mot · G3021289 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1289 om forskning rörande kooperativa företagsformer m. m. Det har funnits kooperativa företagsformer i under . Vanligen räknar man med att den första konsumentkooperativa föreningen bildades i i . fram till Kooperativa förbundets tillkomst 1899 fick vi lokala konsumentkooperativa föreningar över praktiskt taget hela landet. Kooperationen är alltså en företagsform som i ordets egentligaste mening har sina rötter i en folkrörelse. Erfarenheten visade att kooperationen som företagsform inte alls var en verklighetsfrämmande idé, utan att den i högsta grad ägde ekonomisk livskraft. Efter hand blev det nödvändigt med insatser också inom andra områden än distributionen av dagligvaror. Vi fick - ofta med stöd av konsumentkooperationen - motsvarande företagsformer inom försäkringsbranschen, bostadsproduktionen och oljedistributionen. är KF, , HSB och OK väl etablerade begrepp inom svenskt näringsliv. I samband med krisen startades en producentkooperativ rörelse, därför att en sådan var förutsättningen för krispolitiken på jordbrukets område. Dessa producentkooperativa sammanslutningar har alltsedan starten varit nära knutna till jordbrukets politiska och ekonomiska intresseorganisationer. den producentkooperativa rörelsen är en folkrörelse i . I vårt land har alltså kooperationen som företagsform sitt ursprung i spontana folkliga initiativ för att klara distributionen av dagligvaror. Den har utvecklats till att omfatta allt fler delar av näringslivet. Den kom att bli en. viktig förutsättning för krispolitiken . I utvecklingsländerna har kooperativa företagsformer kommit till användning, när det gällt att finna den optimala avvägningen mellan det politiskt möjliga och det ekonomiskt önskvärda. Det är verkligen ingen överdrift att påstå att den kooperativa företagsformen - såväl den konsumentkooperativa som den producentkooperativa varit framgångsrik i vårt land. Dess tillämpbarhet i utvecklingsländerna är uppenbar. Det är därför märkligt att vi i ägnat så liten uppmärksamhet åt kooperationen som företagsform såväl i vårt utbildningsväsende som i universitetens forskning. Trots att kooperationen haft större betydelse i än i något jämförbart land saknas fortfarande en akademisk diciplin för kooperationen vid våra universitet. Utomlands är förhållandena helt annorlunda, och trots att företagsformen där inte på långt när nått den betydelse som den gjort hos oss är den ofta föremål för intensiv, vetenskaplig I av svår ekonomisk kris och med ett påtagligt intresse för frågor om ekonomisk demokrati finns det starka motiv för att statsmakterna ägnar den kooperativa företagsformen ett konstruktivt intresse. F. n. arbetar en statlig utredning med frågor som rör kooperationen. Det hade självfallet varit av stort värde att redan nu ha haft tillgång till en systematisk, vetenskaplig penetrering av problemen inom detta område. Från svensk erfarenhetssynpunkt är kooperationen en ekonomiskhistorisk realitet. Dess idéhistoriska ursprung är intressant och sannolikt alldeles unikt. Som företagsekonomisk organisationsform har den speciella förutsättningar, eftersom dess mål inte är en vinstmaximering utan att tillgodose medlemmarnas intressen och behov. Kooperationen styrs inte som aktiebolagen efter ägarnas satsning av kapital, utan den ger i de beslutande organen varje medlem lika stort inflytande. Eftersom kooperationens förutsättningar är helt andra än de var när kooperationen startades, eftersom framtiden rimligen ställer kooperationen inför nya uppgifter och eftersom förhållandena i utvecklingsländerna är så olika våra, borde en vetenskaplig forskning om kooperationen kunna vara till verklig nytta. Ett medvetet forskningspolitiskt ställningstagande från statsmakternas sida är därför starkt motiverat. Enligt de förslag som forskningsrådsutredningen (FRU) och forskarutbildningsutredningen (FUN) presenterade i sina betänkanden bör varje regering under sin mandatperiod lägga en forskningspolitisk proposition för . anslöt sig till dessa tankegångar, och den nuvarade regeringen har aviserat en forskningspolitisk proposition sannolikt till vårriksdagen 1982.1 ett sådant sammanhang är det enligt vår uppfattning nödvändigt att regeringen föreslår åtgärder för att få till stånd ett systematiskt vetenskapligt forskningsarbete vid våra universitet om kooperationen som företagsform, idé och folkrörelse. Ett sådant forskningspolitiskt tema bör vara knutet till flera traditionella universitetsinstitutioner, gärna vid mer än ett lärosäte. Ekonomisk historia borde kunna ge bidrag till förståelse av svensk kooperation, dess utveckling och möjligheter. Företagsekonomin skulle ges ett nytt och säkert fruktbart forskningsfält för en bättre insikt om möjligheterna att nå ekonomiskt optimum, när målet inte är vinstmaximum utan medlemmarnas intressen och behov. Statskunskapen kan ge sina bidrag genom analyser av kooperationens beslutsfunktioner och relationer till andra företagsformer och till samhället i övrigt. Självfallet borde även andra ämnen ha intressanta uppgifter inom temat kooperation. Det viktigaste måste dock vara att man tillämpar tvärvetenskapliga ansatser - en kooperation i forskning om kooperationen! Som ett forskningspolitikens pionjärområde ser vi kooperationen som Det är i högsta grad också samhällsrelevant såväl för som för andra länder som önskar få till stånd en ekonomisk utveckling, byggd på den ekonomiska demokratins grundprinciper. Vad vi anfört är helt i linje med ställningstagande i samband med behandlingen av motionen 1978/79:730 (UbU 1979/80:9). Under hänvisning till det som anförts hemställs att i skrivelse till regeringen begär att regeringen vidtar åtgärder, så att den i sin aviserade forskningspolitiska proposition kan förelägga ett förslag till forskningspolitiskt program om kooperationen som företagsform, idé och folkrörelse.