen god då utbildningen har inriktats mot datorområdet. Detta har varit möjligt inte minst genom prioritering av denna utbildning. Att högskolan har lyckats visar den stora mängd skrivelser från näringsliv, fackliga organisationer m. m. inom regionen som har inkommit till högskolan och till efter det att förslaget om nedläggning blev känt. Genomgående påpekas i dessa skrivelser det behov av datorkunnande och utbildning inom området som finns inom regionen. Vidare framhålls det genomgående att regionens näringsliv riskerar att ställas utanför denna teknik om inte utbildningen får vara kvar. I detta sammanhang bör också nämnas den fort- och vidareutbildning av redan yrkesverksamma personer som har möjliggjorts på grund av att högskolan har låtit även andra än ungdomsstuderande följa kurserna inom linjen, bl. a. på deltid. ligger i en typisk småföretagsregion, och enligt många bedömare är det dessa som skall medverka till en positiv utveckling av ekonomi. Vi anser att dessa företag måste ges möjligheter att tillgodogöra sig den nya datortekniken (speciellt då mikrodatortekniken) för att kunna försvara sina positioner i konkurrensen. Detta fordrar tillgång till välutbildad personal. Matematikerlinjen har redan bidragit till detta och skulle kunna göra det i ännu större utsträckning om linjen fick vara kvar. För de vuxenstuderande har linjen garanterat att resurser, såväl personella som materiella, har funnits vid högskolan. Om dessa försvinner kommer högskolans utbildningsutbud samt utvecklingsmöjligheter inom detta område att kraftigt reduceras. I vad gäller de ungdomsstuderande kan vi räkna med att stora elevkullar kommer att lämna gymnasierna. Dessa kommer då att drabbas av nedläggningen på så sätt att någon sammanhängande utbildning inom det teknisk-naturvetenskapliga området inte längre kommer att finnas i . Ungdomarna blir således hänvisade till universiteten i resp. . Eftersom benägenheten att flytta har minskat kommer detta att ytterligare minska antalet högskolestuderande inom det teknisk-naturvetenskapliga området. Ett eventuellt återupptagande av linjen kan visa sig omöjligt beroende på att de lärarkrafter och övriga resurser som finns kommer att vara kvar efter nedläggningen. Socialdemokraterna har i sitt forskningspolitiska program slagit fast att forsknings- och utvecklingsverksamheten, framför allt inom den teknisknaturvetenskapliga sektorn, måste byggas ut. Senast i motion 1980 U:3 (med anledning av prop. 1980 U:1 om vissa åtgärder på den ekonomiska politikens område) framfördes detta krav. Om man fullföljer regeringens sparplan kommer detta att innebära att antalet personer med grundutbildning inom detta område ytterligare minskar, vilket självfallet får återverkningar på forsknings- och utvecklingssidan. Slutligen vill vi peka på riksdagsbesluten om högskolereformen, där det klart utsädes att redan befintliga resurser skulle utnyttjas effektivt och att investeringar som gjorts för utbildning och forskning inte skulle få äventyras. De framlagda förslagen till nedläggning strider enligt vår mening mot dessa beslut. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att avslår vad som regeringen föreslagit i proposition 1980/81:20, bilaga 8 i vad avser hemställan under punkten 1 i vad gäller matematikerlinjen i . () ()