ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021737 · 1980-01-25 00:00:00 — 1979/80 1737-1746 av m. fl. om flyttning av Linjeflygs Fokkerplan från till beslöt om ett investeringsanslag på 6,3 milj. kr. för vidtagandet av de åtgärder som erfordrades för en utflyttning av Fokkerplanen F 28 från till . Tidpunkten för denna åtgärd var planerad och hade samband med utbyggnad av . Riksdagsbeslutet har inte förverkligats. Fokkerplanen är alltjämt kvar på och betydligt fler till antalet än 1977. Även antalet flygrörelser per plan har ökat. Därmed har också de sanitära olägenheterna ökat i omfattning och utgör en påfrestning för tiotusentals personer i de områden som berörs av trafikflygets verksamhet. Till detta kommer obehagen med avgaserna från flyget och de säkerhetsrisker som är förknippade med en allt intensivare verksamhet på . Den sakkunskap förfogar över är ense om att Fokkerplanen F 28 inte bör trafikera . Den mängd av buller och avgaser som flygtrafiken medför kan inte accepteras. i - med flerårig erfarenhet och fackkunskap på området - har enhälligt ansett att Fokkern utgör en sanitär olägenhet och att flygverksamheten med detta plan bör upphöra. Beslut med samma innebörd har tagits av hälsovårdsnämnderna i , och . , och gör samma bedömning liksom , i och i Sockholms län. Det finns inte en enda myndighet i med särskild uppgift att bevaka medborgarnas miljöintressen som vill förorda fortsatt Fokkerflyg på . Till detta skall läggas att en synnerligen stark opinion har kämpat för att slippa det bullrande trafikflyget på . har inte delat den bedömning om Fokkerflyget på som har så bred förankring hos sakkunskapen och den allmänna opinionen. för miljöskydd ansökte luftfartsverket om tillstånd för fortsatt trafik på med F 28. gav koncessionsnämnden luftfartsverket tillstånd att på särskilda villkor få trafikera för inrikes- och allmänflyg. De särskilda villkor som koncessionsnämnden fastställde innebar att all trafik på med F 28 skulle upphöra . Därmed har gjort samma bedömning och kommit till samma slutsatser som den övriga sakkunskapen på miljöområdet. Vi bedömer det som viktigt att tar ett definitivt beslut att 1979/80:1737 2 överflytta Fokkerplanen F 28 från till . beslut om senast angivna datum bör därvid gälla. Med hänvisning till det anförda får vi hemställa att som sin mening ger regeringen till känna att den bör vidta åtgärder som leder till att Fokkerplanen F 28 överflyttas från till . () () () () () ()
mot · G3021739 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1739 av om antalet vägstationer har i sitt rationaliseringsarbete gått in för indragning av vägstationer. En av dem är vägstationen i , en liten ort i . Därmed försvinner där 12-14 arbetstillfällen och försörjning för ca 40 personer. kalkylerar med en vinst på 1/2 milj. kr. Det finns starka invändningar mot denna rationalisering. Ekonomiskt betyder det inte alltid vinst om man tar hänsyn till samhällets totala kostnader, eftersom stödaktioner måste till; så går till miljardbelopp, av vilka givetvis måste ha en betydande andel. Bygden drabbas på ett negativt sätt. Då det gäller de stora avståndens betyder indragningen av en vägstation framför allt sämre vägservice och större risker för trafikanterna. Redskap och manskap placeras långt från de vägar som måste underhållas och plogas, kostnader för transporter och framkörning blir större - vilket torde finnas med i kalkylen - men allvarligast är att trafiken kan försvåras, försenas och bli riskfylld vid t. ex. ett oväder med starkt snöfall. Man kan som jämförelse ta händelserna vid fjolårets svåra snöoväder i , där centraliseringar som tidigare skett visade sig vara en nackdel. Bortsett från regionalpolitiska aspekter ter sig indragningarna av vägstationer som olämpliga med tanke på trafiksäkerhet och snabb service åt trafikanterna. Med stöd av vad som anförts hemställs att uttalar att ytterligare indragningar av vägstationer inte bör ske med hänsyn till trafiksäkerheten.
mot · G3021740 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1740 om bibehållande av väderprognoserna i lokalradion Från trafiksäkerhetssynpunkt är det av utomordentligt stort värde att varje läns lokalradio kan lämna väderprognoser som är aktuella för länet i fråga. Inom har sedan 1 1/pågått ett samarbete mellan hl. a. , , , länspolischefen och om bättre trafiksäkerhetsinformation i lokalradion. Resultatet är mycket positivt. har emellertid meddelat att man på grund av otillräckliga anslag inte kan fortsätta med de tidigare gjorda lokala väderprognoserna, vilket är synnerligen otillfredsställande från trafiksäkerhetssynpunkt. Möjligheterna till ökade anslag för är givetvis begränsade på grund av det statsfinansiella läget, och det förhållandet är lika för alla myndigheter. Trots detta är det angeläget att den bedrivna verksamheten så långt möjligt kan fortsätta som ett provisorium, även om specialdestinerade medel ännu inte kan tillskjutas. Omprioriteringar inom myndigheten kan vara en tänkbar möjlighet. Genom kommande petitaframställningar får man sedan närmare precisera och motivera de framräknade merkostnaderna och efter hand ta in dem i myndighetens budgetanslag. Verksamheten med de lokala väderprognoserna bör också förslagsvis ingå i normala arbetsuppgifter, och om så skall ske bör det ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att vidmakthålla de i motionen aktualiserade väderprognoserna till lokalradion.
mot · G3021741 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1741 av och om bilbälten Kraven på ditt bilbälte är skrämmande låga. Inte ens när det är nytt räddar det dig om du kör för kort eller väger för mycket. Äldre bälten ger ännu sämre skydd. Så inleds ett reportage i tidningen , nr 1979, om hur mycket våra bilbälten egentligen skyddar oss. Reportaget bygger på test av äldre bilbälten vid statens väg- och trafikinstitut (VTI) i . Vi har en bilbälteslag som föreskriver att framsätespassagerare skall använda bilbälte. Vissa undantag finns. För att kunna rekommendera bilbälte på samtliga platser bör man ta hänsyn till följande punkter: Bilbälten provas med en tung docka. Vissa bälten går av vid denna lindriga vikt. Vid docka går samtliga bälten av. Man kan se tecken på att bälten försvagas med stigande ålder. Det är inte ovanligt att bilbältets fästpunkt släpper från golvtröskellåda vid krockprov med äldre bilar. Med bilbältesgeometri avses bältets anläggning mot kroppen. Det har visat sig att ett bälte med felaktigt placerade fästpunkter kan förorsaka allvarliga skador genom att retardationskraften tas upp på felaktiga ställen på kroppen. När det gäller punkterna 1-3 har man redan undersökt dessa. (Se VTI rapport 110 och nr 8 1979, som vi nämnt inledningsvis i denna motion.) Vad beträffar punkten 4 fordras ytterligare forskning, i all synnerhet innan man inför bilbältestvång för baksätespassagerare. Att bilbältet i kombinationen rätt utformat-rätt monterat och använt räddar liv är helt klarlagt. Men om bilbältet även fortsättningsvis skall få den tilltro av gemene man som vi hoppas på måste kraven på bilbältet ökas. Som det nu är finns det anledning att ställa högre krav. Det finns exempel på situationer där bilbältet t. o. m. förvärrat skadeverkningarna vid krock i så låga hastigheter som . I regel är det fästpunkternas placering som är problemet. provas inte bilbältet i sin rätta miljö, dvs. i den bil det skall sitta. Bilbältesfrågan kan måhända tyckas vara helt löst genom att vi har bilbälten i alla nya bilar och genom att vi har en bilbälteslag om användning av bilbälten. är ett föregångsland när det gäller bilbälten. Därför vilar ansvaret tungt på oss att vi har de rätta normerna vad beträffar kraven på bilbälten. Det här är en stor och komplicerad fråga där många intressenter har synpunkter. Bilbältestillverkarna, bilindustrin och försäkringsbolagen är några. Men vi måste samarbete med de internationella intressenterna och följa med vad som händer utanför våra gränser också. Det är inte tillfredsställande med så många olika sorters bilbälten och fästanordningar. Därför behövs en begränsning av antalet godkända bilbälten. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs att uttalar sig för att en utredning tillsätts som får i uppdrag att se över frågorna kring och om bilbältet.
mot · G3021742 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1742 om en spårförbindelse till Som ett skäl emot utflyttning av det inrikes linjeflyget till från har anförts att restiden från till med buss är något längre än till . Nackdelen med denna längre restid skall inte överdrivas, men man bör ändå överväga om det är möjligt att nedbringa tiden för resenärerna att ta sig ut till . En sådan möjlighet är en särskild spårförbindelse. Ett annat skäl för en sådan spårförbindelse är behovet att avlasta den nuvarande järnvägen . De snabbtåg som inte stannar på denna sträcka skulle kunna flyttas över till de nya spåren. Det skulle göra det möjligt att öka insatserna av pendeltåg , något som är mycket angeläget för att kunna ytterligare förbättra förhållandet mellan kollektiva arbetsresor och resor i egen bil. Även från säkerhetssynpunkt vore det av värde att få bort de snabba tågen från nuvarande spår. Nuvarande situation, där en mängd ungdomar och andra resenärer trängs på plattformar där stora tunga tåg dundrar förbi i hög hastighet, är inte tillfredsställande. Jag föreslår därför att regeringen får i uppdrag att förbereda inrättandet av en snabbtågsförbindelse centrum-Arlanda, så utformad att också fjärrtågen norrut kan flyttas från nuvarande spår. Förslag i frågan, med kostnader och tidsplan för genomförandet, bör redovisas för . Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts om spårförbindelse .
mot · G3021743 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1743 om förbud mot registrering av svenskägda fartyg i stat med s. k. bekvämlighetsflagg har föreslagit att systemet med bekvämlighetsflaggning av fartyg successivt skall avvecklas . I är enligt lagen om överlåtelse av fartyg, den s. k. flagglagen, överföring av svenskt fartyg till bekvämlighetsflagg normalt inte möjlig. Statsmakterna och de ombordanställdas organisationer är eniga om att bekvämlighetstonnaget utgör ett ovälkommet inslag i världshandelssjöfarten. har också (/78:25) utgått från att prövningen av frågan om fartygsöverlåtelser sker på ett sådant sätt och under sådan kontroll att syftet med lagstiftningen ej kringgås. Enligt ett beslut av valutastyrelsen föreligger emellertid numera möjlighet för svenska rederier att driva fartyg under bekvämlighetsflagg, om fartyget köps från utlandet och tillförs ett därför bildat dotterbolag i land som erbjuder bekvämlighetsflagg. Detta innebär en ny situation när det gäller möjlighet till etablering under bekvämlighetsflagg. Valutastyrelsens beslut har således fattats utan vedertagna sjöfartspolitiska värderingar. En komplettering av flagglagen eller lagstiftning på annat sätt som syftar till att förhindra registrering av fartyg under bekvämlighetsflagg i de fall fartygen köps från utlandet bör därför ske. Med hänvisning till vad ovan anförts föreslår vi att beslutar att hos regeringen begära snara förslag som innebär att tidigare riksdagsbesluts intentioner om bekvämlighetsregistrering av fartyg ej kan kringgås.
mot · G3021744 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1744 av och om utbyggnad av i sträckningen Malmö-Halmstad-Göteborg har en stor uppgift för såväl person- som godstrafiken. Den förbinder ett betydande anta! levande kuststäder med varandra, och den tjänar som uppsamlingsled för kringkommunernas näringsliv också i djupled, men den fungerar även som länk i transportsystemen söderut mot kontinenten och norrut mot och . har banan också kommit att framstå som en framtida tillgång vid lösningen av trafikproblemen interkommunalt. Strukturförändringarna i näringslivet och de betydande omflyttningarna har i sig skapat trafikproblem vilka kräver helt andra lösningar än de som var tillgängliga ekonomi med dess låga oljekostnader. Även om vi har stagnerande ekonomi är det rimligt att utgå från en fortsatt strukturell förändring av minst samma omfattning som präglat utvecklingen . Det betyder att frågan om boendenäringslivsutveckling-trafikplanering kommer att kräva särskild uppmärksamhet, inte minst med tanke på energihushållning. Rälsburna kollektivtransporter framstår då som ett av de mest ekonomiska alternativen för såväl person- som godstransporter. Till skillnad från en del andra järnvägslinjer med tillkomst före eller har alltfort en funktionell och aktuell sträckning. Detta gör den särskilt lämplig att rusta upp i syfte att möta de växande behoven. En utbyggnad till dubbelspår skulle avsevärt öka dess kapacitet och ge landet i denna del en ökad beredskap och handlingsfrihet vid kommande dramatiska förändringar på oljemarknaden. En snabb projektering av banans upprustning och utbyggnad till dubbelspår skulle vidare skapa förutsättningar för en vettigt planerad alternativ produktion med förräntning , men den skulle också ge kommunerna möjlighet att genom regional samplanering åstadkomma goda lösningar på de gemensamma trafikförsörjningsproblemen. Med stöd av vad som anförts hemställer vi att hos regeringen begär snara åtgärder för en projektering av utbyggnad till dubbelspår i de sträckningar som återstår. () ()
mot · G3021745 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1745 av m. fl. om nedläggning av flygplats Flygplatsfrågan i har behandlats i . beslutades att skall behållas för kombinerat inrikes- och allmänflyg. Detta beslut innebar en ny inriktning beträffande flygplatsfrågan i . Riksdagsmajoritetens beslut gick emot en mycket stark opinion i regionen och en bred majoritet i . kommunisterna gick emot regeringens förslag om en fortsatt flygverksamhet på - detta i likhet med vår tidigare ståndpunkt att skall läggas ned. Vpk anförde att varje uppskov eller försenande måste undvikas. Flygsäkerheten, säkerheten för flygpersonal och passagerare liksom säkerheten för de människor som bor nära en flygplats måste tillmätas en stor betydelse. Det kan inte vara lämpligt att behålla en flygplats, som hör till de mest trafikerade i , mitt inne i ett så tätbefolkat område som det kring . i har beräknat att antalet människor i västra , som bor i ett stråk där inrikesplanen till går ner för landning, uppgår till omkring 140 000. beslutade att flygtrafiken på måste upphöra, vad beträffar trafiken med F 28, senast vid utgången av juni månad 1981. Flygtrafiken med Fokkerplanen innebären sanitär olägenhet för stora delar av . Detta gäller framför allt runt men även områden på längre avstånd från som befinner sig under start- och landningsstråken. Härigenom berörs avsevärt fler människor än vad som redovisats i hälsovårdsnämndens beräkningar för västra . Med anledning av säkerhets- och miljöfrågorna samt koncessionsnämndens beslut återupprepar vpk kravet i att flygverksamheten på skall upphöra i enlighet med tidigare planer. Ett klart ställningstagande måste tas om en definitiv utlokalisering av flygverksamheten till . Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att flygverksamheten på bör avvecklas samt anhåller att regeringen återkommer till med förslag härom under innevarande budgetår. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G3021746 · 1980-01-23 00:00:00 — Motion 1979/80:1746 av och om obligatorisk lotsning inomskärs Den gamla lotsplikten slopades och ersattes med s. k. efterfrågeanpassad servicenivå. Detta innebär att befälhavaren på ett fartyg själv från fall till fall avgör om lots skall anlitas eller ej. Eftersom avgifterna för lotsningen höjdes kraftigt har viljan att anlita lots sjunkit kraftigt och blivit mycket ojämn, eftersom önskan att anlita lots ökar vid dåligt väder. Därefter har inom vissa områden införts lotsplikt för oljelastade fartyg och fartyg med vissa allmänfarliga laster i bulk över 1 200 bruttoton. Det tillämpade systemet har visat sig ha påtagliga brister både från säkerhetssynpunkt och med hänsyn till lotsverksamhetens utveckling. Arbetsbelastningen på lotsarna blir väldigt ojämn till men för arbetsmiljö och säkerhet. För att motverka detta bör, som krävt vid upprepade tillfällen, en allmän lotsplikt införas för fartyg över 400 bruttoton vid färd inomskärs. Denna regel gäller i de flesta sjöfartsnationer. För turlistbunden tät linjetrafik bör undantagsregler kunna gälla. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att hos regeringen begär förslag om införande av lotstvång inomskärs.
mot · G3021748 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1748 om utformningen av de generella hastighetsbegränsningarna De generella hastighetsbegränsningarna på vägar utanför tätorterna är alltför stelt och byråkratiskt utformade. Den hastighet som på ett vägavsnitt kan vara fullt befogad kan, beroende på trafikintensiteten, vara helt orealistisk . En smal och krokig väg är olämplig att köra fort på, och där kan hastighetsbegränsningens tillåtna högsta fart kanske vara i överkant, medan samma väg en bit längre fram kan ha ett rakt och tämligen brett avsnitt, där en betydligt högre fart utan nämnvärda risker borde vara tillåten. Men samma begränsning gäller även på det avsnittet. Det är delvis en följd av att antalet skyltar skulle bli enormt om man skulle skylta om för varje vägavsnitt. Men det leder till att trafikanterna inte uppfattar hastighetsbegränsningarna som ens tillnärmelsevis motiverade på vissa sträckor. Det leder också till att den stora majoriteten bilister överträder hastighetsbestämmelserna. Det är därför lämpligt att alla hastighetsbegränsningar utanför tätorter, utom där hastigheten är nedsatt eller lägre på grund av särskilda skäl, skall vara rekommenderade hastigheter som kan överskridas. Sådana överskridanden skall dock kunna leda till att de beivras i de fall då en olycka har hänt. En sådan ordning skulle skapa en jämnare trafikrytm på vägarna. Trafikanterna skulle inte behöva sitta och kontrollera hastighetsmätaren så ofta som utan mer kunna ägna sig åt själva körningen. Mycken onödig irritation i trafiken skulle därmed också undvikas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att alla generella hastighetsbegränsningar som visar mer än som högsta tillåtna hastighet på vägar utanför tätorter skall omvjindlas till rekommenderade hastigheter.
mot · G3021749 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1749 av i m. fl. om prövningen av koleldningsanläggningar Enligt uppgift har vår kolimport under sistförflutet år ökat med , delvis som beredskapslagring. I stor utsträckning planerar industri och kommuner övergång till koleldning, f. n. främst av ekonomiska skäl. låg kilowattpriset för koleldade anläggningar vid , jämfört med oljekilowattens . Stenkol är det bränsle, som allmänt sett har den högsta föroreningseffekten. Beträffande såväl försurningen som de med detta bränsle åtföljande nedfallen av tungmetaller är läget i vårt land nu sådant att varje ökning av utsläppen, hur liten den än må vara, kan få åtminstone lokalt katastrofala följder. Det är därför av största vikt, att man får kontroll över koleldningen, lämpligen genom att koncessionsnämndens tillstånd skall erfordras, inte som f. n. när panneffekten överskrider - vilket blott sker i ett fåtal fall - utan . Var denna gräns skall dras är beroende på avvägningar mellan miljövårdens krav och praktikens möjligheter. Inte minst hänsynen till de sistnämnda är av betydelse för att man ej skall hamna i en alltför invecklad byråkrati. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag till om lägre gräns än nu gällande för koncessionsnämndens prövning av koleldningsanläggningar. L. () i HANS () () () () . HÖGMARK (m) () (m) () () ()
mot · G3021750 · 1980-01-25 00:00:00 — av om laxfisket på De åtgärder som redan vidtagits och som planeras för att restaurera det för yrkesfisket, sportfisket och turismen mycket betydelsefulla laxbeståndet på försvåras avsevärt av ändrade fiskeregler i . Framför allt har , som varit förnämsta laxlän, drabbats. uppgick fångsten av lax och havsöring i till omkring , men har bestånden av lax och havsöring starkt reducerats. Fångsten av lax och havsöring har beräknats till endast ca . En enkät bland 150 yrkes- och binäringsfiskare 1979 visade att lax och havsöring var bland de fyra arter som minskat mest . Det betyder inte bara en stark minskning av ett högvärdigt födoämne utan också betydande förluster för främst yrkesfisket. Om man studerar statistik från de norska laxälvarna (de försurade undantagna) finner man att fångsterna är av ungefär samma storleksordning som omkring . Det är alltså det svenska laxfisket som drabbats exceptionellt hårt. har fiskerimyndigheterna och kanske speciellt fiskenämnden i på alla sätt försökt få i gång arbetet med att restaurera laxbeståndet. Målet har satts till en årlig fångst på ca . Kommuner och staten har börjat bidra med medel för utsättning av laxsmolt. Staten satsar också 2,7 milj. kr. i första omgången för att med hjälp av kalkning restaurera laxbeståndet inom Ätrans vattensystem. är för laxproduktionen den mest betydelsefulla laxån på . Tyvärr är det svårt att nå det uppsatta målet, främst beroende på den kraftigt ökade fångsten av svenskproducerad lax utanför . Av märkt smolt, som utsattes , tog norska fiskare av återfångsterna. startades i ett förändrat fiske med betydligt större fångster av svenskproducerad lax. Av utsättning har ca en tredjedel av återfångsterna skett i . Orsaken till att laxodlingen på den svenska hotas är att användningen av drivgarn ökat och att det norska drivgarnsfisket dessutom flyttats längre ut från land, så att näten kommit i de stråk där den svenska västkustlaxen vandrar. bedrevs det norska garnfisket efter lax inom från land men har sedan flyttats ut till mellan 4 och . Detta är orsaken till att norska fiskare kommit att ta ca en tredjedel av de utsättningar som gjorts på den svenska . Fortsätter och utökas fångsten av svensk västkustlax vid den norska kusten hotas det yrkesmässiga bottengarnsfisket vid , liksom sportfisket i laxåar, av De stora norska återfångsterna av svenskproducerad lax kan betyda att laxodling inte länge blir lönsam och att planer på att bygga en laxodling på med en tänkt produktion på 200 000-300 000 smolt kan omintetgöras. Enligt fiskenämnden i bör laxfisket vid bedrivas på samma sätt som skedde . framhåller vidare att kompensation bör lämnas av för den laxfångst som tas, såvida inte fångsterna minskar till normal nivå. Influtna medel bör användas för smoltuppfödning i . Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller att regeringen tar upp förhandlingar med om laxfisket på den norska och om bidrag till den västsvenska odlingen av laxfisk.