mot · G302151 · 1980-01-10 00:00:00 — av m. fl. om rösträtt för invandrare vid riksdagsval kommunisterna har under en följd av år ställt kravet om att rösträtt för invandrare i riksdagsval skall införas, enligt i princip samma regler som gäller för rösträtt vid kommunalval. Vpk har uppfattningen att alla människor som bor och arbetar i landet skall ha lika rättigheter och skyldigheter. Detta skall också gälla rösträtten. Det finns här i landet ca 300 000 invandrare som saknar möjligheter att påverka det politiska skeendet här, där de bor och arbetar. Avsaknaden av demokratiska rättigheter avspeglar sig direkt i invandrarnas dagliga verklighet. I större utsträckning än andra i drabbas invandrarna av arbetslöshet, arbetar på obekväma arbetstider och i dåliga och farliga arbetsmiljöer, de har sämre ekonomisk trygghet och materiell standard och de är trångbodda i större utsträckning än andra. De flesta politiska beslut som påverkar dessa förhållanden fattas av . Därför växer invandrarnas krav om fullständiga politiska rättigheter ständigt i styrka. Invandrarna utgör också en betydande del av den svenska arbetarklassen. Det gör deras rösträttskamp till en fråga för hela den politiska och fackliga arbetarrörelsen i . Arbetarklassen i vårt land uppnår inte allmän och lika rösträtt förrän den dag då även invandrarna omfattas av rösträtten. Senast behandlades frågan om rösträtt för invandrare av . Förslaget avslogs då av den borgerliga majoriteten. behagade i sitt betänkande (1979/80:33) inte ta upp vpk-motionen till seriös behandling utan hänvisade i sitt avslagsyrkande till den argumentering som tidigare förts av utskottet i samma fråga. När vi nu tar upp frågan på nytt finns det därför anledning att något skärskåda denna argumentering och något belysa dess innebörd och konsekvenser. hävdade således för det första att i så gott som alla länder medborgarskap är en förutsättning för rösträtt på den nationella nivån och att rösträtt inte anses böra tillkomma den som inte känner sådan samhörighet med landet att han anser sig vilja förvärva medborgarskap, och för det andra att om man bryter sambandet mellan rösträtt och medborgarskap skulle det leda till att innehållet i medborgarskapet tunnades ut i alltför hög grad. Kriteriet på samhörighet med landet är alltså enligt utskottet och den borgerliga riksdagsmajoriteten att man är beredd att förvärva eller upprätthålla sitt svenska medborgarskap. Vpk anser att detta är en synnerligen 1 1979/80. torftig uppfattning om vad samhörighet med landet skall innebära. Den leder till att en person som i handling uppsåtligen undandragit sig sina skyldigheter här, t. ex. genom att flytta kapital till annat land och göra svenska arbetare arbetslösa, genom att av skatteskal bosätta sig i annat land eller genom att smuggla ut valuta ur landet, men som behåller sitt svenska medborgarskap, den personen anses ha samhörighet med landet. Däremot anses inte den invandrare som bor och arbetar här och i handling fullgör sina skyldigheter gentemot det svenska samhället ha en sådan samhörighet med detta samhälle med mindre än att han söker medborgarskap. Detta framstår för oss kommunister som en fullkomligt främmande inställning. För att här undvika missförstånd vill vi påpeka att vårt förslag i denna motion icke innebär några inskränkningar i gällande rösträtt men däremot utvidgningar av denna rösträtt till grupper som saknar demokratiskt inflytande. Vad utskottet menar med att medborgarskapet skulle komma att uttunnas om invandrarna fick rösträtt är oklart. Utskottet har inte förklarat detta, och det gjorde inte heller de borgerliga talesmännen när utskottsbetänkandet debatterades i , trots upprepade direkta frågor på denna punkt. Vi får gå till borgerliga skrifter för att vinna klarhet. I ett flygblad under den senaste valrörelsen tog styrelsen för Bunkeflo/ Tygelsjömoderaterna upp frågan. Man angrep där inte vpk:s klara uppfattning om rösträtten för invandrare, utan i stället socialdemokratins. Detta betyder alltså att en politiskt aktiv chilenare eller med en helt annan politisk bakgrund och tradition skall kunna väljas in i vår riksdag och kanske till och med ta säte i utrikesutskottet. Vi motsätter oss detta med all kraft och frågar oss naturligtvis vad det då fortsättningsvis är för mening med att vara svensk med svenskt medborgarskap och vart egentligen är på väg! Ekot av borgerskapets nationella patos fortplantar sig genom historien. Men det har aldrig uppammats till försvar för nationens och folkflertalets intressen utan enbart för rätten att tillskansa sig och slå vakt om egna intressen. För det är självklart att det för borgerligheten framstår som ytterligt riskfyllt att en politiskt aktiv chilenare får rösträtt - liksom att andra får det, som har tvingats lämna sina hemländer på tillfällig flykt undan fascism och militärdiktaturer. Det framstår som riskfyllt därför att dessa män och kvinnor har upplevt hur borgerskapet, när det sett sina privilegier hotade, slitit av sig sin demokratiska mask och blottat terrorn som dolts bakom den. Dessa män och kvinnor hyser den tilltro till det svenska borgerskapet som deras erfarenheter ger dem möjlighet att känna. Tilltron ökas inte av att de förvägras rätten att delta i riksdagsvalen. Naturligtvis blir ingen svensk mindre svensk av att en invandrare får delta i riksdagsval. Detta vet också borgerligheten. Men vad den också vet är att det är arbetarklassen och dess allierade som tvingas fly från sina hemländer, att det är arbetare och fattigbönder som tvingas vandra över gränserna för att få De ser den borgerliga hegemonin hotad om rösträtten för invandrare utsträcks till att gälla även dem som inte har svenskt medborgarskap. Rösträtten är som alltid en klassfråga. Det tog den svenska arbetarklassen flera decennier av kamp för att uppnå nu gällande politiska rättigheter. gäller det invandrarnas rösträtt. Motsättningen är densamma som då. Arbetarrörelsen vill utvidga demokratin mot borgarnas motstånd. Med anledning av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om att förslag om rösträtt för invandrare i riksdagsval, oberoende av medborgarskap, föreläggs . (vpk) (vpk) (vpk)