mot · G302655 · 1980-01-23 00:00:00 — 1979/80: 655 av m. fl. om stöd till fria musikgrupper m. m. De fria gruppernas stöd och arbetstillfällen måste förbättras. har i sin promemoria Nytt statsbidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper gjort en beskrivning över dessa kulturarbetares situation och arbetsvillkor. Enligt konstnärsnämndens utredning KNUFF 1978 har sedan förra inkomstutredningen situationen försämrats kraftigt för samtliga kulturarbetarkategorier. Speciellt svårt är inkomstlaget för jazzmusiker och övriga fria musiker (pop och folkmusik). visar i sin PM att dessa fria grupper gör en stor samhällsinsats, en jämförelse med motsvarande antal statsanställda regionmusiker (ca 600) visar att de fria musikgrupperna gör fler konserter än sina heltidsanställda musikerkolleger när det gäller offentliga konserter fyra gånger fler. De fria musikgrupperna har ett statsanslag som motsvarar tiondelen av regionmusikens. Det är fel att samhället på detta sätt utnyttjar yrkesverksamma fria musikanter som kämpar för en anti-komersiell musik på en starkt genomkommersialiserad marknad. Det anti-kommersiella musikutbudet kan dessutom sägas vara dumpat av den statsfinansierade regionmusiken. Att de fria musikgrupperna trots detta kan genomföra fyra gånger så många offentliga konserter än regionmusiken visar på ett kvalitativt högt utbud. Enligt anger musikanterna att deras viktigaste arbetsgivare är jazzklubbar och musikfora. för en icke-kommersiell kultur har till sin ungdomsverksamhet sökt erkännande som hos . Kontaktnätet har uppfyllt reglerna för ett godkännande, och ungdomsrådet har tillstyrkt godkännandet. Regeringen föreslår nu att anslaget till Kontaktnätets konsertarrangerande verksamhet överförs till anslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. Kontaktnätet har i sin bidragsansökan klart angivit att man sysslar med tre verksamheter, dels amatörmusik med studiecirklar och spela-självkurser, dels ungdomsverksamhet av typ fritidsgårdar och dels konsertarrangerande verksamhet. Det kan inte vara riktigt att staten drar in sitt stöd till den konsertarrangerande verksamheten bara för att man insett sin skyldighet att ge stöd till Kontaktnätets ungdomsverksamhet. Effekten av detta blir förödande när det gäller dessa för musikanterna viktiga arbetstillfällen. Flertalet av Svenska jazzriksförbundets och Kontaktnätets lokalavdelningar har kommunala verksamhetsbidrag, men eftersom man inte haft dessa bidrag är de inte i paritet med kommunalbidragen till 1979/80: 655 lokala och regionala institutioner. En bidragande orsak till eftersläpningen torde också vara att staten inte ger några bidrag till dessa fria arrangörer. Dessa arrangörers alltför små resurser innebär att de fria musikanterna alltför sällan kan få ut marknadsmässiga gager. Flertalet musikanter kan hos det stora flertalet av sina arbetsgivare inte komma över en inkomst om . , vilket innebär att de får betala egenavgifter på ett redan lågt gage. har i sin PM inte tagit hänsyn till alla sociala aspekter på musikanternas dåliga situation. Många musikanter är beroende av icke-konstnärlig verksamhet, socialbidrag o. d. Ett nytt bidragssystem för fria grupper skulle ge en jämnare och säkrare inkomst, vilket skulle innebära en ökad skattekraft och ett oberoende av socialbidrag. Kostnaderna för ett nytt bidragssystem kan inte ses som en nettokostnad för statskassan. Fakta som redovisas i PM Nytt statsbidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper och av AMS i det genomförda beredskapsprojektet för undersysselsatta kulturarbetar visar att åtgärder skyndsamt måste vidtas för att förbättra de fria kulturarbetarnas arbetsmarknadssituation . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställa om förslag som innebär genomförande av förslag till nytt bidragssystem för fria teater-, dans- och musikgrupper, 2. att i anledning därav under B 16 (bilaga 12) anslå ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp samt under B 18 (bilaga 12), delposten 6. Arrangerande musikföreningar, anslå ett i förhållande till regeringens förslag med . 3. att uttala att Kontaktnätet skall erkännas och i bidragssammanhang behandlas som såväl kultur- som , 4. att hos regeringen hemställa om tilläggsdirektiv till utredningen om Rikskonserters och regionmusikens roll i den regionala musikverksamheten, innebärande att även det fria musiklivets roll i musikverksamheten skall utredas. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) HANS (vpk) i