mot · G302256 · 1980-01-15 00:00:00 — om lokalisering till av metodutvecklingsinstitutet I enlighet med beslut i (AU 1978/79:20) skall ett centralt , forskning och personalutbildning inrättas. I det centrala institutet sammanförs de utvecklingsinriktade delarna av statens arbetsklinik och psykotekniska institutet vid och motsvarande resurser i övrigt inom de nuvarande verksamheterna. Syftet med verksamheten inom institutet är att den skall utgöra ett stöd för den praktiska rehabiliterings- och vägledningsverksamheten inom arbetsmarknadsverket. Detta stöd kan åstadkommas på olika sätt. Resultaten av metodutvecklingen och forskningen kan användas som underlag för åtgärder inom hela det arbetsmarknadspolitiska fältet, såväl inom institutioner som i aktiviteter direkt på arbetsplatserna. Vidare kan de användas i den utbildning och information som bedrivs för personalen inom verkets fältorganisation. Av detta följer att en väsentlig del av metodutvecklingen bör spridas regionalt till arbetsmarknadsinstituten och arbetsförmedlingarna och andra berörda institutioner. Utvecklingsarbetet inom detta område kan inte bedrivas enbart vid institutet utan bör i all möjlig utsträckning förläggas till de regionala instituten. Metodikfrågorna berör i stor utsträckning personalens egna attityder och hållningar till arbetet. Kunskaper om metodik och förändringar i arbetssätt kan inte heller åstadkommas enbart genom vanlig informationsspridning av forskningsresultat. Personalens aktiva medverkan vid de regionala instituten krävs redan på planeringsstadiet i utvecklings- och forskningsarbetet. Metodutvecklings- och forskningsverksamheten skall vara inriktad på en snabb praktisk tillämpning. Den skall alltså i första hand styras av den praktiska verksamhetens behov. Därför bör man eftersträva ett direkt samband mellan utvecklings- och forskningsarbete och utbildning och information. Dessa bägge senare delar bör ses som ett integrerat led i utvecklingsarbetet. Huvuduppgifterna inom det centrala institutet skall således vara: - metodutveckling och forskning, - information och dokumentation. Metodutvecklingen skall, som framgår av det anförda, ha en tillämpad profil. Metodutvecklingsarbetet skall kunna bedrivas decentraliserat vid de regionala arbetsmarknadsinstituten (). Det centrala institutet svarar för samordning, uppföljning och information. Initiativ till projekt kan tas såväl centralt som regionalt. Metodutvecklingen avgränsas till att gälla problem för individen i svåra val-, omställnings- och anpassningssituationer på arbetsmarknaden och kunskaper och metoder för att lösa sådana problem. Inriktning och projektval bestäms av behov som ger sig till känna inom fältverksamheten och som passar in i ramen för de huvudprogram som fastställts av institutets styrelse. Institutet bör (tillsammans med utbildningsaktiviteterna) även vara inriktat på att stödja samarbetet mellan och arbetsförmedlingen. Detta arbete bör i initialskedet prioriteras av omorganisationen. Följande huvudlinjer i utvecklingsarbetet kan urskiljas. - Utveckling av metoder och program för arbetsmarknadsorientering och arbetsvägledning samt för social, psykologisk och medicinsk utredning inför val eller omval av arbete och/eller utbildning. - Utveckling av metoder och program för prövning och träning i arbetssituationer och av former för social, psykisk och fysisk träning såväl inom institut som på arbetsplatser. - Utveckling av metoder och program som är specifika för olika handikappgrupper och för invandrargrupper som komplement till de tidigare angivna mer generella metoderna, då dessa ej alltid är direkt tillämpliga för dessa grupper. Invandrargruppernas problematik är relaterad till språksvårigheter och andra kulturella olikheter som komplicerar vägledningen och rehabiliteringen. - Utveckling av metoder och program för introduktion, inskolning och stöd i nya arbetsuppgifter och arbetssituationer. Häri ingår att utarbeta informationsmetoder för att påverka negativa attityder hos de sökande när det gäller t. ex. egna handikapp, könsroller. - Utveckling av informationsmetoder för att positivt påverka attityder hos ansvariga för personalpolitiken, personalanställare, arbetsledare, arbetskamrater. Häri ingår bl. a. att utarbeta utbildningsprogram för ledamöter i - Framställning av information om hur olika hjälpmedel kan användas för att anpassa arbetsplatserna till enskilda människors behov. - Utveckling av metoder och program för systematisk uppföljning av effekter av olika insatser, hjälpmedel och åtgärder för arbetshandikappade samt metoder för individuell uppföljning och återinformation från såväl sökande som arbetsförmedlingstjänstemän och andra berörda. - Utvärdering av metoder och arbetsformer inom den regionala organisationen av . Samverkan med vårdorgan, skola och arbetsliv Hit hör utveckling av metodik som syftar till att underlätta och effektivisera kontakterna och samarbetet med olika vårdorgan, skolan och arbetslivet. Häri ingår utveckling av samverkansformer med sjukvården, främst med den medicinska rehabiliteringen, socialvården, kriminalvården samt . Vidare ingår utveckling av former för samarbete med företagens personaladministration, arbetarskydd och företagshälsovård, bl. a. metoder för kartläggning av hinder på arbetsplatserna för inplacering av svårsysselsatta. Det löpande arbetet inom institutet skall ledas av en delegationsstyrelse och en institutschef. Institutschefen skall under delegationsstyrelsen vara ansvarig för verksamhetens inriktning och utformning. Till sitt förfogande skall institutschefen ha ett kansli för kontorsadministration, budget- och anslagsfrågor, personalfrågor och information, omfattande åtta tjänster. Institutet skall bestå av två enheter, en personalutbildningsenhet och en enhet för metodutveckling och forskning. Enheterna skall ledas av enhetschefer som tillsammans med institutschefen skall utgöra institutets interna ledningsfunktion. Det skall finnas sex utbildningshandläggare och två sekreterare inom utbildningsenheten och 15 projektledare och fyra sekreterare inom enheten för metodutveckling och forskning. Till denna basorganisation om totalt 38 tjänster kan knytas experter, gästforskare och andra medarbetare, t. ex. från den regionala organisationen, för särskilda uppdrag och projekt. Förutom tjänsterna skall institutet förfoga över rörliga resurser i form av tre särskilda anslag. Ett anslag avser administrativa kostnader för bl. a. information och resor. De båda enheterna har ett utbildningsanslag (internatkostnader, kursmaterial, föreläsararvoden m. lingsanslag (projekteringsmedel, experter etc.). Inom institutets basorganisation skall finnas personal med erfarenhet av praktiskt utvecklingsarbete som företräder olika problemområden inom den verksamhet som skall bedrivas vid arbetsmarknadsinstituten. Inom basorganisationen skall vidare finnas vetenskaplig expertis, bl. a. inom ämnesområdena psykologi, sociologi och medicin. Dessa svarar för vissa huvudprogram eller projekt med anknytning till sitt ämnesområde och har i övrigt att biträda vid planläggning av annan projektverksamhet som bedrivs centralt eller regionalt. Samverkan med sker i samband med planering, genomförande och uppföljning av olika projekt och utbildningsinsatser. Institutet medverkar därvid bl. a. i utformningen av arbetsmetodiken inom arbetsmarknadsinstituten. Det ankommer på AMS att utfärda metodanvisningar för arbetsmarknadsinstituten och därmed sammanhängande anvisningar och föreskrifter för arbetsförmedlingen. För beredning av institutets huvuduppgifter inrättas grupper för personalutbildningsfrågor och för metodutvecklingsfrågor. Beredningsgrupperna har en rådgivande funktion gentemot institutet och AMS. I dessa beredningsgrupper finns företrädare för , det centrala institutet och personalorganisationerna inom verket. Varken i propositionen 1978/79:3, i AU:s betänkande 1978/79:20 eller i riksdagsbeslutet av tas ställning till var det centrala institutet skall lokaliseras. I sammanhanget kan erinras om det bestämda uttalande som statsmakterna gjorde i samband med beslutet om den andra etappen av omlokalisering av statlig verksamhet. Någon ytterligare omlokalisering av centrala statliga myndigheter i de former som skedde i de två utlokaliseringsetapperna skulle inte vidare ske. Det ansågs dock att lokaliseringen av nytillkommande statlig verksamhet skulle prövas mot bakgrund av statsmakternas övergripande regionalpolitiska målsättningar. Där så är möjligt bör ytterligare tillväxt av centrala myndigheter kunna förläggas utanför . Med detta uttalande som bakgrund är det naturligt att föreslå som lämplig lokaliseringsort för det centrala institutet. Detta förslag har en fast praktisk förankring med tanke på den forskningsprofil som har mot miljö, sociala förhållanden och social dokumentation. I finns tillgång till social högskola, medicinsk högskola, avdelning för arbetsmedicin, FOA, demografisk databas samt regionsjukhus. Vid arbetar man f. n. också med ett flertal forskningsobjekt som har nära kontaktytor med den verksamhet som det centrala institutet skall ha. Behoven inom området skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering är förhållandevis störst i . Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att till lokalisera det centrala forskning inom arbetsmarknadsverket.