mot · G40271 · 1980-11-06 00:00:00 — Vi upprepar nu detta förslag. Uppfinnare och andra innovatörer arbetar ofta under förhållanden, som i flera avseenden är mindre tillfredsställande. Många upplever problem med sin ekonomiska försörjning och sociala trygghet som försvårar möjligheterna till kreativt arbete. Att finna lokaler och verkstadsutrustning för experiment och tillverkning samt provning av prototyper är också ofta besvärligt. Flär finns en rad frågor som bör ses över. Vi har tidigare fört fram förslag om ekonomiskt stöd till de enskilda uppfinnarna och avser att återkomma i denna fråga. Å t g är d sp r og r arn för de mindre och medelstora företagen Vi har tidigare från socialdemokratisk sida i våra partimotioner fört fram en rad förslag till åtgärder för att stödja de mindre och medelstora företagen. Huvudlinjen i förslagen har varit att stärka samhällets resurser för att i samarbete med företagsledningar och anställda möta småföretagens praktiska problem och ta till vara deras speciella utvecklingsmöjligheter. Det finns ett klart konstaterat behov av samhällsinsatser för att komma till rätta med olika slags problem i samband med produktutveckling inom mindre företag. Enligt socialdemokratisk uppfattning bör det vara de regionala utvecklingsfondernas uppgift att svara för en mer allmän service till företagen i produktutvecklingsfrågor och att också genom en uppsökande verksamhet initiera produktutvecklingen i företag. Marknadsföringen är ett annat område där de mindre och medelstora företagen med samhällets stöd kan uppnå förbättrade resultat. Även här är det de regionala utvecklingsfondernas uppgift att genom en uppsökande verksamheter intressera företagsledningar och anställda för en ökad satsning på marknadsföring i de fall en sådan bedöms kunna bli framgångsrik. Enligt socialdemokratisk uppfattning måste fondernas personella resurser också på detta område byggas ut. Många av de mindre och medelstora företagen arbetar som underleverantörer till stora företag. Situationen i underleverantörsföretagen präglas ofta starkt av det förhållandet att hela eller stora delar av produktionen avsätts till ett fåtal köpare. Det skapar ett beroende som kan medföra stora problem. Vi menar därför att det är nödvändigt att se över möjligheterna att förbättra underleverantörernas situation. En viktig uppgift måste därvid vara att utarbeta förslag till åtgärder för att stärka underleverantörernas ställning gentemot enskilda köpare. En annan viktig uppgift är att underlätta underleverantörernas finansieringssituation. Vi har tidigare krävt att förutsättningarna för en factoringverksamhet i anslutning till de regionala utvecklingsfonderna skulle undersökas. En funktion inom eller ett organ knutet till fonderna skulle därvid få uppgiften att överta det levererande företagets fakturor och sedan handha inkasseringen av utestående fordringar. Det skulle innebära att företagens behov av rörelsekapital skulle minska. Vi föreslår att ger regeringen i uppdrag att utarbeta ett särskilt handlingsprogram för underleverantörsföretagen. 5.3 Forskning och utveckling En kraftig satsning på forskning och utveckling är en viktig förutsättning för att öka vår tekniska och naturvetenskapliga kompetens. är forskningen ett nödvändigt inslag när det gäller att överblicka sociala och mänskliga konsekvenser av tekniska förändringar. Den kan ge oss underlag för att bedöma utvecklingen av arbetsmiljön m. m. och för att ställa upp gränser för tekniska processer som kan förmodas ge oacceptabla sociala konsekvenser. En framgångsrik utveckling av teknik och nya produkter är en av förutsättningarna för att skall återvinna sin ekonomiska styrka, slå vakt om sitt nationella oberoende och få möjlighet till fortsatt reformverksamhet. Den hotande teknologiska eftersläpningen måste vändas genom en kraftfull satsning på teknisk utveckling och forskning. Det råder en betydande enighet om att det svenska näringslivet står inför nödvändigheten av en stark omorientering. Tyngdpunkten i investeringarna bör förskjutas från relativt enkel råvarubearbetande produktion till sådan som kräver omfattande kunskaper och utvecklingsarbete. Denna förnyelse av svensk industri, som är en process på ganska lång sikt, kräver att den tekniska kompetensen stärks på bred front. Mot denna bakgrund är det ytterst allvarligt att, enligt bl. a. SCB, IVA och , de offentliga utgifterna på forskning både totalt och särskilt för teknisk vetenskap har stagnerat. I pressmeddelande från (1980:352) redovisas de totala utgifterna för forskning i procent av bruttonationalprodukten. Utvecklingen för del och jämförbara länder illustreras av följande figur. Den markanta ökningen av de totala utgifterna för forsknings- och utvecklingsarbete ägde rum under det socialdemokratiska regeringsinnehavet. I pressmeddelandet från SCB anges för tiden , vilket inte framgår av figuren, att de statliga anslagen för forsknings- och utvecklingsarbete förefaller att minska, medan den företagsfinansierade verksamheten ökar. I följande figur hämtad från SCB:s analys av budgetproposition och vissa jämförelser med motsvarande analyser av 1975 och budgetpropositioner (SCB ) redovisas de statliga forsknings- och utvecklingsanslagen /76-1980/81 i löpande priser och priser. Figuren visar att fr. o. m. 1978/79 har forsknings-och utvecklingsanslagen i princip varit oförändrade. Under det borgerliga regeringsinnehavet har framtidssatsningar i form av forskning och utvecklingsarbete inom den offentliga sektorn avstannat. Även om man bör bedöma siffermaterial av denna karaktär med försiktighet finns det starka skäl att känna oro inför den trend som SCB-materialet antyder. Vi anser det allvarligt om den del av forsknings- och utvecklingsarbetet som direkt kan påverkas genom statliga anslag gradvis 1*7 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 1978 Beräknade statliga FoU-injl»q bodgatäran 7973(76 1980/81 Löpance prisar ocK 1975 Jrs priser Iprisomräkning atter utvecklingen »v konsumentprisindex oct) förväntad prisutveckling enl preliminär nationalbudget! 78/79 79/80 80/81 En begynnande eftersläpning måste enligt vår mening återhämtas om det skall vara möjligt för svensk industri att på lång sikt hävda sig i stark internationell konkurrens. Ett oroande tecken är vidare den bristande rekryteringen av studerande på högre nivå inom grundutbildningen (tidigare benämnd C- och D-nivån). Ett ökat antal högskolestuderande väljer kortare studier, vilket kan komma att innebära ökade svårigheter för rekryteringen till forskarutbildningen. Våra förslag i det följande ingår i en långsiktig strategi för att stärka forsknings- och utvecklingsarbetet i vårt land. Vi vill understryka att detta inte kan ske genom en enda större satsning . Det är fråga om att steg för steg förbättra forskningen och utvecklingsarbetet både i form av ytterligare personella resurser, modernisering av vetenskaplig utrustning, ett mer gynnsamt forskningsklimat och bättre förhållanden för forskarstuderande. Det gäller också att i grund- och gymnasieskolan göra den naturvetenskapliga och tekniska undervisningen mer attraktiv, inte minst för flickor som på detta område utgör en stor begåvningsreserv. Det är alltså fråga om att på bred front successivt bryta en begynnande negativ utveckling. Våra förslag i det följande har detta syfte. Situationen för svensk industri och den uteblivna satsningen på forskningsoch utvecklingsarbete gör det nödvändigt att vända utvecklingen. Våra förslag i det följande innebär en ytterligare satsning på forsknings- och utvecklingsarbete med ca 26 milj. kr. och med ca 52 milj. kr. För /82 avser vi att återkomma under den allmänna motionstiden. Vi vill också peka på våra förslag i andra motioner, bl. a. om nationella och regionala utvecklingsbolag samt stöd till uppfinnare. Tillsammans med förslagen i denna motion innebär de socialdemokratiska kraven en betydande framtidssatsning, varigenom det successivt skall bli möjligt att stärka industrins ställning. Vi vill understryka att våra förslag på forskningsområdet i det följande har syftet att stärka teknisk och naturvetenskaplig forskning och utvecklingsarbete som ett stöd för fortsatt industriutveckling. Andra frågor på forskningsområdet avser vi att återkomma till under den allmänna motionstiden. Hemställan i anledning av de förslag vi här lägger fram görs i den särskilda motionen av socialdemokraterna i utbildningsutskottet. Styrelsen för teknisk utveckling får i budgetpropositionen planeringsramar (flerårsbemyndiganden) i syfte att underlätta den långsiktiga planeringen. Även för forskningsrådens del bör motsvarande anordning övervägas. Råden kan t. ex. bemyndigas ställa garantier för forskningspro jekt efter det aktuella budgetåret. Ett sådant bemyndigande skulle exempelvis kunna avse resp. 75, av anslagen. Vi föreslår sålunda att regeringen i samband med den forskningspolitiska propositionen lägger fram förslag om att forskningsråden skall få möjlighet att arbeta med planeringsramar. Detta anser vi är en viktig grund för den långsiktiga planeringen hos råden. Allmänna uttalanden i budgetpropositionen om satsningar innebär inte att råden får motsvarande planeringsutrymme. Detta bör ges regeringen till känna. Ytterligare basresurser till institutioner vid matematisk-naturvetenskapliga och tekniska fakulteter Till de fasta forskningsresurserna är det nödvändigt att det finns rörliga medel för olika forskningsändamål. Det ankommer på högskolans olika organ att i sin planering väga in detta behov. Utöver de resurser som läroanstalterna nu förfogar över bör ytterligare medel ställas till matematisknaturvetenskapliga fakulteternas och tekniska fakulteternas förfogande för . Vi föreslår sålunda att anslagen till Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna (D 20, ) och Tekniska fakulteterna (D 21, ) ökas med 1,5 resp. 1,5 milj. kr. Ökade resurser för tjänster på mellannivå inom matematisk-naturvetenskapliga och tekniska fakulteter Inom främst teknisk fakultet men också vid andra fakulteter, bl. a. vid universiteten i och , saknas i stor utsträckning forskartjänster på mellannivå. Detta är allvarligt eftersom innehavarna av sådana tjänster svarar för en stor del av högskolans forskningspotential. Ökade resurser för inrättandet av sådana tjänster bör tillföras universitet och högskolor. Ytterligare ca 200 sådana tjänster bör inrättas. Ökningen bör av rekryteringsskäl ske under . Vi föreslår att till anslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. (D 35, ) anvisas 7 milj. kr. för detta ändamål för . Medel för internationella kontakter Internationella kontakter är oundgängliga för forskningen. Utbyte av information måste i hög grad ske genom direkta kontakter. Publicering av forskningsresultat i vetenskapliga tidskrifter sker med betydande tidsfördröjning. Det är därför angeläget att öka möjligheterna att sända forskare utomlands för längre eller och att ta emot gästforskare vid svenska . Det är ett sätt att t. ex. bygga upp kompetens inom ett nytt område. Det ger också unga forskare ökade möjligheter att öka sin bör 3,75 milj. kr. avseende utländska kontakter ställas till läroanstalternas förfogande i första hand för teknisk och naturvetenskaplig forskning. Det medger att ca 30 forskare kan tas emot i eller forska i utlandet. Vi föreslår sålunda att till anslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. (D 35, ), anvisas ytterligare 3,75 milj. kr. för detta ändamål. I sin anslagsframställning för /81 begärde NFR en ökning med drygt 35 milj. kr. Därtill kom anslagsframställningen av statens delegation för rymdverksamhet med 0,9 milj. kr. NFR framhöll i sin anslagsframställning att anslagshöjningarna /79 var otillräckliga för att bibehålla verksamheten på oförändrad nivå. Rådet pekar också på en rad olika önskemål som trots deras berättigande inte kunnat tillgodoses på grund av anslagsutvecklingen. Det stora behovet av att satsa medel på olika forskningsprojekt inom det naturvetenskapliga området som NFR visat på bör enligt vår mening innebära en väsentlig höjning av anslaget. Vi föreslår sålunda att anslaget m. m. (D 41, ) ökas med 5 milj. kr. Översyn av den tekniska utbildningen inom högsko1 a n Den tekniska utbildningen bör ses över. Översynen bör avse de nuvarande utbildningslinjernas längd och innehåll i syfte att höja kvaliteten på utbildningen och i samband därmed se till att utbildningen svarar mot yrkeslivets krav. Särskilt bör uppmärksammas möjligheterna att koppla utbildningen till andra områden, t. ex. arbetsrätt och arbetsvetenskap, ekonomi och juridik samt språk. I anslutning härtill bör man pröva vilka åtgärder som kan erfordras för att skapa specialistutbildningar av hög kvalitet inom teknisk fakultet. Enligt uppgift pågår inom UHÄ översyner av skilda tekniska utbildningar. En mer systematisk genomgång av den samlade tekniska utbildningen bör dock enligt vår mening komma till stånd. Syftet skall vara att se till att utbildningarna på det tekniska området motsvarar yrkeslivets krav. Vi föreslår sålunda att beslutar ge regeringen till känna vad som här anförts om den tekniska utbildningen. Ökat stöd till forskarstuderande Antalet utbildningsbidrag för doktorander uppgår f. n. till 1 510, medan antalet forskarstuderande, som har utbildning som huvudsaklig sysselsätt ning, kan uppskattas till 6 000 å 7 000 personer. Antalet närvarande i forskarutbildningen uppgår till ca 12 000. En fördubbling av antalet bidrag eller motsvarande bör eftersträvas. Därest ett ställningstagande till lärartjänstutredningens förslag väsentligen skulle ändra förutsättningarna för organisationen med doktorandbidrag finns det inget hinder att med den av oss föreslagna ökningen av antalet bidrag gå över till ett nytt system. Ökningen av antalet bidrag bör riktas mot i första hand teknik och naturvetenskap där en förbättrad rekrytering är särskilt angelägen. Genom den avveckling av stimulansbidraget i utbildningsbidragen som föreslås under huvudtitel reduceras stödet till doktorander med /mån. Vi förutsätter att på samma sätt som föredraganden anger beträffande vuxenstudiestödet, dvs. att ändringen om stimulansbidraget inte får beröra beräkningsgrunderna för vuxenstuderande, har det inte varit regeringens avsikt att nu försämra ett redan lågt bidrag till forskarstuderande. Effekten berörs inte i propositionen. Vi anser dessutom att stödet kvalitativt bör förbättras genom att bidragen anknyts till den högsta nivå som gäller för utbildningsbidrag i arbetsmarknadsutbildning. Detta innebär en omedelbar uppräkning av bidraget från nuvarande . Vi föreslår vidare att antalet utbildningsbidrag ökas med 200 och att bidragets storlek anpassas till den nuvarande högsta nivån för bidrag i arbetsmarknadsutbildningen. Våra förslag medför ett ökat medelsbehov av drygt 14 milj. kr. uppgår kostnadsökningen till 7 milj. kr. 5.4 Åtgärder för att stimulera bostadsbyggandet Svensk bostadsförsörjning befinner sig i en allvarlig kris, som dessutom tenderar att alltmer fördjupas. De olika borgerliga regeringarna har under de gångna fyra åren intagit en passiv hållning till de allt allvarligare problemen och därigenom medvetet låtit krisen drabba allt fler människor. har bostadsbyggandet tillåtits sjunka till i medeltal ca 55 000 lägenheter . Detta motsvarar ett byggande som vi hade . Ser man enbart på antalet lägenheter i flerfamiljshus - ca 15 000 - kan man endast finna jämförbara siffror från de värsta depressions- och krigsåren . med denna låga igångsättning har produktionskostnaderna stigit kraftigt. De faktiska genomsnittliga byggnadskostnaderna för statligt belånade flerfamiljshus och gruppbyggda småhus har ökat med . Motsvarande ökning vad beträffar tomt- och grundberedningskostnaderuppgår till . Dessa snabbt ökande produktionskostnader har i hög grad bidragit till den alltmer minskade benägenheten hos olika byggherrar att ta på sig ansvaret för att bygga lägenheter i flerfamiljshus. Det låga bostadsbyggandet i kombination med den kraftiga kostnadsutvecklingen har skett i en situation där bostadslösheten brett ut sig över allt större delar av landet. I allt fler kommuner växer köerna till hyres- och bostadsrättslägenheter. Parallellt med denna från bostadssocial synpunkt helt oacceptabla utveckling har det låga bostadsbyggandet successivt medfört en nedrustning av produktionsapparaten med allvarliga näringspolitiska konsekvenser. Bostadsbyggandet utgör nämligen en viktig avsättningsmarknad för den svenska industrin. Närmare hälften av bostadsinvesteringarnas värde gäller varor från industrin, och mindre än en femtedel härav avser importerade varor. gick av den svenska industrins produkter till bostadsbyggandet. Genom nedgången i bostadsinvesteringarna har naturligtvis också deras betydelse för industrin avtagit, men fortfarande gick av industrins varor till bostadsbyggande. De branscher som i första hand är beroende av bostadsbyggandet är trävaruindustrin samt jord- och stenvaruindustrin. För dessa branscher har det minskade bostadsbyggandet medfört ett betydande bortfall av arbetstillfällen. Men också i många andra branscher- exempelvis stål-, verkstads- och möbelindustri - har sysselsättningseffekterna varit påtagliga. Den successiva nedrustningen av produktionsapparaten har dessutom påskyndats av att bostadsbyggandet tillåtits fluktuera med hänsyn till årstiderna. Bristen på övergripande planering från regeringens sida i form av ett näringspolitiskt program för byggsektorn har medfört allvarliga störningar såväl på arbetskraftssidan som inom byggnads- och materialindustrin som helhet. Igångsättningen av nya lägenheter har sjunkit på ett mycket oroande sätt. redovisas nämligen en nedgång i påbörjandet jämfört med . Det totala påbörjandet kan på basis av igångsättningen t. o. m. augusti månad uppskattas till i runt tal 48 000 lägenheter, varav ca 14 000 i flerfamiljshus. I förhållande skulle detta innebära en nedgång när det gäller flerfamiljshuslägenheter med i storleksordningen . För att bryta denna utveckling måste omedelbara åtgärder sättas in. I annat fall kommer bostadsbristen att öka som produktionsapparatens nedrustning kommer att fortsätta. Det senare är inte enbart ett hot mot vissa industrigrenar och sysselsättningen där utan innebär också i växande grad risk för en nedrustning av utvecklingskapaciteten på byggmaterialområdet i landet som helhet. Dessutom kommer nedgången i bostadsbyggandet att försvåra den rekrytering av byggnadsarbetare som måste till för att kompensera den kraftiga minskning av byggnadsarbetarkåren som blivit resultatet av underlåtenhet att föra en aktiv och medveten politik på byggområdet. För att stimulera till en ökad igångsättning av hyres- och bostadsrättslägenheter (till småhus med äganderätt ämnar vi återkomma i samband med den av regeringen aviserade propositionen om räntebidrag m. kräver socialdemokraterna att produktionskostnaderna temporärt tas ner genom att momsen slopas för de lägenheter som påbörjas fr. o. m. till utgången av . skall den garanterade bostadsräntan vid hyres- och bostadsrätt sänkas till För att ytterligare stimulera till produktion av lägenheter i flerfamiljshus skall vidare införas en tvåårig uthyrningsgaranti i enlighet med de regler som gäller för hyresförlustlån. Denna temporära garanti skall gälla för lägenheter påbörjade som momsbefrielsen. För att motverka eventuella kostnadsökningar förorsakade av de ovan föreslagna stimulansåtgärderna kräver socialdemokraterna slutligen att kostnadskontrollen inte minst i samband med produktionsanpassad belåning, skärps. 5.5 En kraftfull energipolitik Vårt lands stora oljeberoende och de genomförda och förväntade prisökningarna på oljeprodukter kommer att innebära stora påfrestningar på den svenska ekonomin. Regeringen beskriver i proposition 1980/81:20 de ekonomiska risker som är förenade med vårt stora oljeberoende. I huvudsak delar vi denna syn. En kraftfull politik för oljeersättning är därför en av de allra viktigaste politiska uppgifterna för varje svensk regering . med detta svåra arbete skall en mängd åtgärder vidtas för att en avveckling av kärnkraften senast skall kunna genomföras, i enlighet med folkomröstningens resultat. Vi socialdemokrater har i skilda sammanhang, bl. a. i motionerna 1979/80:2056 och 1980 U:3, redovisat förslag för att minska landets beroende av importerad olja och göra en kärnkraftsavveckling möjlig. Dessa förslag har i de allra flesta fall avslagits av den borgerliga riksdagsmajoriteten. Vissa förslag har dock bifallits av , men regeringen har underlåtit att förverkliga riksdagsbesluten. Detta är ytterst oroande. Resultatet har därför blivit att vårt land f. n. saknar en samlad och genomtänkt oljepolitik. Denna handlingsförlamning måste brytas. I en särskild motion från socialdemokraterna i näringsutskottet redovisas vilka omedelbara åtgärder vi socialdemokrater vill genomföra för att minska oljeberoendet och förverkliga resultatet från folkomröstningen om kärnkraften. I förevarande motion görs en sammanfattning av dessa förslag. Regeringen måste presentera en rikstäckande plan och ett program för oljeersättning. Av planen skall framgå målsättningar för oljeersättning inom olika samhällssektorer på både kort och lång sikt. I programmet måste ingå ett flertal styrmedel och stimulanser, så att en effektiv oljeersättning kan bli verklighet. Också kommunerna måste engageras i det omfattande arbetet att minska oljeberoendet och göra en kärnkraftsavveckling möjlig. Regeringen måste därför ta initiativ till överläggningar med kommunerna. Vid dessa överläggningar bör diskuteras hur stat och kommun i samverkan kan bidra till ökad trygghet i oljeförsörjningen samt hur kommunerna kan ersätta olja med andra bränslen. En beredskapsplan för en akut oljeförsörjningskris bör utarbetas av regeringen i enlighet med beslut . Samhället bör också engageras hårdare för att öka både försörjningstryggheten med oljeprodukter och förädlingsgraden i de svenska raffinaderierna och den petrokemiska industrin. Sådana åtgärder kan väsentligt minska påfrestningarna på bytesbalansen. Därför bör regeringen pröva förutsättningarna att förstärka den svenska oljeberedskapen genom att samhället, eventuellt i delägarskap med OK, bygger en s. k. katalytisk kr acker för att inom landet kunna vidareförädla tunga eldningsoljor till lättare oljeprodukter, t. ex. bensin. Regeringen bör också utarbeta en plan för utveckling av den svenska raffinaderiverksamheten och den petrokemiska industrin. Vidare är det angeläget att regeringen ökar ansträngningarna att få direktavtal med bl. a. om leveranser av olja och gas inom ramen för ett utvidgat nordiskt industri- och energipolitiskt samarbete. En plan för torvutvinning är också ett betydelsefullt steg i strävandena att minska det svenska oljeberoendet. Hetvatten från de svenska kärnkraftsreaktorerna skulle väsentligt kunna nedbringa oljeberoendet. Regeringen måste därför fatta de övergripande beslut som fordras för storstädernas värmeförsörjning. Endast därigenom skapas förutsättningar för en konkret energiplanering i storstadskommunerna. Principbeslut om introduktion av metanol och etanol som ersättning för olja och bensin främst inom samfärdseln måste fattas. Detsamma gäller beslut om lokaliseringen av försöksanläggningen för metanolproduktion. Den s. k. elanvändningskommittén redovisar i betänkandet El och olja (Ds 1 1980:22) hur elkraften kan användas för att ersätta olja bl. a. i småhus, industrier och kommunala fjärrvärmesystem. Dessa möjligheter bör tas till vara. Statsmakterna måste genomföra konkreta åtgärder så att utvecklingen av inhemska bränslen stimuleras. En kraftig ökning av kolanvändningen bör undvikas. Men också en del av vårt lands oljeersättning måste ske med kol. Forskning och utveckling av bl. a. bättre reningsteknik måste därför få erforderliga resurser. Regeringen bör presentera riktlinjer för den svenska kolanvändningen samt olika åtgärder för att dessa riktlinjer skall kunna bli verklighet. Därvid bör regeringen bl.