mot · G40296 · 1980-11-06 00:00:00 — Regeringen måste härför åläggas att noggrant kartlägga den grå kreditmarknaden och utarbeta förslag till en hårdhänt sanering av denna marknad. På denna grå marknad finns bl. a. de finansföretag, som via kreditkorten lånar ut pengar till köp av kapitalvaror och lyxkonsumtion. Detta lockar fram överkonsumtion för vissa enskilda och ställer sig mycket dyrt till följd av höga räntor. Speciellt dyra blir dessa högräntekrediter för de låginkomsttagare som lockas använda kreditkort, eftersom de icke åtnjuter samma skattereduktion som de som tjänar mer. Kreditkorten har skadliga verkningar för enskildas ekonomi och för samhällets. De bör därför förbjudas. Vad som krävs av den ekonomiska politiken, om den skall uppnå de ofta deklarerade målen om full sysselsättning, stabila priser, ekonomisk och social utjämning och om vårt land dessutom skall kunna spela en positiv roll för en internationell demokratisering av de ekonomiska förbindelserna, är att den banar vägen för en planerad hushållning för folkets och nationens bästa. Den måste syfta till att bryta det enskilda profitintressets makt över ekonomins utveckling. Den kapitalistiska misshushållningen med landets - och världens - tillgångar måste brytas. Men regeringen gör ingenting för att öka det planmässiga inslaget i samhällsekonomin. Den gör ingenting för att bekämpa de skadliga inslag i samhällsekonomin som det kapitalistiska systemet ständigt alstrar. Den vill heller inget göra åt den svulst i samhällsekonomin som t. ex. den grå kreditmarknaden utgör. Regeringen företräder kapitalismen med dess kriser och orättvisor. Nr 96 -109 Såsom framgår av det föregående avvisar kommunisterna den borgerliga regeringens linje om besparingar på statsbudgeten och nedskärningar av den offentliga sektorn som led i en ekonomisk politik som skulle leda till ökad sysselsättning och välstånd. Regeringens svångremspolitik och angrepp på sysselsättningen i den offentliga sektorn kommer att leda till ökad arbetslöshet och ökade ekonomiska svårigheter för de breda skikten i samhället. Besparingar är emellertid som nämnts nödvändiga av andra skäl. I liksom i en rad andra länder har utvecklats en skryt- och lyxekonomi, som finns inom såväl den privata som den offentliga sektorn. Denna skryt- och lyxekonomi finns det all anledning att attackera, begränsa och om möjligt helt avskaffa. Besparingar är emellertid också nödvändiga för att hålla nere de stora räntebetalningarna som går till kapitalister i och i utlandet. I de särskilda motioner som avgivits för de olika departementen har regeringens sparförslag kommenterats och alternativ ställts. kommunisterna yrkar avslag på en rad av regeringens förslag som riktar sig mot löntagare, barnfamiljer, pensionärer, sjuka osv. Alternativa förslag har ställts om besparingar som är nödvändiga att genomföra. Bland de poster på vilka de största nedskärningarna yrkas kan nämnas anslagen till försvaret, anslagen till säpo, de statliga bidragen till det privata näringslivet. Det finns ytterligare några stora besparingsposter beträffande vilka vpk tidigare avgivit utförliga motiveringar. Här upprepas därför endast det väsentliga innehållet i yrkandena: Inställ byggandet av reaktorerna 11 och 12! Inställ flyttning till ! Kravet att inte bygga reaktorerna 11 och 12 framstår för som alltmer riktigt med hänsyn bl. a. till det stora elöverskottet. flyttning till kostar alltmer för varje gång kostnadsberäkningar offentliggörs. I bägge fallen handlar det om utslag av skryt- och lyxekonomi på det offentliga området som måste bekämpas. Ett underskott i statsbudgeten kan minskas både genom nedskärningar av onödiga utgifter och ökning av statens inkomster. Skattepolitiken är ett medel för att dra in inkomster till den offentliga sektorn, men den påverkar också inkomstfördelningen och den ekonomiska utvecklingen. av borgerlig regering har en skattepolitik bedrivits som ökat de ekonomiska klyftorna i samhället. Allt tyngre bördor har lagts på de minst bärkraftiga i samhället som lättnader genomförts för höginkomsttagare, kapital- och aktieägare. Det finns alltså flera skäl för en förändring av skattepolitiken. Skattepolitiken måste läggas om och ges ett innehåll som utjämnar inkomst- och förmögenhetsskillnaderna i samhället. Nödvändiga åtgärder är: Avskaffande av hela momseffekten på livsmedel. Avskaffande av indexregleringen av inkomstskatterna och återgång till systemet med årliga revisioner av skatteskalorna. Skärpt beskattning av stora förmögenheter. Skärpt beskattning av reavinster. Reformering av avdragssystemet. Som en första provisorisk åtgärd vid en reformering av avdragssystemet bör införas ett tak för avdrag vid nästa inkomsttaxeringstillfälle. Ingen skall få göra större avdrag än vad som motsvarar 33 1/av vederbörandes totala inkomster. Härigenom sätts ett effektivt stopp för nolltaxerarna. Undantag från detta avdragstak skall kunna beviljas endast personer med en total inkomst . och endast om synnerliga skäl föreligger. Det är också nödvändigt med skärpta påföljder för företagare som förskingrar källskatter och arbetsgivaravgifter. Miljardbelopp går statskassan förbi i skatter och arbetsgivaravgifter som undanhålls av myglande företagare. Ökade anslag måste ges polis- och taxeringsmyndigheter för kamp mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. En övergång bör ske till produktionsbeskattning och statskommunal enhetsskatt. En omsättningsskatt bör införas på handeln med aktier av minst samma storlek som den moms konsumenter faktiskt får betala för andra varor. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att med avslag på proposition 1980/81: 20 godkänna de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anges i motionen, 2. att begära att regeringen utarbetar ett program för att begränsa skryt- och lyxekonomin i det svenska samhället i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att uttala att kärnkraftverken 11 och 12 icke skall byggas och begära att regeringen vidtar erforderliga åtgärder i enlighet därmed, 4. att uttala att diskontot bör sänkas med , 5. att godkänna vad som i motionen anförts om kontroll av transnationella företag och valutahandeln, 6. att uttala att skärpt restriktivitet måste visas mot kapitalexport och industriutflyttning, 7. att uttala sig för prisstopp på alla nödvändighetsvaror och hos regeringen begära nödvändiga initiativ i enlighet därmed. 8. att hos regeringen hemställa om förslag till särskild skatt på importvaror av lyxkaraktär, 9. att hos regeringen begära snabbutredning och förslag till importreglering på varuområden med stort importöverskott, 10. att godkänna vad som i motionen anförts om avskaffande av kontokortssystemet och hos regeringen begära erforderliga åtgärder i enlighet därmed, 11. att hos regeringen hemställa om förslag till sanering av den s. k. grå kreditmarknaden, 12. att hos regeringen hemställa om erforderliga åtgärder för att avbryta flyttningen av , 13. att hos regeringen hemställa om förslag till avskaffande av indexregleringen av skatteskalorna och återgång till systemet med årliga skatteskalerevisioner, 14. att anta följande Lag om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att 11 SI mom. lagen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt skall ha nedan angiven lydelse: Statlig förmögenhetsskatt skall för fysisk person, oskiftat dödsbo, utländskt bolag samt i 10 S 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt omförmäld familjestiftelse utgöra: när den beskattningsbara förmögenheten icke överstiger : av den del av den beskattningsbara förmögenheten som överstiger : närden beskattningsbara förmögenheten överstiger 275000 men icke . och av återstoden: 400000 " " . : 4625 " " 400000 " " 3 9c" 1000000 " " . : 22625 " " 1000000 " " " " ; 2000000 57625 " " 2000000 " " 4 9c " " Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 15. att uttala att en reformering av realisationsvinstbeskattningen skall bygga på följande principer: a) hela realisationsvinsten skall vara skattepliktig, b) även realisationsvinst från avyttring av lös egendom avsedd för personligt bruk bör vara skattepliktig, c) beskattningen av realisationsvinster bör vara av minst samma skärpa som beskattningen av arbetsinkomster. d) att 35 § 3 mom. kommunalskattelagen ges en sådan innebörd att 75 i stället för av vinsten vid avyttring görs skattepliktig och att hos regeringen begära förslag i enlighet därmed, 16. att godkänna vad som i motionen anförs om reformering av avdragssystemet och vad som anförs om tak för avdrag vid 33 1/av totalinkomsten och att hos regeringen begära förslag i anledning därav, 17. att hos regeringen begära förslag om ökade anslag för kamp mot skattefusk och annan ekonomisk brottslighet. 18. att hos regeringen begära förslag om skärpta påföljder för företagare som förskingrar källskatter och arbetsgivaravgifter, 19. att uttala sig för övergång till produktionsbeskattning och progressiv statskommunal enhetsskatt och hos regeringen begära nödvändiga förberedande åtgärder och förslag i enlighet därmed, 20. att uttala att en omsättningsskatt bör införas på handeln med aktier av minst samma storlek som den moms konsumenter faktiskt får betala för andra varor samt hos regeringen hemställa om förslag i enlighet därmed. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)