mot · G3021407 · 1980-01-24 00:00:00 — Men enligt vår mening vöre det olyckligt, om skulle göra sig helt beroende av import även på detta område, detta så mycket mer, som allt tyder på att såväl torv-, skogs- och andra sorters avfall liksom biomassa i olika former är lämpliga såsom råvaror för metanolproduktion. Det är därför glädjande att med anledning av partimotion 1978/79: 2406 beslöt att en försöksanläggning för metanoltillverkning skall byggas. Det är angeläget att beslut om lokalisering av anläggningen fattas. Det finns enligt vår mening starka skäl för att bygga flera anläggningar för metanolframställning ur torv/biomassa. Från såväl råvara- som sysselsättningssynpunkt synes det vara lämpligt att en anläggning byggs i någon ort vid norra eller i något av skogslänen, där tillgången på råvara är god. Senast bör en fullskaleanläggning kunna byggas. I första skedet bör en investeringsram om 100 milj. kr. stå till förfogande. Därigenom skulle en metanolproduktion om /dygn kunna åstadkommas. Vindkraften har möjligheter att förhållandevis snabbt och till rimliga kostnader kunna bidra till vår energiförsörjning. 1990 bör vindkraften kunna ge ett icke oväsentligt tillskott till energiförsörjningen. Det är därför viktigt att det pågående vindkraftprogrammet fullföljs och utbyggs. att vindkraften kan ge . Det motsvarar i det närmaste ett kärnkraftverk. Vi beräknar ca för investeringar i vindkraftprogrammet. Sysselsättningseffekten finns främst i investeringsskedet och kan beräknas till drygt 10 000 årsverken. Effektutbyggnader och upprustning av små vattenkraftverk kan ge vissa tillskott av energi. Beräkningar tyder på att ca kan uppnås genom om- och tillbyggnader av äldre turbiner. Samreglering av kraftstationer i redan utbyggda älvar bör kunna ge ytterligare effektivitetsvinster. Solvärme, ytjordvärme och värmepumpar Det stegrade intresset för alternativ uppvärmning innebär att särskilt i nyproduktion kommer soluppvärmning och värmepumpar att framstå som alltmer intressant. Det finns exempel på småhus och småhusområden där försök med soluppvärmning visat sig vara ett mycket bra alternativ. Exempelvis kan nämnas Lambohov i (55 hus) och i kommun (52 hus) med soluppvärmning i småhusområden. Man torde räkna med en ökad efterfrågan på småhus. Samhället bör enligt vår mening tillgodose denna efterfrågan på ett samlat aktions- och utbyggnadsprogram. En arbetsgrupp med företrädare för berörda samhällsorgan och för intressenterna inom arbetsmarknaden och industrin bör tillsättas . Inledningsvis måste nuläget och tillgängliga resurser kartläggas. Det finns rikliga erfarenheter att ta till vara i vad gäller soluppvärmning och uppvärmning med ytjordvärme i småhus. Ett aktionsprogram bör därför formas för en snabb kapacitetsutökning på detta område. När det gäller att direkt ta vara på solvärmen finns teknik för solceller och liknande avancerade lösningar. presenterats är inte konkurrenskraftiga från kostnadssynpunkt. Det är därför i första hand en fråga att genom byggnaders placering och utformning i övrigt söka tillvarata så mycket som möjligt av solvärmen. har ett antal gånger, senast i en partimotion 1978/79: 2406, presenterat sin syn på introduktion av naturgas i det svenska energisystemet. Det råder inget som helst tvivel om att den från miljösynpunkt rena naturgasen skulle kunna ersätta stora kvantiteter olja men också genom utnyttjande i kraftvärmeverk kunna bidra i elproduktionen. I första hand beräknar vi enbart effekterna på oljesidan. skulle en satsning av i naturgas kunna innebära att vi sparade olja eller 5 stora kärnkraftverk. I investeringsskedet skulle detta innebära en sysselsättningseffekt om 22 500 man. Det har ofta visat sig svårt att få kärnkraftsanhängare att medverka i en offensiv mot energislöseri. De stegrade internationella energipriserna gjorde det dock möjligt att forma ett omfattande energisparprogram. beslöt om en plan för energihushållning i befintlig bebyggelse för perioden 19781988, den s. k. energisparplanen. Målet för tioårsperioden är att nettoenergiförbrukningen 1988 skall vara lägre i byggnadsbeståndet, än vad den f. n. är. Detta motsvarar en bruttoenergibesparing på , vilket utgör en besparing på ca olja av den olja som då eljest skulle åtgå för uppvärmning av det befintliga byggnadsbeståndet . Energisparplanen får positiva effekter inom en rad andra områden. Energisparplanens genomförande innebär att 25 00030 000 nya arbetstillfällen skapas . Sparprogrammet får också avgörande effekter för upprätthållande av en hög sysselsättningsnivå inom byggnadsmaterielindustrin. Sparprogrammets mål som innebär att oljeförbrukningen kan reduceras med ca olja får också avgörande effekter på vår utrikeshandelsbalans, genom att vi därigenom kan minska importen av olja i motsvarande omfattning. Det bör också framhållas att en minskning av oljeförbränningen självfallet också får positiva miljöeffekter i form av minskat svavelutsläpp m. m. Sparprogrammets genomförande får också betydelse för kostnadsläget i boendet, eftersom uppvärmningskostnaden ju blir reducerad när det åtgår mindre energi för uppvärmning. Enligt industriverkets beräkningar finns det möjlighet att inom en tioårsperiod spara av industrins totala oljeförbrukning. Det är en besparing av ungefär samma storleksordning som den för bostäder och lokaler. Investeringskostnaden härför är i storleksordningen . Utnyttjande av industrins spillvärme för bostadsuppvärmning är alltför litet. Det är fullt möjligt att den vägen spara olja, vilket räcker till att värma ca 100 000 småhus. Individuell mätning och debitering I energisparplanen påtalas även angelägenheten av att snabbt lösa frågan om hur individuell mätning och debitering av värme- och varmvattenförbrukning skall kunna ske. Det energipolitiska beslutet innebar ingen ändring i gällande regler. Det är enligt vår mening nödvändigt att denna fråga löses, eftersom en individuell mätning och debitering avsevärt stimulerar till sparande. Kraftvärme och industriellt mottryck Vi är f. n. mitt inne i utbyggnadsprogram för kraftvärmeverk och för industriellt mottryck. I båda fallen är avsikten att effektivare utnyttja den tillförda energin. finns en kapacitet för ca elproduktion sammanlagt i kraftvärme- och mottrycksanläggningar. Det är med dagens energipriser kommersiellt lönsamt att mer än fördubbla kapaciteten. Det är nödvändigt att erforderligt kapital står till förfogande. Effekterna av en utbyggd kraftvärmeproduktion kan redovisas enligt följande. En sådan utbyggnad är väl förberedd genom det kraftvärmeprogram som tidigare presenterats. Det beräknas att ett 50 ger ett tillskott på 400500 årsverken inom verkstadsindustrin. Den nuvarande elproduktionen i kraftvärmeverk är ca . En utbyggnad av kraftvärmeverk för eldning med fasta bränslen med är enligt gjorda utredningar möjlig. Kostnaderna för ett kraftvärmeverk med en effekt av 200 eller 300 MW är enligt samma utredningar ca 800 milj. kr. (Se bl. a. bil 1/10 till proposition 1978/79: 115.) En ökning av produktionskapaciteten med el producerad i kraftvärmeverk innebär att en effektutbyggnad av 250 MW/år behövs. Kostnaden beräknas så till ca 800 milj. kr. skulle ett sådant investeringsprogram överslagsmässigt kunna ge ca 20 00025 000 arbetstillfällen inom verkstadsindustrin till en kostnad av ca . Som jämförelse kan nämnas att för färdigställandet av två ytterligare kärnreaktorer om 2 000 MW sammantaget är kostnaden . Ett led i satsningen på alternativa energikällor är också utbyggnaden av ett fungerande distributions- och försörjningssystem. Vi anser det därför av stor betydelse att upprustningen av och andra banor genomförs. lokalisering och bansträckning ger stora möjligheter att upprätta ett fungerande system med transporter av fasta bränslen. Det är viktigt att man i de strategiska besluten inför framtidens energiförsörjning väljer alternativ som inte innebär låsningar. Strävan måste vara att inte göra sig beroende av högvärdiga energiformer för tämligen enkla uppgifter. Det gäller att vara rädd om den el som produceras och använda den på bästa sätt. Enligt vår mening måste samhället av den anledningen förbjuda direktverkande elvärme i nyproducerade bostadshus. De vattenbaserade systemen ger en väsentligt större flexibilitet och därmed möjlighet att tillgodogöra sig framtida lösningar på uppvärmningssidan. Sammanfattning av effekter av centeralternativet En avveckling av kärnkraften ökar det samhällsekonomiska utrymmet för satsningar på energihushållning och inhemska bränslen m. m. och kan enligt alternativ användas till a) genom användning av vedråvara b) genom användning av naturgas 2. ökad elproduktion av mottryck, kraftvärme och vindkraft a) i investeringar b) stadigvarande jobb i råvaru-, transport- och produktionsleden Detta program ger ca 75 000 årsjobb totalt och ca 10 000 varaktigt sysselsatta. Vidare innefattar program: Fullföljande av energisparplanen. Energihushållningen inom industrin, krav på plan för skyndsamt genomförande, minskning av oljeförbrukning , investeringskostnaden ca . Ytterligare kraftvärmeutbyggnad, satsningar på vatten- och vindkraft m. m. Aktionsprogram för solvärme, ytjordvärme och värmepumpar. 1979/80: 1407 Satsning på metanolproduktion för 100 milj. kr., kapacitet /dygn, fullskaleanläggning senare , kapacitet /dygn, kostnad sannolikt runt . Försöksverksamhet med etanolproduktion stimuleras. Upprättande av energiförsörjningsplaner på länsnivå. Upprustning av och andra banor i syfte att bygga upp ett fungerande distributionssystem för inhemska bränslen. Regionala effekter (två exempel) Ett energiutvecklingsprogram av ovan skisserat slag bygger på en decentralistisk samhällssyn. Det innebär att de stora effekterna av investeringar och sysselsättning kommer ute i de olika länen. Detta skall jämföras med den miljöfarliga kärnkraften, som är ett centraliserat energisystem. Vi skall här peka på ett par län som exempel för att konkret visa vilka effekter från energi- och sysselsättningssynpunkt som kan åstadkommas. Exemplen baseras på regionala program utarbetade inom centerrörelsen. De bygger i alla sina delar på känd teknik och kända förhållanden i länen. En sammanvägning av program i de olika länen måste självfallet ske. (4 000 nya jobb) Inom verkstadsindustrin går en stor del av energianvändningen till lokaluppvärmning. I energibalansen ges utrymme för en tillväxt av produktion i branschen . Möjligheterna att gå över till energisnål teknik är goda. Trävaruindustrin i länet bedöms kunna växa så att produktionen av sågat virke blir 1 . Under var den . Det finns tre stora fabriker inom massa- och pappersindustrin i länet. Det finns stora tekniska möjligheter minska energianvändningen per ton producerad massa resp. papper. Fabrikerna kan i större utsträckning producera sin egen elenergi. Det sker genom att den varma vattenångan, som behövs för framför allt torkning av det färdiga papperet, produceras i högtryckspannor. Då kan ångan med högt tryck passera en turbin med elgenerator, innan den leds till pappersmaskinen för att avge värme. Massa och papper bör produceras på samma ställe, i integrerade fabriker, så att man slipper torka pappersmassan en gång i onödan. Länet har en omfattande järn- och stålindustri. Genom att använda energisnål teknik beräknas av energin i Domnarvet kunna sparas inom ramen för oförändrad produktionsvolym. Inom transportsystemet föreslås att västerdalsbanan byggs ut till , hela bevaras och att även persontrafik startas på järnvägen MoraÄlvdalen. Den lokala busstrafiken bör byggas ut. Tillgängligheten till transporter ökas då för dem som inte har tillgång till bil. Långväga godstransporter förs över till järnväg. Utbyggnad av de kollektiva transporterna gör det lättare för mindre orter i länet att överleva. Energianvändningen i bostäderna kan minskas genom tilläggsisolering, styrning av ventilationen, värmeväxlare osv. Installation av direktverkande elvärme stoppas. Vindkraften kan byggas ut i framför allt norra . 40 stora vindkraftverk kan ge 250 GWh (miljoner kWh) . ger det meningsfullt arbete åt 270 personer . Vattenkraftverken kan effektiviseras så att de ökar sin produktion med 600 GWh. byggs inte ut enligt detta alternativ. Skogsavfallet i länet kan ersätta olja för uppvärmning av bostäder. Det ger 1 400 nya jobb i skogen. Ett antal anläggningar för jäsning av jordbruksavfall (gödsel och halm) kan byggas. 1990 ger detta 7 GWh. Torven kan i viss mån tas i anspråk för energiändamål. En måttlig satsning på 80 GWh föreslås. Viss solvärme för bebyggelse är redan nu lönsam. Den byggs ut alltmer, framför allt i nybyggda hus. 1990 beräknas 500 GWh solvärme. Just nu utvecklas teknik för lagring av solvärme . Sammanlagt innebär energiplanen för att oljeberoendet minskar . Länet blir självförsörjande på el. importerar länet av elströmmen från andra län. Elanvändningen i länet minskar . Andelen inhemsk och flödande energi ökar från dagens till . Denna energi utvinns inom länet. Tryggheten i energiförsörjningen okar. Sammanlagt skapas 4 000 nya jobb inom energisektorn för energisparande och utbyggnad av lokala energikällor. De är utspridda över hela länet och bidrar till att vi även kan ha en levande landsbygd och ett mångsidigt näringsliv. län (1 500 nya jobb) Den energistudie som gjort i län tar i första hand sikte på ständigt flödande energikällor och sparande. Utöver nedan redovisade förslag till satsningar föreslås försöks- och prototypverksamhet inom områdena solfångare och vindkraft. En satsning på utbyggd vattenkraft, i första hand utnyttjande av redan byggda dammanläggningar, skulle i län kunna medföra ett årligt tillskott på ca 200 GWh. Sysselsättningseffekten skulle under investeringsskedet motsvara 100200 jobb . Ett 50-procentigt användande av lövveden för bränsle motsvarar för län att 100 nya arbetstillfällen åstadkoms. En större tillgång finns i skogsavfallet. Om man utgår från att en tredjedel av allt skogsavfall kan användas till flis på ett rimligt sätt, skulle kunna användas. Detta motsvarar ca 500 nya jobb i län. Energisparande i villor har beräknats med utgångspunkt i antalet småhus som byggts dels , dels . Med antaganden om att blir föremål för energisparinsatser och mera omfattande ombyggnadsinsatser skulle en årlig energibesparing på 220 miljoner kWh kunna åstadkommas. Tar man med de nyare husen skulle ytterligare 61 miljoner kWh kunna sparas. Sammantaget motsvarar detta ungefär 350 arbetstillfällen under . Motsvarande beräkningar för flerfamiljshusen ger vid handen en möjlig besparing av drygt 200 miljoner kWh och en årlig arbetsinsats av ca 150 man. En satsning på upprustning av lokaler och industrier har beräknats ge en sysselsättningseffekt av 130 nya byggnadsjobb och en besparing med 125 miljoner kWh. Sammanlagt ger enbart de insatser för främjande av energisparande och användning av alternativa energikällor som ovan redovisats för län ett direkt sysselsättningstillskott om ca 1 500 arbetstillfällen . i har redovisat satsningar på areella näringar m. m., som totalt ger 4 000 jobb. Huvuddelen av dessa hamnar i de från regionalpolitisk utgångspunkt mest utsatta områdena i länet. Exemplen från och län visar att det finns goda förutsättningar att arbeta fram regionala energiförsörjningsplaner för de olika länen utifrån befintligt material och utredningar. De program som kunnat tas fram inom ramen för centerrörelsens ordinarie arbete är självfallet inte i sina detaljer fullständiga. Enligt vår mening skulle det vara av stort värde från såväl energisynpunkt som sysselsättnings- och regionalpolitiska utgångspunkter att sådana program togs fram för samtliga län inom ramen för den regionala utvecklingsplaneringen. Härigenom skulle också ett förbättrat beslutsunderlag föreligga, när det gäller att snabbt få till stånd en kraftfull satsning på ständigt förnyelsebara och inhemska energikällor. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala att 1. regionalpolitiken och över huvud taget samhällets verksamheter skall vara inriktade på en decentraliserad samhällsstruktur, särskilt med hänsyn till möjligheterna att övergå till förnyelsebara, inhemska energikällor, 2. hos regeringen begära att det program för utveckling av förnyelsebara energikällor som alternativ till kärnkraften, som redovisats i motionen, läggs till grund för den framtida energipolitiken, 3. hos regeringen begära att regionala energiförsörjningsplaner, med inriktning på inhemska förnyelsebara energikällor, utarbetas inom ramen för den regionala utvecklingsplaneringen. () () () () () i MAJ () () () () () TRYCKERI 1*80