mot · G302521 · 1980-01-21 00:00:00 — 1979/80: 521 Motion 1979/80: 521 av m. fl. om åtgärder för forskning och utveckling För socialismen med dess tillit till förnuftet och rationaliteten i människors handlande är det naturligt att fästa stort avseende vid resultaten av forskning. De kan förklara tekniska och sociala processer som ännu ter sig svårgripbara och svårlösta och ger därmed underlag för handlande på alla områden. Den materiella utvecklingen som, rätt använd, ger basen för välfärden är beroende av vetenskapligt underlag. Ständigt nytt sådant behövs också för att i den internationella konkurrensen utveckla nya produkter och produktionsmedel. är forskningen ett nödvändigt inslag när det gäller att överblicka sociala och mänskliga konsekvenser av tekniska förändringar. Den kan ge oss underlag för att bedöma utvecklingen av arbetsmiljön m. m. och för att ställa upp gränser för tekniska processer som kan förmodas ge oacceptabla sociala konsekvenser. Naturvetenskap, teknik och samhällelig kunskap är sålunda nödvändiga redskap för samhällets utveckling. Men de måste alltid bedömas i ett vidare sammanhang och användas inom en politisk, social och kulturell ram grundad på ett humanistiskt värdesystem som sätter människan som samhällsvarelse i centrum. Kunskap i sig är således varken ond eller god. Vilka konsekvenser gammal och ny kunskap ger är sålunda en fråga om hur beslutsprocessen i samhället är organiserad. Arbetarrörelsen har för sin del alltid varit medveten om betydelsen av vetenskap. För att vidga demokratin, öka jämlikheten och stärka tryggheten och välfärden krävs ständigt bättre kunskaper om hur verkligheten är beskaffad och hur den kan förändras. Arbetarrörelsens positiva syn på forskning och utvecklingsarbete hör nära samman med den reformistiska grunduppfattning som kännetecknar socialdemokratin. Genom successiva reformer skall samhället bli bättre att leva i. I detta syfte måste arbetarrörelsen verka för vetenskapligt genomarbetade beslutsunderlag. Utan ett sådant underlag är möjligheterna små att komma till rätta med bristerna i nuvarande samhällsordning och därmed skapa bättre levnadsbetingelser för de enskilda människorna. Denna grundsyn innebär att arbetarrörelsen vill bredda insatserna och höja kvaliteten på den vetenskapliga forskningen. Ett nära samspel mellan forskarsamhället och samhället i övrigt måste utgöra grunden för forskningens och utvecklingsarbetets inriktning. 1 1979/80. 1979/80: 521 När arbetarrörelsen ställer sig bakom en ökad satsning på forskning och utvecklingsarbete betyder det att höga krav på en kritisk granskning av forskningens tillämpning måste ställas. För att göra demokratiskt underbyggda val måste tillräckliga kunskaper finnas, inte enbart i teknisk och naturvetenskaplig mening utan också om olika åtgärders effekter från t. ex. humanistisk-samhällsvetenskaplig synpunkt. Den obundna samhällsforskningen är nödvändig i en levande demokrati. De åtgärder som föreslås i det följande är ägnade att stärka också den typen av forskning. Större intresse måste ägnas, både vetenskapligt och politiskt, åt att analysera den process som föregår beslut om praktisk tillämpning av forskningsresultat, var än dessa framkommer. En framgångsrik utveckling av teknik och nya produkter är en av förutsättningarna för att skall återvinna sin ekonomiska styrka, slå vakt om sitt nationella oberoende och få möjlighet till fortsatt reformverksamhet. Den hotande teknologiska eftersläpningen måste vändas genom en kraftfull satsning på teknisk utveckling och forskning. Det råder en betydande enighet om att det svenska näringslivet står inför nödvändigheten av en stark omorientering. Tyngdpunkten i investeringarna bör förskjutas från relativt enkel råvarubearbetande produktion till sådan som kräver omfattande kunskaper och utvecklingsarbete. Denna förnyelse av svensk industri, som är en process på ganska lång sikt, kräver att den tekniska kompetensen stärks på bred front. Mot denna bakgrund är det ytterst allvarligt att, enligt bl. a. SCB, IVA och , satsningen på forskning både totalt och särskilt för teknisk vetenskap har stagnerat. Situationen vid högskolor och universitet har också påverkats av den alltmer kritiska attityd till teknik och forskning som kommit till uttryck . De negativa följderna av tekniken har blivit uppmärksammade i allt högre grad, inte minst i fråga om förgiftning av luft och vatten, hårt utnyttjande av mänskliga och materiella resurser, centralstyrd och sårbar teknik, kulturell utarmning m. m. Negativa konsekvenser av teknikens användning har ibland medfört en skeptisk inställning till vetenskap och teknik som sådan. Detta kan ha påverkat rekryteringen till de tekniska högskolorna och de naturvetenskapliga fakulteterna. Antalet studerande som gick ut gymnasieskolans naturvetenskapliga linje har sålunda halverats under dess senare hälft. Situationen håller dock på att förbättras genom en ökning av antalet studerande på den fyraåriga linjen. Ett ökande intresse för att söka till de naturvetenskapliga ocnh tekniska linjerna kan också förklaras av att olika försök att specialinrikta linjerna visat sig vara attraktiva. Även rekryteringen till forskarutbildningen har försämrats. Ett oroande tecken är den bristande rekryteringen av studerande på högre ni 1979/80: 521 vå inom grnudutbildningen (tidigare benämnd C- och D-nivån). Ett ökat antal högskolestuderande väljer kortare studier, vilket kan komma att innebära ökade svårigheter för rekryteringen till forskarutbildningen. Hithörande frågor utreds f. n. av bl. a. lärartjänstutredningen. Förslagen i det följande i dessa avseenden bygger på nuvarande organisation och bestämmelser, och mer omfattande förändringar i dessa hänseenden får behandlas då berörda utredningar avlämnat sina förslag. I en särskild motion föreslår vi dock vissa förbättringar i det studiesociala systemet, bl. a. en höjning av fribeloppet gentemot egen inkomst. Vi vill också peka på våra förslag i andra motioner, bl. a. om nationella och regionala utvecklingsbolag, stöd till uppfinnare samt förändringar i företagens skatteregler i syfte att stimulera näringslivets forskning och utvecklingsarbete. Tillsammans med förslagen i denna motion innebär de socialdemokratiska kraven en betydande framtidssatsning, varigenom det successivt skall bli möjligt att stärka industrins ställning. 2 Övergripande forskningspolitiska åtgärder 2.1 Utveckla forskning inom nya områden Flera viktiga utbildningsområden som förts in i högskolan saknar av tradition forskning på sina egna villkor. Det finns ett behov av att utveckla sådan forskning genom att stimulera metod- och teoriutveckling inom just dessa områden. Det gäller bl. a. utbildning för verksamhet inom vård, barnomsorg, massmedia samt yrkes- och vuxenutbildning. UHÄ bör i syfte att stimulera sådan verksamhet få disponera 1,5 milj. kr. /81 i form av arbetsstipendier. I vissa fall kan det vara lämpligt att i detta syfte knyta person(er) som i utlandet forskar på sådana områden till institutioner i . Vi föreslår sålunda att till Forskning och utvecklingsarbete för högskolan m. m. (D 34, ) anvisas 1,5 milj. kr. för detta ändamål utöver regeringens förslag. 2.2 Inriktning av högskoleforskningen I samband med ställningstagande till propositionen 1978/ 79:119 om vissa frågor rörande forskning och forskarutbildning (UbU 1978/79: 44) förutsattes regelbundet återkommande forskningspropositioner. För att dessa skall bli det planeringsinstrument som avsågs bör en samlad forskningsproposition presenteras i början av varje valperiod. Den nya trepartiregeringen har dock inte för avsikt att lägga fram en sådan proposition. Enligt föredraganden kommer detta inte att ske , dvs. mot slutet av valperioden. Avsikten var att regeringen skulle framlägga ett forskningspolitiskt program i början på 1979/80: 521 sin mandatperiod, t. ex. i den första budgetpropositionen. I budgetpropositionen saknas den långsiktiga bedömning av forskningens behov som avsåg med återkommande forskningspropositioner. Vi har dock förståelse för att de praktiska förutsättningarna att förelägga en samlad forskningsproposition är mycket små. Som föredraganden anger behöver först underlagsmaterial tas fram och bearbetas. anser vi det föga meningsfullt att den sittande regeringen före val lägger fram ett forskningspolitiskt program som kan behöva revideras med hänsyn till valresultatet. Vi föreslår sålunda att regeringens samlade forskningsproposition föreläggs i inledningen av varje valperiod. Den ändrade tidsplanen för en övergripande forskningspolitik innebär att den huvudsakliga inriktningen av forskningen inom en fakultet, som enligt vår mening skall anges i ett program som fastställs av regering/riksdag, inte nu kan komma till stånd, vilket med hänsyn till det stora behovet av planering på forskningsområdet är allvarligt. Uppföljning och utvärdering av verksamheten inom fakulteten utgör ett väsentligt underlag vid en återkommande omprövning av högre forskartjänster och institutionell organisation. Även föredraganden understryker behovet av en ständig omprövning av olika forskningsmål. Detta försvåras eller t. o. m. omöjliggörs genom att regeringens och behandling av forskningspolitiken fördröjs. Vi beklagar detta. 2.3 Planeringsramar för forskningsråden I likhet med vad som gäller för anslag till STU och vissa investeringsanslag bör forskningsråden i budgetpropositionen ges planeringsramar (flerårsbemyndiganden) i syfte att underlätta rådens långsiktiga planering. Råden bör bemyndigas ställa garantier för forskningsprojekt efter det aktuella budgetåret. Ett sådant bemyndigande skulle exempelvis kunna avse resp. 75, 50 och av de för nästa budgetår fastställda anslagen. Vi föreslår sålunda att regeringen bemyndigas utfärda planeringsramar för forskningsråden för budgetåren 1981/821983/84. Fortsättningsvis bör sådana bemyndiganden anmälas för i anslutning till förslag till anslag. 2.4 Bas för sektorsforskningen Det är angeläget att sektorsforskningen får en struktur som överensstämmer med samhällets behov av forskning. I enlighet med beslut blir det en viktig uppgift att fördela anslag till sektorsforskningen så att den sammantaget får denna inriktning. En förutsättning för att universiteten skall kunna tjäna sektorsforsk 1979/80: 521 ningen är att en grundläggande och långsiktig kunskapsuppbyggnad kommer till stånd inom områden som har betydelse för sektorerna. En viss del av de forskningsmedel som används till statligt tillämpad forskning bör därför systematiskt avsättas till riktad grundforskning inom högskolan. Som riktpunkt bör man utgå från att av de medel som olika samhällsorgan disponerar för forsknings- och utvecklingsarbete skall gå till långsiktig metod- och teoriutveckling. Detta bör uppställas som ett mål, vilket får uppnås i första hand i takt med att ökade resurser tillförs resp. forskningsanslag. Vad som här anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Flera regioner kämpar f. n. med stora sysselsättningsproblem. Strukturomvandlingen inom bl. a. skogs-, gruv- och stålindustrin leder till betydande omställningsproblem och krav på alternativ industri. Under allmänna motionstiden för vi därför fram en råd olika förslag som skall innebära en förnyelse av vår industriella bas. Flertalet av dessa satsningar är dock inriktade på att nationellt söka åstadkomma denna förnyelse, vilket också skall komma olika regioner till godo. Så t. ex. vill vi peka på att en satsning på forskning och utveckling inom universitet och högskolor kan ge ett stort utbyte också för en viss regions industrisektor. finns det sannolikt projekt som är starkt regionalt betingade och som har sitt ursprung i regionens näringsliv och därmed förknippade förutsättningar och problem. Här kan närkontakten mellan forskare och olika företrädare för regionen vara av avgörande betydelse för om ett projekt skall komma till stånd. Detta står inte i någon motsatsställning till behovet av en samordnad och samlad forskningspolitik på det nationella planet. Centralt initierade insatser kan i vissa fall behöva kompletteras med åtgärder som anknyter till regionalt identifierade behov. I vissa fall kan detta betyda att man för forskningsändamål utnyttjar resurser som finns lokalt, medan man i andra fall tar i anspråk den forskningsorganisation som finns nationellt i syfte att främja utvecklingen av regionen i fråga. Förläggningen av ett visst projekt måste alltid styras av var erforderlig kompetens finns att tillgå. Ett regionalt forskningsråd bör vara sammansatt så att det ger möjligheter till vidareutveckling i regionen. Det är således inte fråga om att som på det nationella planet skapa forskningsråd som har sin utgångspunkt i ett visst vetenskapsområde eller en enskild sektors behov. Behovet av medel för tvärsektoriella projekt som kan gynna den regionala utvecklingen är enligt vår uppfattning stort. De regionala råden bör själva söka initiera olika projekt. Därvid bör en samverkan komma till stånd med sektorsorgan och nationella forskningsråd i syfte 1979/80: 521 att främja tvärsektoriella och tvärvetenskapliga projekt. En strävan bör vara att söka samfinansiera projekt mellan olika forskningsorgan. Vi vill framhålla vikten av att ett regionalt forskningsråd nära kopplas samman med det landsomfattande forsknings- och utvecklingsarbetet. Genom ett nära samarbete i fråga om främst planeringen mellan centrala forskningsråd m. fl. organ och regionala forskningsråd bör man kunna åstadkomma det för den aktuella regionen bästa resultatet. Riksorganens kunskap på området i fråga och deras möjligheter till överblick både inom landet och utomlands gör det nödvändigt att sammanfoga den regionala och centrala verksamheten så att kunskaper som finns centralt också utnyttjas. Det bör understrykas att ett regionalt forskningsråd inte enbart skall ha till uppgift att söka vidareutveckla regionens industriella bas. I vissa fall kan det också vara fråga om att genom forskning och utvecklingsarbete även få andra problemställningar belysta. Så t. ex. kan det finnas särskilda frågor inom hälso- och sjukvården, skolan och kommunikationerna som är av lika stor betydelse för regionen som ett visst industriellt projekt. Ett regionalt forskningsråd bör således även kunna initiera forskning på sådana områden, även om näringslivsutvecklingen i regionen bör utgöra tyngdpunkten i rådets arbete. Mot denna bakgrund föreslår vi att två regionala forskningsråd inrättas försöksvis. Med hänsyn till de betydande problem som finns i och anser vi att försöksverksamheten i första hand bör inriktas på dessa regioner. Vi är dock medvetna om att ett visst forskningsproblem oftast inte kan begränsas strikt geografiskt, varför det bör vara möjligt för de föreslagna regionala rådén att även inkludera frågor som har nära anknytning till resp. men som geografiskt kan hänföras till något annat område. I syfte att säkerställa ett nära samarbete mellan de föreslagna regionala råden och centralt forsknings- och utvecklingsarbete bör de regionala forskningsråden för resp. anknytas till forskningsrådsnämnden (FRN). FRN skall bl. a. ta initiativ till och finansiellt stödja forskning inom områden som är angelägna från samhällets synpunkt samt främja samordning och samarbete mellan befintliga forskningsråd liksom mellan dessa och andra organ. Beträffande sammansättningen av de två regionala forskningsråden bör en koppling ske mellan företrädare för regionen i fråga och den kompetens som finns inom forskarvärlden. Så t. ex. anser vi att i de regionala forskningsråden också finns med forskare som ingår i något av de befintliga organen på central nivå. Vi vill kraftigt understryka att samma höga kvalitetskrav på det arbete som utförs i befintliga råd också skall gälla de regionala rådén. Den enda skillnaden ligger i att de regionala råden till sin sammansättning skall vara tvärsektoriella och ha en stark förankring i regionen. 1979/80: 521 För den här föreslagna försöksverksamheten med två regionala forskningsråd föreslår vi att sammanlagt 10 milj. kr. anvisas under anslaget (D 37, ) för /81. Beloppet bör fördelas lika mellan de två av oss föreslagna regionerna och . 3 ökning av resurserna för forskning 3.1 Ytterligare basresurser till institutionerna Till de fasta forskningsresurserna är det nödvändigt att det finns rörliga medel för olika forskningsändamål. Det ankommer på högskolans olika organ att i sin planering väga in detta behov. Utöver de resurser som läroanstalterna nu förfogar över bör ytterligare medel ställas till fakultetsnämndernas förfogande. Vi föreslår sålunda att anslagen Humanistiska fakulteterna (D 13, ), Samhällsvetenskapliga fakulteterna (D 16, ), Medicinska fakulteterna (D 17, ), Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna (D 20, ) och Tekniska fakulteterna (D 21, ) ökas med 1, 1, 1, 3 resp. 3 milj. kr. 3.2 Undervisning och forskning i samma tjänst Nuvarande universitetslektorer (ca 1 400) har genom beslut fått vissa möjligheter att bedriva forskning vid sidan av undervisning inom ramen för sina tjänster. En begränsad ökning av medlen för detta ändamål föreslås i budgetpropositionen. Forskning och undervisning bör vara en huvudprincip i tjänstekonstruktionen för högskolan, varför ytterligare resurser för ändamålet bör tillkomma och fördelas med utgångspunkt i forskningens behov. Vi föreslår sålunda att ytterligare 5 milj. kr. tillförs anslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. (D 35, ). 3.3 Ökat antal tjänster på mellannivå Inom främst teknisk fakultet men också vid andra fakulteter, bl. a. vid universiteten i och , saknas i stor utsträckning forskartjänster på mellannivå. Det bör eftersträvas att nå en balans mellan antalet professorstjänster och antalet forskartjänster på mellannivå, bl. a. inom teknisk fakultet. Ytterligare ca 200 sådana tjänster bör inrättas. Ökningen bör av rekryteringsskäl ske under . Vi föreslår att beslutar uppdra åt regeringen att i 1981 1979/80: 521 års budgetproposition lägga fram förslag om ett ökat antal tjänster på mellannivå i enlighet med vad som här anförts. 3.4 Medel för internationella kontakter Internationella kontakter är oundgängliga för forskningen. Utbyte av information måste i hög grad ske genom direkta kontakter. Publicering av forskningsresultat i vetenskapliga tidskrifter sker med betydande tidsfördröjning. Det är därför angeläget att öka möjligheterna att sända forskare utomlands för längre eller och ta emot gästforskare vid svenska institutioner. Det är ett sätt att t. ex. bygga upp kompetens inom ett nytt område. Det ger också unga forskare ökade möjligheter att öka sin kompetens. Inledningsvis bör 7,5 milj. kr. avseende utländska kontakter ställas till läroanstalternas förfogande. Det medger att ca 30 forskare kan tas emot i eller forska i utlandet. Vi föreslår sålunda att till anslaget Forskning och utvecklingsarbete för högskolan m. m. (D 34, ) anvisas ytterligare 7,5 milj. kr. för detta ändamål. Dessa medel bör av UHÄ ställas till högskolestyrelsernas förfogande. Det är angeläget att forskningsändamål som finansieras genom , dvs. projekt med stor samhällsrelevans och mångvetenskapliga till karaktären, ytterligare kan utvecklas. Det finns därför anledning att öka fondens kapital med 100 milj. kr. Härigenom skulle en ytterligare urholkning av utdelningskapaciteten genom kostnadsfördyringarna motverkas. Detta bör ske genom avsättning av bankens vinstmedel. Detta innebär en ökning av fondens utdelningskapacitet med ca 10 milj. kr./år. Det bör eftersträvas att hålla utdelningskapaciteten i takt med anslagsutvecklingen för övriga forskningsområden. Vi föreslår sålunda att ytterligare medel tillförs fonden. Detta bör ske genom att 100 milj. kr. av vinst för avsätts i form av värdepapper ur innehav. bör genom ett uttalande rekommendera riksbanksfullmäktige att i sitt förslag till disposition av vinst avsätta dessa medel. I sin anslagsframställning för /81 har NFR begärt en ökning med drygt 35 milj. kr. Därtill kommer anslagsframställningen av statens delegation för rymdverksamhet med 0,9 milj. kr. 1979/80: 521 håller i sin anslagsframställning att anslagshöjningarna /79 var otillräckliga för att bibehålla verksamheten på oförändrad nivå. Rådet pekar också på en rad olika önskemål som trots deras berättigande inte kunnat tillgodoses på grund av anslagsutvecklingen. Inget av det NFR fäster uppmärksamheten på i sin anslagsframställning kommenteras av föredraganden. Det stora behov av att satsa medel på olika forskningsprojekt inom det naturvetenskapliga området som NFR visat på bör enligt vår mening innebära en väsentlig höjning av anslaget utöver regeringens förslag. Vi föreslår sålunda att anslaget m. m. (D 40, ) ökas med 10 milj. kr. utöver regeringens förslag. Den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen får genom vårt förslag om ytterligare avsättning till också en väsentlig resursförstärkning. 4 Utbildning och forskarutbildning 4.1 Översyn av den högre tekniska utbildningen Den högre tekniska utbildningen bör ses över. Översynen bör avse de nuvarande utbildningslinjernas längd och innehåll i syfte att höja kvaliteten på utbildningen. Särskilt bör uppmärksammas möjligheterna att koppla utbildningen till andra områden, t. ex. arbetsrätt och arbetsvetenskap, ekonomi och juridik samt språk. I anslutning härtill bör man pröva vilka åtgärder som kan erfordras för att skapa specialistutbildningar av hög kvalitet inom teknisk fakultet. Enligt uppgift pågår en översyn av den högre tekniska utbildningen inom UHÄ. Detta hindrar dock inte att en mer genomgripande utredning bör komma till stånd. Vi föreslår sålunda att beslutar ge regeringen till känna vad som här anförts om tillkallande av en utredning av den högre tekniska utbildningen. 4.2 Ökat stöd till forskarstuderande Antalet utbildningsbidrag för doktorander uppgår f. n. till 1435, medan antalet forskarstuderande, som har utbildning som huvudsaklig sysselsättning, kan uppskattas till 6 000 å 7 000 personer. Regeringen föreslår endast en mycket begränsad ökning av antalet bidrag, trots det stora behovet. Ökningen är direkt motiverad av att nya grupper kan komma att söka sig till forskarutbildning. Övriga lämnas därhän i regeringens förslag. Föredraganden anger antalet närvarande i forskarutbildningen till ca 12 000. I avvaktan på lärartjänstutredningens kommande förslag bör antalet utbildningsbidrag höjas. 1979/80: 521 antalet bidrag eller motsvarande bör eftersträvas. Ökningen av antalet bidrag bör riktas mot de områden där en förbättrad rekrytering av olika skäl är nödvändig. bör stödet kvalitativt förbättras genom att bidragen anknyts till den högsta nivå som gäller för utbildningsbidrag i arbetsmarknadsutbildning. Detta innebär en omedelbar uppräkning med till /år. Vi föreslår att antalet utbildningsbidrag ökas med 200 utöver regeringens förslag och att bidragets storlek anpassas till den högsta nivån för bidrag i arbetsmarknadsutbildning. Detta medför ett ökat medelsbehov av . 4.4 Åtgärdsprogram för att stimulera ungdomars intresse för naturvetenskaplig och teknisk utbildning och forskning I den socialdemokratiska forskningsmotionen krävdes ett samlat åtgärdsprogram för att stimulera intresset för naturvetenskaplig utbildning och forskning både i skolan och . Speciellt pekades på behovet av stöd till Unga forskare och andra föreningar som arbetar med likartade syften. Även inom annat fritidsengagemang bör man kunna tillvarata barns och ungdomars naturliga nyfikenhet och intresse för naturvetenskap och teknik. Förslaget har inte bifallits. Vi föreslår att anvisar 1 milj. kr. till regeringens disposition för åtgärder i syfte att stimulera ungdomars intresse för naturvetenskaplig och teknisk utbildning och forskning. 5 Förbättrade villkor för uppdragsforskning Uppdragsforskningen (för näringslivet) är vid flertalet av de tekniska högskolorna (med undantag av tekniska högskolan i ) av förhållandevis ringa och t. o. m. avtagande omfattning. För att hejda denna utveckling är det nödvändigt att villkoren för sådan verksamhet förbättras.