ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G3021316 · 1980-01-24 00:00:00 — 1979/80 1316-1323 Motion 1979/80:1316 av och om inrättande av skolledartjänster I årets budgetproposition har aviserats ändring av normerna för beräkning av skolledartjänster i kommunerna. Gränsen för tillsättande av skoldirektörer kommer enligt detta förslag att sänkas från 150 poäng tili 130 poäng. Därutöver kan SÖ medge sådan tjänst ned till 110 poäng. Vidare kommer regeringen att kunna besluta om inrättandet av tjänsten även vid ännu lägre poängtal, om särskilda skäl föreligger. För att förstärka skolledarorganisationen i kommuner under 130 poäng föreslås att undervisningsskyldigheten för skolledare får nedsättas - mellan 3 och 6 tim./vecka. Syftet med dessa förstärkningar är att ikraftträdandet av den nya läroplanen kommer att innebära en hel del organisatoriska uppgifter för skolledarna. Trots dessa förstärkningar kommer det att finnas en del mindre kommuner i landet som har ett poängtal runt 100 och där man har en rektor, som tillika är skolchef i ett av rektorsområdena. Där är arbetsbelastningen stor på denna tjänst, ty även i dessa kommuner har de senaste årens skolbeslut inneburit att skolchefsdelen tar huvudparten av arbetstiden. Nedsättningen av undervisningsskyldigheten med är där ingen reell förstärkning och borde i stället ersättas av möjligheten att inrätta en fristående skolchefstjänst även i dessa kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om att de mindre kommunernas problem skall beaktas vid prövningen av framställningar för inrättande av skolledartjänster. () ()
mot · G3021317 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1317 av m. fl. om lokalisering till av speciallärarutbildning F. n. tjänstgör ett stort antal icke behöriga lärare inom särskolans träningsskola i . Detta förhållande har föranlett omsorgsavdelningen vid att inventera behovet av utbildade klasslärare vid särskolans träningsskolor i , , och , och . Vid inventeringen framkom att av 207 lärare 4 och 5 i särskolan saknar 132 speciallärarutbildning. Av dessa saknade 73 av 94 lärare 4 och 5 i och speciallärarutbildning. Inventeringen föregicks av en enkät bland lärare inom och . Av enkäten framgår att 23 av 36 lärare inom och 13 av 26 lärare i önskar utbildning i . Av gjorda undersökningar framgår att det inom och angränsande kommuner i grannlänen råder stor brist på behöriga speciallärare. En stor del av de speciallärare som undervisar men saknar behörighet vill skaffa sig erforderlig utbildning under förutsättning att speciallärarutbildningen förläggs till . Majoriteten av outbildade speciallärare finns inom och , vilket talar för en utlokalisering av utbildningen från . och högskolan i har gemensamt agerat för att få till stånd en sådan utlokalisering. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att speciallärarlinjens gren 3:2 förläggs till som utlokaliserad utbildning från . () () () ()
mot · G3021319 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1319 av m. fl. om ytterligare tjänster för lärare i svenska för icke svensktalande studenter bemyndigades att inrätta tjänster för lärare i svenska för icke svensktalande studerande. har tilläggsanslag beviljats som täcker merkostnaderna för 10,5 tjänster. Dessa kostnader har täckts in i proposition 1979/80:100, bil. 12, D 23, Vissa kurser för utländska studerande. Under MBL-förhandlingar vid har enighet nåtts om att nuvarande undervisningsvolym motiverar 15,5 tjänster. Det är därför angeläget att ekonomiska förutsättningar skapas för att inrätta ytterligare 5 tjänster. För kurserna i svenska för icke svensktalande studerande vid anvisas f. n. medel av UHÄ. Ett kurskollegium underställt styrelse svarar för verksamheten, och uppdraget har lämnats till Kursverksamheten. bör ha samma arbetsgivaransvar för lärare i svenska för utländska studerande som . Det är därför angeläget att i bemyndigas att inrätta de tre tjänster som behövs och att ekonomiska förutsättningar skapas härför. Med hänvisning till vad som anförts föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag för att täcka merkostnaderna för ytterligare 8 tjänster för lärare i svenska för icke svensktalande studerande, 2. att uttalar att det vid i bör inrättas tjänster för lärare i svenska för icke svensktalande studerande. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) HANS (vpk) i
mot · G3021320 · 1980-01-25 00:00:00 — av m. fl. om försäkringsskyddet för folkhögskoleelever är ett föregångsland för inånga andra länder beträffande socialt skydd i samband med olyckshändelse eller annan skada som uppkommer på arbetsplatsen. Situationen är emellertid inte lika ljus för människor som tillfälligt står utanför produktionen. En grupp som står utanför detta sociala skydd är de studerande och då framför allt de som studerar på folkhögskola. Folkhögskolornas styrelser får själva avgöra om försäkring skall tecknas eller ej för skolans elever. För att undvika att studerande vid folkhögskola skall hamna i en situation som innebär ekonomisk och social katastrof för den enskilde, i händelse av personskada eller sjukdom, måste folkhögskoleeleverna få ett försäkringsskydd som, så långt det är möjligt, ger dem samma skydd som en anställd åtnjuter i arbetslivet. Ett förslag till sådan försäkring, som utarbetats av folkhögskoleelevernas organisation, skulle kosta . Landets 110 folkhögskolor har omkring 14 000 elever på de långa kurserna. Kostnaden för ett fullgott försäkringsskydd för landets folkhögskoleelever skulle bli . Det bör vara samhällets uppgift att betala detta försäkringsskydd. Kostnaden bör därför bestridas genom motsvarande uppräkning av bidraget till folkhögskolorna. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar att landets folkhögskoleelever bör beredas försäkringsskydd vid personskada eller sjukdom genom att folkhögskolornas styrelser åläggs teckna försäkringar för eleverna och hemställer hos regeringen om förslag härom, 2. att med ändring i proposition 1979/80:100, bil. 12, E 8 Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. anvisar ett med . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G3021322 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1322 av m. fl. om synskadades möjligheter att studera vid universitet och högskolor /79 studerade 98 synskadade vid universitet och högskolor. Siffran skulle säkerligen stiga betydligt, om fler synskadade gavs möjlighet att studera. F. n. bekostar AMS via utbildningsbidrag de synskadades litteratur vid universitet och högskolor. Detta innebär att studierna måste vara yrkesinriktade, vilket medför en viss begränsning. Synskadade har i praktiken inte samma möjligheter som andra att själva välja vad de vill studera. Om inte AMS godkänner valet av ämne, beviljas inget utbildningsbidrag. Kostnaderna för att anpassa böckerna till ett för synskadade tillgängligt media (punktskrift eller kassett) täcks då inte, och de synskadade får därmed inte tillgång till böcker. UHÄ utbetalar medel till s. k. lektörshjälp. Detta innebär att någon, oftast någon i samma utbildningsgrupp, får ersättning för inläsning av kortare material (kompendier, stenciler etc., dock inte hela böcker). Om den synskadade har ett arbete, kan AMS bevilja bidrag till fortbildning, förutsatt att det anses nödvändigt för att den synskadade skall kunna fortsätta sitt arbete. Om den synskadade vill studera för att öka sin allmänbildning eller för att byta arbete, ges inget utbildningsbidrag. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar 1. att ansvaret för finansiering av studielitteratur för synskadade vid universitet och högskola bör flyttas över från AMS till UHÄ, 2. att UHÄ bör tilldelas tillräckliga resurser för produktion av läromedel till synskadade, 3. att synskadade, som studerar vid universitet och högskola, bör garanteras studielitteratur på för dem tillgängliga media. HANS (vpk) i (vpk) INGA (vpk)
mot · G3021323 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1323 av m. fl. om utbildning av tolkar för döva Döva vill och skall ha möjligheter att delta i samhällsarbetet med samma skyldigheter och rättigheter som andra. Därtill krävs tolkar. Utan en fungerande tolkservice ställs de döva utanför samhällslivet. Tolkar behövs också för att hörande skall kunna få kontakt med döva. Utan sådana kontakter går samhället miste om de erfarenheter och synpunkter som döva kan bidra med. Samhället blir därmed fattigare. Genom bristen på tolkar hindras döva från att ta del av samtal som rör deras situation i arbetslivet. De kan inte heller tala med sina barns lärare, och de kan inte representera sin grupp i olika organ, där det är nödvändigt att de är med som känner problemen och har idéer om hur de skall lösas. har enbart korta kurser ordnats för teckenspråkstolkar. (De längsta kurserna har omfattat intensivutbildning i teckenspråk och tolkkurs ). Dessa korta kurser har byggt på att deltagarna haft döva föräldrar och redan tolkat eller på annat sätt varit självlärda. Från denna grupp har alla rekryterats som har möjlighet att arbeta som tolkar. De är alldeles för få. måste man rekrytera också människor med annan bakgrund. Därför måste utbildningen bli längre. En ettårig utbildning är planerad. har utarbetat ett förslag till framtida utbildning av tolkar för döva och dövblinda, taltolkar och tolkutbildare. De överlämnades till regeringen . Planen hade utarbetats i nära samråd med berörda handikapporganisationer och myndigheter. SÖ betonar att genomförandet av en utbyggd tolkutbildning inte kan vänta. Situationen för döva och dövblinda är mycket besvärlig, eftersom bristen på utbildade tolkar är stor. Utbildningen föreslås anordnas i form av långa och korta kurser på folkhögskola. Förutom kurserna för tolkar föreslås kurser för dem som skall utbilda tolkarna. I fjolårets budgetproposition föreslogs en särskild resurs för utbildning av dövblindtolkar, men inga nya medel avsattes till den övriga tolkutbildningen enligt . SÖ har i sin petita för /81 föreslagit en tolkutbildning för en kostnad av , vilket innebär ett ökat medelsbehov med , varav prisomräkning . Men inte heller i årets budgetproposition har regeringen avsatt några nya medel till tolkutbildning. Detta trots att behovet är utomordentligt stort och allmänt erkänt. Så har t. ex. vid sitt sammanträde antagit en plan för en kraftig utbyggnad av tolkverksamheten för döva och dövblinda. Utan den utbildning SÖ föreslagit kan inte någon utbyggnad av tolkverksamheten ske. Tolktjänster hos landstingen och på skolor annonseras ut gång på gång utan att få några sökande. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att för utbildning av dövblindtolkar anslå ett i förhållande till regeringens förslag med . HANS (vpk) i (vpk) INGA (vpk)
mot · G3021324 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1324 av m. fl. om ökat bidrag till studiecirkelverksamheten Kapitalismens fördjupade kris kommer att leda till stora ekonomiska problem , arbetslöshet och ökad utslagning, drogproblem m. m. För att möta och söka lösa problemen krävs en mobilisering av människorna till ett brett och aktivt samhällsengagemang. Samhällsdebatten ställer krav på ökad medvetenhet och kunskaper. För att nå dessa syften är folkbildningsorganisationernas studiecirkelverksamhet en oumbärlig resurs. En viktig del i den kulturpolitik, som har antagits av , är uppmuntran av amatörverksamhet och försök att få alla människor att delta i skapande aktivitet. För att nå detta mål är studiecirkeln ett bra instrument. Detta kräver dock att bildningsförbunden inte tvingas att ta ut avgifter som utestänger de stora grupper man vill nå med nämnda kulturpolitiska satsningar. De uppsökande insatserna för att nå eftersatta grupper, t. ex. kortutbildade, invandrare och handikappade, med studie- och kulturverksamhet får inte strypas genom att statsmakterna säger nej till en ökad studiecirkelverksamhet. föreslår förbättrade villkor för folkbildningen . Om dess intentioner skall fullföljas är det inkonsekvent att under det kommande budgetåret hämma studieförbundens verksamhet och expansion. Ett stopp för ökad studiecirkelverksamhet skulle komma att innebära ökad byråkratisering av studieförbundens arbete. Studieförbunden skulle nödgas kvotera cirklarna. I budgetpropositionen utgår föredraganden från oförändrat antal studietimmar för alla typer av studiecirklar under /81 och föreslår en uppräkning av statsbidraget som kraftigt understiger kostnadsutvecklingen. Förslaget innebär försämrade villkor för folkbildningsverksamheten och leder till de ovan nämnda följderna. Med hänvisning till det ovan anförda och med ändring i propositionen 1979/80:100 föreslås 1. att under bilaga 12 E 6 Bidrag till studiecirkelverksamhet för /81 anvisar ett med . förhöjt förslagsanslag av , 2. att beslutar att statsbidraget i allmänna cirklar höjs med , 3. att beslutar att statsbidragsandelen av kostnaderna för resor och traktamenten för ledare i studiecirklar inom det allmänna stödområdet höjs från till , 4. att beslutar att bidraget för fackmannamedverkan ökas med . HANS (vpk) i (vpk) INGA (vpk)
mot · G3021325 · 1980-01-24 00:00:00 — av m. fl. om avskaffande av studieomdömena inom folkhögskolan Betyg och omdömen är en negativ företeelse inom skolväsendet. De skapar konkurrens, likriktning och tvång att inrikta studierna mot mätbara kunskaper och motverkar därigenom sociala värden såsom personlighetsutveckling och frigörelse. I konsekvens med kommunisternas ståndpunkt när det gäller betygen inom andra skolformer anser vi att omdömena även inom folkhögskolan bör avskaffas och ersättas av intyg om genomgången kurs. har tillsammans med lärarnas organisation och skisserat ett alternativ till studieomdömet. Detta alternativ kan eventuellt utvecklas. Det normeringsinstrument som infördes genom beslut har som vi förutsåg påverkat kursuppläggning och kursinnehåll och inskränkt folkhögskolans frihet. Med hänvisning till vad som anförts föreslås 1. att omprövar beslut om normeringsinstru ment för landets folkhögskolor och uttalar att studieomdömena inom folkhögskolan bör avskaffas, 2. att hos regeringen hemställer om att ett alternativ till studieomdömena utarbetas i samarbete med , lärarnas organisation och . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G3021327 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1327 om statsbidrag till Ekebyholmsskolan Ekebyholmsskolan i har bedrivit sin verksamhet där . Skolan ägs av . Skolan erhöll realexamensrättigheter , studentexamensrättigheter , tillstånd att bedriva treårigt högstadium 1965 och låg- och mellanstadium 1971. Skolan kan maximalt ta emot 115 internatelever. Internatbeläggningen brukar vara mellan 70 och 100 elever. Övriga elever kommer från den närmaste omgivningen. Sammanlagda antalet elever är ca 150. Föräldrar från bygden som sänder sina barn dit har mycket goda omdömen om skolan. Framför allt därför att det är lugn skolmiljö och god ordning i skolan. En del föräldrar i bygden uppskattar detta så starkt att de betalar de extra skolavgifterna och skjutsar sina barn dit för att barnen skall få möjlighet att gå i Ekebyholmsskolan. Skolavgifterna är f. n. för inackorderade elever . För de elever som ej är inackorderade är avgifterna . i och ca . Adventistsamfundet som äger skolan får dessutom tillskjuta avsevärda belopp för att täcka underskottet som för var ca 1,65 milj. kr. Ekebyholmsskolan har sökt statsbidrag. Detta har tillstyrkts av skolstyrelsen i kommun, länsskolnämnden samt av . a. i sin hemställan till regeringen att av de enskilda internatskolorna som står under statlig tillsyn är Ekebyholmsskolan i den enda som inte åtnjuter statsbidrag. Enligt SÖ har skolan mycket hög standard i såväl pedagogiska som sociala och lokalmässiga avseenden. SÖ tillstyrker därför att statsbidrag utgår till skolan fr. o. m. /81. Föredragande statsrådet förklarar sig inte beredd att tillstyrka statsbidrag med hänvisning till en tillkallad kommitté för att utreda frågor som gäller skolor med annan huvudman än stat och kommun. Eftersom denna utredning inte kan förväntas komma med sitt förslag , och utredningens förslag sedan skall remissbehandlas och övervägas i departementet, kan det leda till att Ekebyholmsskolan, trots SÖ:s mycket positiva omdömen, som enda enskilda internatskola i landet kommer att få fortsätta att bedriva sin verksamhet utan statsbidrag under . Det är svårt att förstå att just denna skola skulle tvingas till ett sämre ekonomiskt läge än andra liknande privatskolor. därför ges statsbidrag till sin verksamhet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att vid behandlingen av prop. 1979/80:100 bilaga 12, punkt C 24 Bidrag till driften av vissa privatskolor, beslutar 1. att Ekebyholmsskolan erhåller statsbidrag inom ramen för beviljade medel, 2. att, om förslaget under 1 inte vinner bifall, Ekebyholmsskolan i avvaktan på den tillsatta Utredningens resultat bör erhålla statsbidrag på samma sätt som andra privatskolor från och med /82.
mot · G3021328 · 1980-01-24 00:00:00 — om lokalisering till av utbildning av journalister och pressfotografer Rekryteringen till den högskoleanknutna journalistutbildningen visar en klar underbalans av norrlänningar. Detta är allvarligt bl. a. ur den synpunkten att massmedias behandling av de särpräglade problem som rör inte får den inlevelsemättade och sakkunniga prägel som en personlig förtrogenhet skapar. Svårigheten att rekrytera kunniga journalisterför samhällsreportage i har också påtalats vid ett flertal tillfällen både från tidningar och radio. kom av de till journalistutbildning intagna högskolestuderande från högskoleregion. Med dessa skäl som bakgrund har organisationskommittén för högskoleregion (Um 75) föreslagit att sådan journalistutbildning skall förläggas till regionen. I landet i allmänhet och i högskoleregion i synnerhet är bristen stor på utbildningsmöjligheter för pressfotografer. En utbildningslinje knuten till här skisserade journalistutbildning vore ett värdefullt komplement till denna. En journalistutbildning, kompletterad med utbildning av pressfotografer, lokaliserad till skulle utgöra en välkommen förstärkning av undervisningen vid och av som högskoleort. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära en utredning om möjligheterna att till lokalisera en avdelning för högskoleutbildning av journalister samt för utbildning av pressfotografer.
mot · G3021329 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1329 av m. fl. om investeringar i vägar och järnvägar Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1979/80:1400 om åtgärder för att främja sysselsättningen i av () m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 1979/80:1400 anförts om särskilda investeringar i vägoch järnvägssystemet i . () () () () ()
mot · G3021330 · 1980-01-24 00:00:00 — Motion 1979/80:1330 om en sammanhållen telefonkatalog för Inom pågår försök med nya typer av telefonkataloger. Försöken innebär bl. a. en uppdelning av katalogen på fyra delar. Varje abonnent erhållet gratis en katalogdel, som omfattar endast en del av länet. För en stor del av allmänheten liksom för många företag, myndigheter och länstäckande organisationer innebär uppdelningen på flera kataloger en avsevärd nackdel. Omfånget på en telefonkatalog omfattande hela är inte så stort, att katalogen blir särskilt svårhanterlig. Katalogens omfång utgör därför inget bärande skäl för en uppdelning. Med hänsyn till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om sådana initiativ, att teléfonabonnenterna i erhåller telefonkatalogen som en sammanhållen katalog för hela länet.
mot · G3021332 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1332 Frågan om en upprustning och ombyggnad av har tagits upp vid olika tillfällen . som går utan att en omfattande upprustning och ombyggnad kommer till stånd, förvärras och försvåras förhållandena för många resande. I stort sett är förhållandena desamma nu som för , trots den mycket stora ökning av persontrafiken som skett. Förhållandena är sådana att de inte borde tolereras längre. Särskilt behovet av upprustning och handikappanpassning av förbindelserna till och från perrongerna motiverar en snabb förbättring. Frågan har förhalats år , bl. a. beroende på att och inte kunnat komma överens om fördelning av kostnader m. m. Problemen, som upplevs av tiotusentals resande , består främst i de plattformsbyten man som resenär tvingas göra vid omstigningar till och från . Man måste då gå neri en tunnel som förbinder olika plattformar via branta, smala trappor, som ofta är snö- och isbelagda. Det femtiotal tågbyten som sker per dag skulle genom ganska enkla ombyggnader kunna reduceras avsevärt till nytta och glädje för resenärerna. Inte minst de människor som avstår eller tvingas avstå från att använda kollektivtrafiken skulle uppskatta sådana förbättringar som underlättade deras möjligheter att resa, liksom de barnfamiljer och äldre människor som med mycken möda och stort besvär ändå anlitar järnvägen. Ett ökat energisparmedvetande och kraftigt höjda bensinpriser har bidragit till att öka antalet kollektivtrafikanter till och från . Det är en glädjande utveckling som emellertid riskerar att stoppas upp av de faktiska svårigheter och problem som sammanhänger med tågbytena vid Södra. måste SJ och SL snabbt ta sig samman och börja underlätta för resenärerna genom att börja en upprustning och förbättring. Olika förslag och utredningar har visat att det är praktiskt möjligt och att det kan göras till överkomliga kostnader. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar att en omfattande upprustning och ombygg nåd av Södertäje bör komma till stånd och hemställer hos regeringen om förslag härom.
mot · G3021333 · 1980-01-25 00:00:00 — Motion 1979/80:1333 av och om trafiksäkerheten vid broar och tunnlar m. m. Hur kan detta inträffa är de flestas kommentar efter den svåra olyckan som inträffat vid på . Vikten av att förebygga en liknande katastrof vid nybyggnad är givetvis problem som redan diskuteras av berörda myndigheter. Hur man skall undvika liknande olyckor är frågor, som på alla sätt måste tas på allvar. Kanske kan sjöfarten göras säkrare med olika tekniska åtgärder. Våra vägar och trafikleder på land måste också ses över ur trafiksäkerhetssynpunkt. Man kan fråga sig varför inte en så enkel åtgärd som ett signalsystem för trafiken vid alla broar, tunnlar, risk för rasplatser och jämförbara ställen anbringas? Ett enkelt signalsystem, som träder i funktion vid brott eller annan skada på vägbanan vid broar och andra utsatta platser, skulle kunna rädda människoliv. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen uppdrar åt trafiksäkerhetsverket att omgående inventera trafiksäkerhetsrisker av det slag som angetts i motionen och vidtar lämpliga åtgärder. () ()
mot · G3021334 · 1980-01-29 00:00:00 — Motion 1979/80:1334 av om enhetliga lås på bilbälten Enligt lag är förare och passagerare i framsäten på bilar skyldiga att använda säkerhetsbälte. finns på marknaden ett antal skilda bältestyper med olika utformade lås. Skillnaderna mellan låsen kan ofta vålla stora praktiska besvär för tillfälliga passagerare. I en kritisk situation kan okunnighet om låsens funktion innebära att passageraren inte tillräckligt snabbt kan spänna av sig bältet. Frågan om enhetliga lås på bilbälten behandlades bl. a. med anledning av en motion från mig (/78:2). Utskottet hänvisade då till vissa internationella samordningssträvanden, bl. a. på nordiskt plan. Man kan nu konstatera att dessa strävanden inte lett till praktiska resultat. Det är heller inte nödvändigt att vi i avvaktar en internationell samordning. Bilbälten inmonteras redan i stor utsträckning inom landet även på importerade bilar. Det bör därför inte finnas några hinder att genomdriva svenska regler om enhetliga låsanordningar på bilbälten. Det bör lämpligen ankomma på att utfärda erforderliga föreskrifter. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder så att nymonterade bilbälten kommer att förses med enhetliga lås.