mot · G302619 · 1980-01-22 00:00:00 — av m. fl. Frågan om ett bergrum för beredskapslager av olja i på har diskuterats och utretts under en lång följd av år. Byggnadslov och dispens för anordnande av ett oljelager om lämnades . Militärbefälhavaren i östra militärområdet, försvarsområdesbefälhavaren i samt försvarsområden samt chefen för (se bilagorna 1-3) hade från försvarssynpunkt inget att erinra mot tillkomsten av en sådan anläggning. Ingen annan remissinstans gick heller emot detta. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har varit intresserad av projektet, men man har velat ha flera intressenter med i företaget. Diskussionen har närmast gällt huvudmannaskapet för anläggningen. Statssekreterargruppen lade fram ett förslag till ersättningsarbeten i Forsmark, i vilket bl. a. fanns ett bergrum för lagring av olja i som ett av de främsta objekten. Den s. k. Hargshamnsgruppen vid i har arbetat med hamnfrågan, oljelagret samt ett industriområde i . För projektering av bergrumslagret har statsbidrag erhållits med 1,5 milj. kr. redovisade på uppdrag av regeringen det genomförda projekteringsarbetet med förslag till åtgärder. Förslaget hade nu bantats ned till ett lager om eldningsolja. För en lageranläggning talade dessutom behovet av en ökning av sysselsättningen i Norruppland samt underlättande av iordningställandet av ett industriområde i anslutning till lagret och hamnen. sade plötsligt den folkpartistiska regeringen nej till ett oljelager, vilket bl. a. medförde ökade kostnader för det tilltänkta industriområdet. Det är inte första gången som man i och i län blivit besviken över uteblivna investeringar vid den djupa och statsägda hamnen i . har anor och är jämngammal med järnvägen som 1876 öppnades för trafik. Hamnens storhetstid var då trävaror i stor utsträckning exporterades därifrån. Malmskeppningen från gruvor fick också med tiden en betydande omfattning över . När sågverken lades ned i och Harg minskade verksamheten avsevärt, och det blomstrande samhället miste den ena servicen efter den andra allteftersom befolkningen minskade. Samhället gavs nytt hopp när NCB skulle bygga en massafabrik där. Allting föreföll klart när det hela stoppades. Det gick likadant med ett planerat sågverk. Malmlastningen gav inte heller så många sysselsättningstillfällen då en ny malmkaj och utlastningsanordning kom till stånd. Frågan om en utvidgad hamnverksamhet aktualiserades ånyo då den SJ-ägda hamnen började att alltmer förfalla. En upprustning ansågs nödvändig om man skulle ha någon chans att få fart på verksamheten igen. Frågan togs bl. a. upp i en riksdagsmotion av oss 1974, där vi föreslog en upprustning av hamnanläggningen. Motionen behandlades välvilligt, men trafikutskottet och ansåg den bästa lösningen vara att vederbörande kommun och regionala organ förhandlade med SJ om upprustning, äganderättsförhållande och driftsformer. Detta ledde till att tillsatte en arbetsgrupp med representanter för med landshövding i spetsen, och kommun. Ett oljelager hade börjat diskuteras men tog fastare form då företaget började undersöka möjligheterna att bygga ett underjordslager för beredskapslagring av olja. Vid byggandet av bergrummet skulle den stora mängd stenmassor som sprängdes bort kunna användas till utfyllnad av hamnområdet samt för det av kommunen planerade industriområdet. Bergrummet skulle ge arbete för de anställda i Forsmark när verksamheten där drogs ned. Industriområdet skulle på skapa mer varaktiga sysselsättningar när utbyggnaden av kraftverket i Forsmark blev klar. har energiskt arbetat för , och ansåg det också för sin del mycket lämpligt när avvecklingen vid Forsmark blev aktuell. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar och arbetsmarknadsverket har även varit positivt inställda, och regeringen fann både oljelagret och industriområdet lämpliga som ersättningsarbeten för arbetena i Forsmark. 1,5 milj. kr. i utredningskostnader har också anslagits av statliga medel för beredskapslagret, och dessutom har utgått kommunala medel. Därför var det synnerligen anmärkningsvärt att regeringen gick in i ärendet som då praktiskt taget var slutbehandlat och moget för verkställighet. Motivet för avslag sades vara försvarsskäl. Det torde enligt vår mening knappast vara hela sanningen, då tidigare alla hörda försvarsinstanser tillstyrkt. Visserligen medgav regeringen högre statsbidrag för iordningställande av industriområdet, men genom att bergrummet inte kommer till stånd ökas kostnaderna högst väsentligt, från 3,5 till 6,7 milj. kr. Trots statsbidraget nästan fördubblas de kommunala kostnaderna, vilket gör det svårt för kommunen att klara projektet. kommun har undersökt möjligheterna att bygga ut industriområdet men därvid funnit att kostnaderna blir för höga, även om förhöjt statsbidrag skulle utgå. När det gäller oljeförsörjningen talar den ovissa utvecklingen för en ökad oljeberedskap och ökad lagring av olja. Även om andra energikällor kan utvecklas, måste vi räkna med en väsentlig oljeimport . Det är därför nödvändigt, som det sägs i propositionen 1978/ 79:115 om riktlinjer för energipolitiken, att med olika medel öka säkerheten och tryggheten i oljeimporten. Enligt de riktlinjer för beredskapslagring av olja som antagit skall den statliga lagringen för s. k. fredskriser successivt byggas upp till ca . Ett bidrag till att stärka våra lagringsmöjligheter erbjuder underjordslagret i , som därför bör byggas färdigt enligt planerna. I årets budgetproposition - - framhålls att utbyggnaden av oljelagring skall ske enligt oljelagringsprogrammet. I är ett lager i princip färdigprojekterat, och ca 1 milj. kr. har redan förbrukats för detta ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin uppfattning ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om oljelager i . () () HANS () Angående ansökan om byggnadslov för underjordisk oljelagringsanläggning i , Osthammars kommun Militärbefälhavaren i östra militärområdet har intet att erinra mot ruhr. På uppdrag av militärbefälhavaren . Angående ansökan om byggnadslov för underjordisk oljelagringsanläggning i , kommun Befälhavaren 47/48 har intet att erinra mot att byggnadslov lämnas för i rubricerad ansökan angiven oljelagringsanläggning. Yttrande bör även inhämtas från Chefen örlogsbas. På uppdrag av försvarsområdesbefälhavaren sekt 1 Från de synpunkter Chefen för Örlogsbas har att företräda finns inget att erinra mot tillkomsten av rubr. Örlogsbaschefen förutsätter därvid att möjligheterna att utnyttja nuv. kaj blir oförändrade. Om kajen däremot byggs om eller om ny kaj skall anläggas kan detta inverka på av örlogsbasen planlagda förberedelser. Örlogsbaschefen hemställer i så fall att få yttra sig över detaljritningar för kajerna. Örlogsbasen vill anmäla att vi har ett plåtförråd på hamnplanen, som vid en eventuell fortsatt utbyggnad av hamnen kan komma att beröras av denna. På uppdrag av Chefen för Örlogsbas