mot · G3021059 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1059 av m. fl. om dagliga tidningar för synskadade Yttrandefrihet och rätt till information tillhör de rättigheter som i regeringsformen tillförsäkras varje medborgare. I riktlinjerna för den statliga kulturpolitiken, som antogs 1974. sades det att man skulle skapa reella möjligheter för att yttrandefriheten skall kunna utnyttjas. I utredningen åt alla framförs som en huvudprinicp att handikappade skall ha rätt till samma kultur som andra. Detta är riktiga och viktiga principer för vår demokrati. Men det räcker inte med principer. Det fordras också speciella åtgärder för att förverkliga dem. Insikten härom uppenbarar att principer som i andra sammanhang betecknas som oskattbara är i högsta grad uppskattbara och har ett pris. För dem som är väl utbildade, har god ekonomi, jobb, kan se, höra och tala och kan röra sig fritt i samhället - för dem räcker det långt att de här principerna finns och lever. Men det gör det inte när det gäller de ca 200 000 människor som har så svåra synskador att de inte alls eller med stor svårighet kan läsa en dagstidning. För dem gäller att samhället, i demokratins namn, måste ta på sig skyldigheten att se till att de på ett annat sätt än nu och efter eget fritt val får ta del av information. Vid en utfrågning hos under valrörelsen gav representanter för fyra av fem riksdagspartier uttryckligt löfte om att frågan om synskadades tillgång till dagspress skulle lösas under det kommande . Enligt uppgift pågår nu inom ett arbete med riktlinjer för hur ett kommande utredningsarbete bör bedrivas. Längre än så har man inte kommit, trots de givna löftena. Det "pressade ekonomiska läget finns givetvis också här som förklaring till förhalandet. De synskadade i har möjlighet att ta del av tre av de 150 dagstidningar som ges ut. För dessa tre tidningar handlar det om utgivning på försök. Försöken har visat att det är möjligt att producera tidningar för synskadade till ganska låga kostnader. För en tidning med 50 000 i upplaga innebär det en merkostnad på . För en tidning med en upplaga på 10 000 skulle merkostnaden bli . För att de små tidningarna skall ha samma ekonomiska möjligheter som de större när det gäller utgivning för synskadade, är det nödvändigt att reglerna för presstöd ändras så att tidningarna får ekonomiskt stöd för sådan utgivning. Det är härvid viktigt att sådan utgivning även sker på punktskrift, vilket krävs för att de synskadade skall kunna bevara sitt skriftspråk. För att synskadade skall ha samma möjlighet som andra människor att delta i samhällsdebatten, måste de få möjlighet att läsa tidningar med olika åsiktsinriktning. Möjligheten att ta del av allsidig information och själv välja vad man vill läsa, försvinner om särskilda tidningar för synskadade, med utdrag ur regionens tidningar, skapas. Synskadade måste få tillgång till alla dagstidningar. Att få del av det tryckta ordet är en förutsättning för att man skall kunna delta aktivt i samhällslivet. Genom att förvägras denna rättighet utesluts en stor grupp ur samhällsgemenskapen. blir deras möjligheter att påverka samhällsutvecklingen mycket begränsade. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att dagliga tidningar på kassett skall utges för synskadade, 2. att reglerna för presstöd utformas så att tidningar får ekonomiskt stöd för utgivning för synskadade, 3. att resurser skapas så att metoden att framställa tidningar på punktskrift kan utvecklas och en omfattande försöksverksamhet igångsättas, 4. att medel för ändamålet bör anvisas på 1980/statsbudget. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk) INGA (vpk)