mot · G3021041 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1041 av m. fl. Folkomröstningar kan vara ett värdefullt komplement till den indirekta, parlamentariska beslutsformen. Det finns frågor som är av sådan karaktär att det finns goda skäl att låta väljarna direkt i en omröstning tala om hur besluten skall bli. Den inriktning på en särskild sakfråga som en folkomröstning innebär medför också en omfattande redovisning av argument och faktamaterial. Genom detta och den allmänna debatten inför en folkomröstning befrämjas samhällsengagemanget hos gemene man, och insikterna i viktiga samhällsfrågor vidgas. Genom författningsändringar som gäller har folkomröstningsinstitutet byggts ut. Det finns numera möjlighet att anordna beslutande folkomröstningar i grundlagsfrågor. I andra frågor kan besluta om rådgivande folkomröstning. De bestämmelser i författningen som gäller för dessa folkomröstningar är mycket kortfattade och ger inga särskilda regler för beslut utöver att föreskrifter om rådgivande folkomröstning skall meddelas genom lag. Det innebär att det formellt är som med vanlig majoritet bestämmer om folkomröstning skall komma till stånd samt hur de frågor skall vara utformade som de röstande skall ta ställning till. I realiteten kan det dock inte gå till på detta sätt. Det skulle betraktas som allvarliga övergrepp om inte de minoriteter som kan finnas i i en aktuell folkomröstningsfråga gavs ett avgörande inflytande över hur deras alternativ skall vara utformade. Innehållet i folkomröstningslagen bestäms således genom en förhandlingsöverenskommelse mellan olika meningsriktningar. Detta kan i och för sig betraktas som en fördel. är det emellertid uppenbart att den nuvarande ordningen har allvarliga brister. Den kan inbjuda till taktiska överväganden av en art som inte är ägnad att befrämja medborgarnas möjligheter till en saklig värdering av de olika alternativen. Svårigheterna att komma fram till en överenskommelse om alternativens utformning kan också vara stora. Detsamma gäller frågan om hur folkomröstningen skall finansieras och om hur medel för information om olika alternativ skall fördelas. Om flera olika alternativ förekommer i omröstningen kan det vidare bli mycket besvärligt att tolka omröstningsresultatet. Omröstningarna är visserligen formellt enbart rådgivande, och kan således efter omröstningen fatta vilket beslut som helst i den fråga omröstningen gällt. I realiteten är dock skillnaden mellan rådgivande och beslutande folkomröstning i hög grad en fiktion. Medborgarna förväntar sig naturligtvis att skall följa omröstningens utslag. Detta gäller naturligtvis alldeles särskilt om partierna - som inför den nu aktuella folkomröstningen i atomkraftfrågan - på förhand förklarat att omröstningsresultatet skall vara avgörande för beslut. Ett brott mot detta löfte skulle ur olika aspekter vara graverande. Å andra sidan kan det - när många alternativ står mot varandra i omröstningen - bli besvärligt att entydigt avgöra vad som är omröstningens utslag, även om viljan är god. Man kan således inte bortse ifrån att ett omröstningsresultat kan leda till utdragna tolkningstvister, vilket är olyckligt för sakfrågans lösning och för tilltron till demokratin. Den omröstning som skall äga rum i atomkraftsfrågan kommer att ge omfattande erfarenhet om hur det nuvarande folkomröstningsinstitutet fungerar utöver de erfarenheter som finns från tidigare omröstningar. Det är enligt vår mening mycket angeläget att dessa erfarenheter sammanställs och utvärderas. En sådan utvärdering bör således komma till stånd. Men det är också mycket angeläget att på grundval av denna utvärdering ånyo se över utformningen av folkomröstningsinstitutet som sådant. Denna översyn bör ha som syfte att få fram förslag till en mer ingående reglering av folkomröstningsinstitutet så att bl. a. brister som ovan påtalats kan undanröjas. Bland de frågor som särskilt bör beaktas i en sådan översyn är om folkomröstningarna även formellt skall göras beslutande, vilka regler som skall gälla för rätten att ta initiativ till folkomröstningar samt hur informationen inför folkomröstningar skall organiseras och finansieras. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning med uppgift att dels utvärdera erfarenheterna av tillämpningen av det rådgivande folkomröstningsinstitutet, särskilt omröstningen i atomkraftsfrågan, dels överväga ändrade regler för folkomröstningar i andra ärenden än grundlagsfrågor. () () () SVEN-E.