mot · G302691 · 1980-01-23 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder mot kadmium i konstgödsel och batterier Tungmetallen kadmium hör inte hemma i människokroppen. Kadmium är ett gift för levande organismer. Ändå upplagras alltmer kadmium i växter, djur och människor. Den ökade tillförseln av kadmium i organismernas omgivning är huvudsakligen en följd av kortsynta eller aningslösa mänskliga åtgärder. I liera länder har miljövårdande myndigheter och politiker därför satt in motåtgärder för att minska förekomsten av kadmium omkring oss. I har ett åtgärdspaket beslutats . Avsikten är att kadmium skall tas bort som stabilisator i plaster och som färgämne. De regler som beslöts 1979 innehåller vissa dispensmöjligheter, vilket möjliggör ett snabbt infört principiellt förbud. Tidpunkten för detta bör ligga fast. så att inte den betydande nedgången i kadmiumbelastningen skjuts . När fallet gäller kadmiumproblem inom jordbruket har man ännu inte kommit lika långt. Kadmium tillförs jordarna på åtskilliga sätt. Totalt hamnar kadmium i åkerjorden fördelat på följande källor: handelsgödsel (fosfat) , nederbörd , stallgödsel , rötslam och kalk . Konstgödsel svarar sålunda för drygt hälften av det årliga kadmiumtillskottet. Kadmium genom nederbörden kommer från industriutsläpp, sopförbränning o.d. Nedfallet av kadmium genom nederbörd varierar med luftföroreningarna. Exempelvis har mätningar i 77 amerikanska städer påvisat 1213 gånger större kadmiumhalt i nederbörden än mätningar i norra , ett område med orörd natur. Variationerna i är också betydande. Mossprover från olika delar av landet visar fyra gånger högre halter i än i norra. Genom jämförelser mellan nytagen mossa och mossa ur gamla herbarier har det kunnat påvisas att tungmetallerna i denna växtlighet fördubblats (undersökningens prover är tagna i ). ökar den svenska åkermarkens kadmiumhalt . Kadmium lakas inte ur marken lika snabbt som tungmetallen tillförs. Tillförseln av kadmium per hektar är genomsnittligen (genom gödsel och kalk samt genom nederbörden) . försvinner (0,genom urlakning och som upptas av skördeprodukterna). Jordens kadmium ökar alltså per hektar och år. Värdena kan tyckas låga jämfört med ytorna. Men också dessa utspridda gram är farliga för organismerna om ökningen fortsätter. Kadmiummängden i skördad säd, rotfrukter och grönsaker ökar kontinuerligt som följd av de alltmer kadmiumrika jordarna. Spenat och sojabönor har särskilt lätt att ta åt sig kadmium, men höga värden har också uppmätts i morötter, broccoli, sallad och rädisor. I sädeskornen samlas mer kadmium i skalen än i kärnan - med följd att fullkornsbröd utsätter konsumenten för större risker än annat bröd. Människan måste värja sig mot gifter i miljön, särskilt när gifterna förekommer i varor som är nödvändiga för det dagliga livsuppehället. Samhället måste därför tillse att inte produktionsprocesser utsätter människorna för risker som de inte har praktisk möjlighet att värja sig mot. Det kadmium som människan ofrivilligt får i sig via livsmedlen försvinner till den naturliga vägen, men de som stannar i kroppen är tillräckligt för att vara alarmerande. Det som stannar i kroppen upplagras företrädesvis i njurar och lever. Genomsnittssvensken ligger fortfarande en bit från riskzonen där njuroch leverskador uppstår på grund av för hög kadmiumhalt. Men individen är bara undantagsvis ett genomsnittsfall. Tillåts kadmiumhalten växa i hela befolkningen dröjer det inte länge förrän den högst belastade gruppen svenskar överskrider normer. Denna är kadmium per gram njurbark. Svenskens medelvärde är knappt . Om siffran stiger till kan det dock beräknas att av folket överskrider 200-mikrogramvärdet. Om kadmiums ökning i organismerna skall kunna stoppas måste handelsgödselns kadmiumhalter minskas. Främsta orsaken till den stora kadmiumtillförseln är användningen av konstgödsel med hög kadmiumhalt. Denna konstgödsel bygger på råfosfat som importeras från . Råfosfat med låg kadmiumhalt finns inte i tillräcklig mängd på världsmarknaden. Norsk hydro tillverkar dock handelsgödsel med betydligt lägre kadmiumhalt än Supras produkter och säljer den på den svenska marknaden. Möjligen kan producera handel .gödsel genom att tillvarata apatit från malmfälten. håller på att övergå till att leverera en stor del av sin malm som kulsinter, vilket kan ge kadmiumfattig fosfat som andrahandsprodukt. Konstgödslingen har bidragit till att öka avkastningen från jordbruket. Särskilt i , där de bästa jordarna finns, är detta resultat påtagligt. får motta mer industriellt betingat nedfall av kadmium genom nederbörden än norra . Denna kombination kan innebära stora risker för den bästa svenska åkermarken. Särskilda undersökningar bör därför göras i områden där man kan befara att kadmiumbelastningen blivit hög. Samhället har skyldighet att tillse att kadmium inte förekommer i för stora mängder i produkter över huvud taget, men särskilt inte i sådana utsatta riskområden. Det kan bli nödvändigt att förhindra att jordar med mycket hög kadmiumhalt odlas med just de grönsaker m. m. som särskilt lätt tar åt sig kadmium. En möjlighet att spåra kadmiumrika jordar är att införa kadmiumtester vid kvarnar och vid distributionscentraler för grönsaker. bör livsmedelsverket ges i uppdrag att upprätthålla en skärpt kontroll av kadmiumförekomsten i importerade livsmedel. Det är rimligt att sådana trygghetssystem uppbyggs att den enskilde lantbrukaren inte drabbas om hans mark tillfälligt måste tas ur drift. Ytterst bör hela samhället solidariskt dela kostnaden som kan uppstå. För att nedbringa riskerna med kadmium i livsmedel erfordras ett åtgärdsprogram, och vi föreslår nedan ett antal huvudpunkter i ett sådant. Även i vissa batterier finns kadmium, och de totala mängderna av tungmetallen som denna väg kan komma att tillföras miljön har uppskattats vara 37 gånger högre än de mängder som på olika sätt tillförs åkerjorden. Detta problem är rent tekniskt enklare att lösa t. ex. genom pant och obligatorisk återinsamling. I motionen 1979/80:692 hemställer vi om ökade forskningsinsatser beträffande rening av fosfatgödsel och produktion av apatitbaserad fosfatgödsel. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. hos regeringen anhåller om förslag till lagstiftning om åtgärder för att skära ned eller förbjuda användningen av den mest kadmiumhaltiga konstgödseln, 2. hos regeringen anhåller om förslag till insatser för utökade kadmiumtest av spannmål och grönsaker, 3. hos regeringen anhåller om utredning rörande möjligheten att i större skala framställa kadmiumfattig handelsgödsel ur inhemsk apatit, 4. som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande tidplan för borttagande av kadmium i plaster, färger och dylikt. 5. hos regeringen anhåller om förslag till lagstiftning om regler för betryggande insamling av batterier innehållande kadmium.